Les activitats proposades en aquesta WebQuest s'avaluaran a partir de diferents rubriques. S'entén per rubrica un conjunt d'ítems o indicadors d'avaluació sobre els qual es donarà una puntuació. La suma d'aquesta puntuació serà la nota final.\nAbans de començar el treball els alumnes han de conèixer el sistema d'avaluació i per tant les rubriques corresponents. Aquest fet els ajudarà a orientar el treball, a centrar-se en els punts bàsics i a la vegada els servirà com element de motivació per fer un treball ben fet.\nRubrica d'avaluació sobre desenvolupament i el producte realitzat\nL'elaboració d'un full digital turístic és una feina complexa i requereix l'esforç i la implicació de cadascun del components del grup. A mesura que desenvolupeu la feina valoreu la dinàmica i la implicació de tots vosaltres per tal de reflexionar i replantejar aquelles estratègies de treball que siguin necessàries.\nExcel·lent: 11-12 punts\nHas participat poc, no has aportat gaires idees. Has participat aportant idees i has fet observacions oportunes. Has participat molt activament aportant idees, fent observacions molt interessants per aconseguir uns resultats òptims\nCal recordar-te sovint que has de fer la feina. Molt poques vegades la fas de manera autònoma Normalment fas la feina que et pertoca. Poques vegades cal recordar-t'ho. Sempre fas la part de la feina que tens assignada. Mai cal recordar-t'ho.\nNo has aconseguit agrupar-te en cada moment segons se't demanava. T'has agrupat segons les necessitats de cada moment i has acceptat els canvis de situacions. T'has agrupat segons se't demanava en les diferents activitats i has sabut adequar la teva actuació a cada nova situació i als nous companys\nEscoltes i acceptes el que diuen els companys Escoltes els companys i proposes alternatives. Escoltes els companys, argumentes les teves opinions i valores les dels altres.\nRubrica sobre el desenvolupament i el producte realitzat\nPer l'avaluació de les activitats proposades en aquesta WebQuest s'ha de tenir en compte el treball de l'alumne realitzat durant el desenvolupament de les activitats i el producte final.\nExcel·lent: 33-36 punts\nHabilitats de treball Organització i reelaboració de la informació Has organitzat reelaborat la informació bàsica per cada apartat Has organitzat reelaborat la informació de forma clara. Has organitzat reelaborat la informació de forma clara, precisa, creativa i personal\nAdaptació al procés de treball i polidesa en la presentació de les tasques S'ha adaptat al procés de treball amb ajut i i la presentació de la feina ha estat suficient S'ha adaptat al procés de treball i i la presentació de la feina ha estat bona S'ha adaptat ràpidament al procés de treball i la presentació de la feina ha estat excel·lent\nTIC Utilització eines informàtique (word, ....) i navegació per internet i la WebQuest T'ha costat una mica utilitzar algunes eines però has demanat ajut Has tingut facilitat per utilitzar les eines necessàries per al treball Has tingut molta facilitat a l'hora d'utilitzar les eines i has mostrat molt d'interès de prendr¡en de noves\nExpressió escrita (descripcions i resums)\nSegueixen un ordre i construeixen les frases Segueixen un ordre. Les frases són clares ben construïdes i el vocabulari adient Segueixen un ordre. Divideixen els apartats, fan els lligams correctes entre les frases. El vocabulari és ric i la lectura es fa agradable. Utilitzar connectors.\nOrtografia i gramàtica Hi ha alguns errors de sintaxi, ortografia o lèxic... Hi ha alguns errors de sintaxi No hi ha pràcticament cap error de cap mena\nEl títol del full digital\nEl títol és clar\nEl títol és descriptiu del contingut\nEl títol és adequat al contingut i és especialment creatiu\nEelements del patrimoni del Pallars Jussà més importants\nS'han seleccionati treballat adequadament els principals elements de patrimoni comacal S'han seleccionat i treballat bé els principals elements de patrimoni comacal S'han seleccionat i treballat molt adequadament els principals elements de patrimoni comacal\nInformació general de la comarca (medi físic, polític, fauna, flora,..)\nHa treballat i seleccionat aquella informació general per conèixer la comarca suficient Ha treballat i seleccionat aquella informació general per conèixer la comarca de forma acceptable Ha treballat i seleccionat aquella informació general per conèixer la comarca de forma excel·lent\nActitud de valoració respecte el patrimoni de la comarca Valora suficientment el patrimoni comarcal Valora positivament el patrimoni comarcal Valora molt positivament el patrimoni comarcal\nÀrea de Visual i Plàstica Distribució del text en l'espai i els elements visuals El text i altres elements visuals són fàcils de llegir El text i altres elements visuals son fàcils i agradables de llegir El text és fàcil de llegir , els altres elements visuals són atractius i relacionat amb el tema\nEls colors S'adapten al contingut Estan combinats de forma atractiva i original S'ha tingut cura de forma extraordinària en l'elecció de colors i matisos d'acord amb el tema.\nLes imatges Corresponen al contingut Corresponen al contingut i estan col·locades adequadament Corresponen exactament al contingut, estan col·locades cercant una composició estètica equilibrada


Caòtic Medem | en veu baixa\n← la gent que jo busque\nComprar el diari →\nNo m’ha agradat Caòtica Ana. Poca cosa més que un devessall d’imatges sense solta ni volta. Un film pretensiós fins a dir prou on no he estat capaç en cap moment de creure’m el joc, de deixar-me dur, d’entrar en una història que es vol poètica, màgica, i que, al meu parer, és rídicula.\nVaig eixir del cinema decebut, com també em va passar amb Lucía. Haurem d’esperar a veure si a la pròxima, l’encerta. Hi ha motius per confiar en el director basc. Les seues 4 primeres pel.lícules, i de manera especial Los amantes, em vam deixar un bon sabor de boca.[@more@]\n9 comentaris a l'entrada: Caòtic Medem\n28 agost 2007 a les 9:05\nA mi “Los amantes” me va agradar molt. “Lucía” no massa. “Caòtica Ana” vaig pensar que podria estar bé i potser seria interessant veure-la. Però no m’han parlat gaire bé i veig que no t’ha agradat tampoc. M’estalviaré l’entrada del cinema per a una altra cosa jeje\n28 agost 2007 a les 21:59\njo també volia anar-la a veure, però tampoc n’he sentit bones crítiques. veig que tu també ho corrobores… així que em sembla que m’ho repensaré.\n1 setembre 2007 a les 12:51\nJo també n’he dit alguna cosa:\n2 setembre 2007 a les 17:24\nJo la vaig a veure avui però em sembla que pel que dieu no paga la pena…ja us ho diré!\n2 setembre 2007 a les 17:25\nDavid Ventura diu:\n11 setembre 2007 a les 17:09\nDoncs jo la vaig anar a veure ahir a la nit al cinema i la veritat em va encantar. Potser no és massa creíble, no ho sé. Però em va agradar molt i em va tenir amb els ulls com a plats durant tota la seva duració.\nSi que potser hi ha un parellet d’escenes una mica grolleres i brutes cap al final però, llevant-les a mi m’ha agradat.\n11 setembre 2007 a les 18:42\nDoncs a mi no m’ha agradat. No és el Medem que esperava, a veure si remunta pel proper film!\nen veu baixa diu:\n12 setembre 2007 a les 8:25\nGràcies per passar-te, David. Totes les opinions són vàlides. Ningú encerta o s’esquivoca.


Wikiloc | Volta per la Vall de Toràn, seguint els Gotèrs de Bedreda, Comatroja i d'Albaeth маршрут - San Juan de Torón, Catalunya (España)- GPS track\nVolta per la Vall de Toràn, seguint els Gotèrs de Bedreda, Comatroja i d'Albaeth\n15 594 423 9254\nПросмотрено 279 раз(а), скачено 8 раз(а)\nEspectaculars els boscos d'aquesta zona amb racons que semblen propis d'un bosc de fades, amb uns arbres de tamany extraordinari i que en tot moment tenen un torrent al costat, ja sigui el Bedreda l'Arbaet o el Comatroja que els hi donen l'únic soroll que se sent.\nLa Vall de Toràn es molt poc coneguda i això fa que hi vagi pics gent, tot i que en aquest cas en varem trobar bastanta ja que ens vam moure a molt poca distància del Refugi d'Era Honeria.\nLa ruta es senzilla, la pot fer tothom però té dos punts que cal remarcar. El primer es produeix al travessar el Torrent de Bedreda. Només hi hem pogut fer per sobre d'una resclosa sense aigua que potser serà dificil de passar si no hi ha la sequera que tenim enguany. Un cop a l'altre costat del torrent cal pujar pel mig del bosc sense quasi rastre de camí per anar a buscar el GR211-3. Aquest tram es fa dificil pel pendent i per la manca d'un sender clar però es tracta d'un sector curt. Aquí es va presentar el segon punt a remarcar. La veritat es que mai m'havia trobat en que el mapa m'enganyés i m'ha enganyat. Com podreu veure la ruta que hi ha al mapa no pasda en cap moment pel GR 211-3, quan realment la tornada la vam fer SEMPRE per aquest GR. No entenc que passa en aquest lloc però ni els mapes de l'Open Street Map ni del IIC marquen el recorregut real del GR. Si feu aquest recorregut ho podreu comprovar\nEn resum una ruta molt curta però plena de racons preciosos.\nBosc i pista en aquest indret\nRiu de Comatroja\nVista del cami i del barranc de Comatroja\nVista d'una resclosa al barranc de Comatroja\nHem passat per aqui. No hi ha més pas\nPunt pel que hem travessat el barranc de Bedreda\nCaminem pel bosc, en forta pendent i sense que hi hagi cap indicació del camí que cal seguir per anar a trobar el GR 211-3\nMig perduts sense tindre clar per a on anar vam trobar aquestes restes de construccions\nUn racó molt maco\nUn altre racó amb arbres inmensos\nMolt bonics la zona però creiem que més amunt trovariem el GR ( seguiem el mapa) quan realment el GR 211-3 estava un centenar de metres més avall. Per això vam tindre que desfer el trajecte. Malgrat això val la pena veure aquesta zona.\nUn altre preciós racó d'aquest bosc\nPel GR 211-3\nAquí el Comatroja ja ha recollit les aigües del torrent del seu mateix nom, del torrent de Bedreda i del torrent d'Albaeth\nПривет, нашел этот интересный маршрут Volta per la Vall de Toràn, seguint els Gotèrs de Bedreda, Comatroja i d'Albaeth https://ru.wikiloc.com/marshruty-pokhod/volta-per-la-vall-de-toran-seguint-els-goters-de-bedreda-comatroja-i-dalbaeth-19332382 Удачи!, Wikiloc - Маршруты мира


Diari de l'Absurd: Cas De Juana: construint imputacions\n7 de febrer del 2006. Declaracions del ministre de Justícia Juan Fernando López Aguilar en relació a la possible excarcelació d'Henri Parot i altres presos etarres:\n"Vamos a trabajar cuanto esté en nuestra mano para evitar que se produzcan estas excarcelaciones. Si es posible se construirá una nueva imputación por continuidad de vinculación con la banda armada o por amenazas proferidas desde la cárcel, como ya hicimos con Ignacio de Juana Chaos"\n7 de febrer del 2006. Declaracions d'Eduardo Zaplana, portaveu del PP en el Congrés:\n"El Estado de derecho debe utilizar todos los medios a su alcance. En materia de terrorismo, es mejor pasarse que no llegar, para que los terroristas sientan que pasarán el mayor tiempo posible en la cárcel"\nExpressions com aquestes demostren que quan ens referim al cas d'Iñaki De Juana Chaos no estem parlant de Justícia en majúscules sinó de política.\nEl pres etarra en vaga de fam és responsable d'haver comés crims execrables, però també és veritat que va complir en el seu moment el càstig que preveia el Codi Penal del 1973. Li van imposar 3.129 anys de presó per 25 assassinats, el compliment màxim previst en aquell moment era de 30 anys i amb les redencions de penes per treball i altres conceptes li va quedar reduït tot plegat a 18 anys.\nUn mes abans de sortir de la presó, l'Audiència Nacional li va obrir una nova causa per dos articles publicats a Gara el 2004: “El escudo” i “Gallizo”. En el primer criticava durament a Zapatero i finalitzava d'aquesta manera.\nEn el segon article, el pres qüestionava la política penitenciaria de la directora general Mercedes Gallizo i acusava de greus delictes a diversos directors de presons.\nEl ministeri fiscal ja tenia doncs la base per fer el que més tard definiria tan clarament el ministre: “construir una nova imputació”.\nTot i que durant el mandat d'Aznar havien sortit de presó 311 etarres, la pressió del PP i de les víctimes del terrorisme va convèncer al govern del PSOE sobre la conveniència de fer els possibles i els impossibles perquè ningú els pogués acusar d'obrir la ma en matèria penitenciaria,. Hauria estat inconstitucional aplicar retroactivament la reforma penal que permet allargar el compliment màxim de pena fins a 40 anys i per això es va buscar la via alternativa d'obrir nous sumaris i decretar presó preventiva. S'entrava però en un terreny jurídicament relliscós que ha portar el cas De Juana Chaos on és ara: un fanguer polític que posa en qüestió la independència judicial, que divideix als jutges i que pot culminar amb la mort del pres etarra després de dues vagues de fam.\nMés enllà de la llibertat d'expressió, la condemna de 12 anys i sis mesos de presó per les suposades amenaces terroristes contingudes en els dos articles publicats a Gara transmet una imatge de justícia venjativa, sobretot si es compara amb les penes de dos anys de presó imposades en casos de clares amenaces com el de Maria Plazaola (tres cartes amenaçant de mort a regidors socialistes) i Iñaki Bilbao (amenaces al jutge Garzón).\nEl darrer episodi protagonitzat aquest dijous per un grup de magistrats de l'Audiència Nacional que han impedit a darrera hora que el tribunal que porta el cas concedís a De Juana Chaos la presó atenuada en el seu domicili, torna a posar en evidència la politització de l'afer.\nEstà clar que ningú ha condemnat a mort al pres etarra. La vaga de fam és un mètode de lluita que ha adoptat ell de manera voluntària, empès per un empresonament provisional que considera injust.\nEl problema és el carreró de difícil sortida en el qual s'ha acabat entrant partint d'un procés viciat en origen per l'anim de construir, fos com fos, noves imputacions.\nSi s'hagués cedit al xantatge (llibertat provisional o presó atenuada al domicili a canvi de deixar la vaga de fam), ETA tindria un heroi.\nPerò si es manté l'empresonament hospitalari, amb una cada vegada més inútil -segons els metges- alimentació forçada, tindrà un màrtir.\nLa Justícia no tan sols està polititzada sinó que a més és lenta. Podria succeir que quan el Tribunal Suprem es digni a pronunciar-se sobre el recurs de cassació presentat per la defensa d'Iñaki de Juana Chaos, el pres hagi ja entrat a formar part del martirologi dels que es consideren lluitadors per la llibertat d'Euskadi.\nSi això succeeix, algunes víctimes del terrorisme tal vegada veuran satisfetes les seves necessitats de revenja, però l'horitzó de pau estarà encara més allunyat i a l'estat de dret, aquell que tots diuen defensar, li creixerà encara més l'esquerda del descrèdit.\nIl·lustració: Acudit d'Eneko publicat al diari 20 Minutos\nPublicado por Toni Dalmau en 3:03 a. m.


Zipit Company - Escena Familiar\nVols conèixer millor les companyies i espectacles? Zipit Company\nZipit Company és una Companyia de teatre de titelles.\nSom Glòria Arrufat, Paulette San Martin i Ivo G. Suñé, som joves i amb una bona trajectòria artísitca com a titellaires. Ens complementem perfectament ja que cadascun de nosaltres té diferents especialitats: interpretació, creació, vestuari i estètica, escenografia, construcció de titelles i tècnic d’il•luminació i so.\nZiPit Company es coneguda per crear espectacles construint els propis titelles, amb una curadíssima estètica i una gran qualitat en la manipulació dels titelles. Els nostres espectacles són visuals i no tenen text, es caracteritzen per un llenguatge gestual, plàstic i musical, és per això que som una companyia internacional.\nZiPit Company va crear el seu primer espectacle Monstres que es va estrenar el març del 2012, ha estat a Israel, França, Mèxic i arreu d’Espanya i Catalunya.\nJai, el mariner és el nostre segon projecte, un espectacle de marionetes de fil concebut per sala o carrer que es va estrenar el 28 de juny a França, en el marc del Festival Ville en Fête de Rochefort.\nMil bocins A partir de 8 anys Titelles\nMonstres Per a tots els públics Titelles\nJai, el mariner A partir de 4 anys Titelles


L'aerogenerador intel·ligent s'instal·larà abans d'acabar el 2011 - Diari de Girona\nL'aerogenerador intel·ligent s'instal·larà abans d'acabar el 2011\nFigueres i Cadis seran les primeres ciutats del món a posar en marxa aquest sistema de generadors d'energia\nfigueres | ddg 09.07.2010 | 02:00\nFigueres instal·larà abans d'acabar el mandat, les torres metàl·liques amb aerogeneradors que una empresa gironina ha desenvolupat. Serà juntament amb Figueres i Cadis la primera ciutat del món a disposar d'aquest sistema d'aerogeneradors intel·ligents. Inicialment es preveia en una rotonda, però s'ha acordat situar-lo en un terreny municipal al costat de la carretera de Roses amb capacitat per alimentar uns trenta habitatges.\nEls molins són torres de quatre metres d'alçada que s'integren sense suposar un impacte visual. Capten quatre vegades més vent que els models actuals i sense necessitat de crear línies d'evacuació. Els impulsa una empresa jove, Oliran Magevais s.l,.que ha mantingut contactes en els darrers mesos amb l'Ajuntament de Figueres.\nEl regidor de Medi Ambient, Richard Elelman (ICV), ha explicat que la ciutat únicament els deixa un terreny municipal i l'empresa l'instal·la sense cap cost perquè els serveis com a reclam de la tecnologia nova que estan posant al mercat. L'objectiu de l'Ajuntament és que pugui estar instal·lat abans d'acabar l'any, però per qüestions jurídiques i de tràmits es podria retardar fins al principi del 2011. Pel regidor de Medi Ambient és una molt bona proposta perquè "participem en un projecte innovador i donem una oportunitat a una empresa" i alhora s'aposta per les energies alternatives. El projecte es podria sumar a altres iniciatives engegades des de l'àrea de Medi Ambient com la creació d'un parc tecnològic en el qual participaran empreses com Philips.


La víctima mortal de l'accident és el conductor d'un dels vehicles implicats en la topada. | ACN\nDos cotxes han topat frontalment a la C-55 al seu pas pel municipi de Santa Bàrbara (Montsià)\nper Antonio Ramos / ACN 18/05/2021 18:43h\nTràgic dimarts a les carreteres de les Terres de l'Ebre. Un home ha mort aquest dimarts a la tarda en un accident de trànsit al municipi de Santa Bàrbara, a la comarca del Montsià. La víctima mortal és el conductor d'un dels dos vehicles que, per causes que encara es desconeixen, han topat frontalment al quilòmetre 16 de la carretera T-331. El sinistre s'ha produït al voltant de dos quarts de cinc de la tarda i la carretera s'ha hagut de tallar en els dos sentits de la marxa, fent desviaments per l'interior de la població, mentre actuaven els serveis d'emergència.\n⚫ Tallada la T-331 a Santa Bàrbara a causa d'un #accident\n↘ Desviaments per l'interior de la població pic.twitter.com/szsPdcPASz\n— Trànsit (@transit) May 18, 2021\nLa conductora de l'altre cotxe implicat en l'accident ha patit ferides de caràcter menys greu. Efectius del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) l'han traslladat a l'hospital Verge de la Cinta de Tortosa per ser tractada. Arran de la incidència s'han activat cinc patrulles dels Mossos d'Esquadra —que estan investigant les causes de la topada—, cinc dotacions dels Bombers de la Generalitat —que han fet tasques d'excarceració—, i dues unitats del SEM, a més de l'atenció psicològica.\nEl Servei Català de Trànsit (SCT) ha indicat en un comunicat que amb aquesta víctima són 39 les persones que han mort en accident de trànsit a la xarxa viària interurbana de Catalunya durant l'any 2021. Segons ha informat el SCT, la víctima és un veí de Santa Bàrbera, de 44 anys i amb les inicials T.F.A.\nDenunciat un veí de Manresa per circular a 193 km/h per la C-55\nD'altra banda, els Mossos d'Esquadra han denunciat un veí de Manresa de 38 anys després de ser enxampat circulant a 193 km/h per la C-55, més del doble de la velocitat permesa en aquest tram de la via, que és de 90 km/h. Els fets van tenir lloc aquest dilluns a la tarda, durant un control de velocitat muntat al punt quilomètric 29,8, dins el terme municipal de Manresa.\nEls agents de la policia catalana van aturar el conductor i el van denunciar com a presumpte autor d'un delicte contra la seguretat viària per conduir un vehicle a motor amb una velocitat penalment punible.\nÚltima hora Última hora Successos Última hora Trànsit Última hora Accident Última hora Montsià\nCau a l'aigua borratxo a Catalunya i acaba rescatat per un bomber fora de servei


– 26 novembre 2015Categories: Antipatriarcal, Notícies A més dels actes de Reus i Tarragona, també se’n van fer arreu de les poblacions del Camp.\nA Valls, els col·lectius de l’Esquerra Independentista van aplegar una cinquantena de persones en la convocatòria que van fer a la plaça del Patí. En aquesta es va fer una acció en la qual es van dibuixar siluetes de dones assassinades al terra de la plaça i es va fer un minut de silenci per recordar a les víctimes. Cal recordar que aquest passat dilluns, els mateixos col·lectius van iniciar la campanya No és No.\nSense marxar de l’Alt Camp, a Alcover es va fer una cadena humana a les portes de l’Ajuntament. Aquesta acció, va ser precedida per la lectura del manifest i performances. De la mateixa manera que a Valls, va finalitzar l’acte amb un minut de silenci.\nNo hem d’oblidar tampoc els actes convocats per les institucions, que tot i mantenir un esperit assistencialista, també recorden a les víctimes del feminicidi. Els col·lectius del Priorat van participar en un d’aquests actes organitzats a la plaça de la quartera de Falset, aportant-hi una visió més crítica. Per cloure la jornada, a la tarda, van organitzar una passi de vídeo al Casal Carresclet.\nEncara no s’han acabat els actes:\nRecordeu que aquest divendres i dissabte continuen els actes a Reus i a Valls. A la capital del baix camp, divendres es fa un taller d’autoestima i violència de gènere i a Valls es fa un sopar-debat al Casal Popular la Turba. Per finalitzar, s’organitza un vermut popular el dissabte al migdia al Casal Despertaferro! de Reus.\nPosted novembre 26, 2015 at 10:59 AM\tMolt bona feina companyes!!!


Comença l’última ronda de debats per decidir el futur de l’alimentació a Catalunya - Món Rural\nComença l’última ronda de debats per decidir el futur de l’alimentació a Catalunya\na Agricultura, Pesca, Ramaderia, Sector primari\nels productors o productores d’aliments (del món de l’agricultura, de la ramaderia i de la pesca);\nles associacions de consumidors, entitats en favor d’una alimentació saludable, etc., i la restauració i l’hoteleria.\n– Lleida-Terres de Ponent: 6 d’octubre, a les 18h\n– Territoris litorals: 7 d’octubre, a les 18h\n– Pirineus: 13 d’octubre, a les 18h\n– Barcelona metropolitana: 14 d’octubre, a les 18h\n– Tarragona-Terres de l’Ebre: 20 d’octubre, a les 18h\n– Comarques centrals i gironines: 21 d’octubre, a les 18h\nCom a punt de partida del procés participatiu, durant el mes de maig es va llançar un qüestionari per prioritzar els objectius que hauria d’abordar el Pla Estratègic de l’Alimentació de Catalunya. A partir d’aquesta priorització, durant el mes de juny es van realitzar 7 sessions de debat en línia: cinc sessions obertes a tota la ciutadania per treballar sobre els eixos en els quals s’estructura el Pla, i dues sessions dirigides a dos col·lectius específics: el jovent i les dones del món rural i marítim.\nl’impacte ambiental dels models de producció;\nl’impuls d’hàbits alimentaris saludables i sostenibles entre la ciutadania;\nEtiquetes: Departament d'AgriculturaPla Estratègic de l'Alimentació de Catalunyasector agroalimentari


El Departament de Cultura i el Centre d'Art la Panera de Lleida inauguren l'exposició itinerant "La lliçó de Diògenes"\nEl Departament de Cultura i el Centre d’Art la Panera de Lleida inauguren l’exposició itinerant “La lliçó de Diògenes”\nPer Redacció el\t 09/06/2018 Cultura\nart Centre Art La Panera Departament de Cultura Generalitat de Catalunya\nAquest matí, a les 12 hores, s’ha inaugurat, al Centre d’Art la Panera, l’exposició itinerant “La lliçó de Diògenes”. La mostra, produïda pel Centre d’Art Tecla Sala i comissariada per Àlex Mitrani, reuneix més de trenta obres d’artistes catalans contemporanis, de generacions i perfils molt diferents, sota un nexe comú que són les idees del filòsof grec Diògenes.\n“Diògenes va optar per una vida austera i plena d’excentricitats, allunyant-se del que seria políticament correcte per a la societat de l’època i posant de manifest la vanitat i la superficialitat de la conducta humana. L’art és també un camí per retrobar uns valors morals i fer una reflexió sobre la necessitat de simplificar i poder eliminar les coses supèrflues i innecessàries de la nostra vida quotidiana. De la mateixa manera, aquesta exposició treballa des de la senzillesa per arribar a l’essència de l’acte creatiu com un camí per entendre el món i posar en evidència la vanitat del consum i de la cultura de l’espectacle” han explicat els organitzadors.\nEl Centre d’Art la Panera serà el primer lloc on es podrà visitar l’exposició des del 9 de juny fins al 2 de setembre. El dia 15 de juny a les 19h, es farà una visita guiada a càrrec del comissari, Àlex Mitrani. Posteriorment, la mostra s’allotjarà al Centre d’Art Maristany de Sant Cugat i al centre Can Manyé d’Alella. “La lliçó de Diògenes” és una de les mostres que formen part del Programa d’exposicions itinerants que el Departament de Cultura coordina amb la voluntat d’acostar l’art contemporani als ciutadans i ciutadanes, en cooperació amb els ens locals. Pròximament, el Departament de Cultura presentarà les exposicions “No em va fer Joan Brossa” el 14 de juny al Centre d’Art Tarragona Tinglado 2 i “Un món paral·lel” el 16 de juny al Bòlit, Centre d’Art Contemporani. Girona. Han assistit a la inauguració la regidora de cultura de l’Ajuntament de Lleida, Montserrat Parra; la directora del Centre d’Art la Panera, Cèlia del Diego; el comissari de l’exposició, Àlex Mitrani i la dissenyadora, Maria Montes.\nArticle AnteriorLa Guàrdia Urbana de Lleida ensenya educació viària a 2.500 alumnes al Parc Infantil de Trànsit\nSegüent Article Tàrrega rememora en una exposició els 240 anys d’història de l’Escola d’Arts i Superior de Disseny Ondara


El quadern robat: El perill d'equivocar-se\nPublicat per Anna Belsa a 11:32\nMaria 8 de juliol de 2014, a les 15:45\nMenuda historia más curiosa, y sin duda, desagradable para ti.\nEl hombre parece que se quería hacer ver al precio que fuese. Incluso haciendo el ridículo.\nUna fort abraçada, Anna.\nAnna Belsa 8 de juliol de 2014, a les 16:35\nCosas como éstas pueden pasar cuando el galerista no está "al pie del cañón". Cuando uno tiene que dar la cara todo el tiempo, seguro que no accedería a "eventos" como el que he relatado hoy. Como justificación, puedo decir que aquel artista se supo relacionar bien y que el galerista probablemente no hubiera accedido a sus demandas si hubiera aparecido sin recomendaciones. Pero hay que saber poner lo importante en primer plano. Tampoco es que los "avaladores" fueran tan importantes. Al menos no para sus intereses en aquel momento.\nMe alegro de leer tu comentario, ya empezaba a pensar que algo te había pasado porque hace días que no leo ninguna poesía o escrito nuevo!\nMarta Teixidó 8 de juliol de 2014, a les 21:39\nBenvolguda Anna, mira que has explicat casos i coses de la galeria on treballaves, però renoi, aquesta per l’absurditat de tot plegat, es quasi per fer-ne una pel•lícula, que de ben segur en Berlanga n’haguera tret profit per una segona part de "todos a la cárcel".\nEl que es posa de manifest en la teva narració és el teu ull clínic per veure per captar el personal que realment tenia qualitat per exposar, i el que només volia notorietat, sense esforç ni treball. Però es clar, tu eres una empleada molt bona, i com a tal, menyspreada, per la qual cosa, el teu criteri sempre estava en tela de judici per part d’un jefe que tenia el cap per un pom d’escala, però com tu dius, es deixava “ensabonar” convenientment, en part per la seva ignorància, i en part per la seva vanitat. Aquest és el quid en realitat, doncs la imatge que descrius del personatge indica a la perfecció que sabia el que es feia i el que perseguia. Era un “encantador de serps”. I que al final, el teu ex-jefe no hi fos, ja parla de l’interès pel seu negoci.\nLa performance de l’artista es patètica, però ell va aconseguir estar a la Joan Prats, i ja va obtenir el catxet que li interessava.\nQuanta superficialitat i quan poc saber!! I per cert, on es l’art en tot plegat? Perquè no es ni exposició. Es un pseudo espectacle del tot vulgar. Evidentment, cal agafar-se la història pel cantó més còmic possible, perquè al personal assistent al “màgnum” esdeveniment, poca gracia els hi deuria fer quedar empastifats de melmelada, però tenien que aguantar l’estupidesa de l’amic.\nEn fi, una experiència més de les teves memòries de galerista, que evidentment donen per a molt. Sort que ara, moltes d’aquestes coses ja no les hauràs d’aguantar, perquè a tu no t’encanta un moreno amb “rastes” de perruqueria.\nAnna Belsa 8 de juliol de 2014, a les 23:09\nD'aquestes anècdotes en tinc moltes, que de mica en mica ja aniré explicant a mida que em vinguin al cap. Realment em pots ben creure quan et dic que em vaig passar una bona estona rient jo sola en recordar-la. La cosa és que quan va passar em semblava un autèntic drama (què diràn els clients, que passarà si aquest artista tant dolent aconsegueix ficar -se a la galeria, i mil etcs. més) i ara no puc parar de riure.\nL'art no hi era per enlloc. Aquest artista hacia estat "ajudant" d'un altre artista de més renom i la veritat és que el copiava d'una manera tant descarada que supuso de deurien acabar malament. Després d'aquell "event", es va seguir deixant veure per allá de tant en tant, fins que va desaparèixer i no el vaig tornar a veure més. Molt probablement s'en deuria tornar al seu país.\nA mi ja em poden ensabonar tant com vulguin, que si a mi no em convenç l'obra i l'artista, no hi haurà res a fer. Tinc un respecte màxim a totes les persones que compren art o que em puguin demanar el meu parer o simplement un consell. Per a mi això és quelcom molt valuós i preciat. El "tira, tira", "fem-ho, tampoc passa res" pot acabar sortint molt car.\nJulia 9 de juliol de 2014, a les 12:09\nLa vida está plena de historias y anécdotas que no los podrían ni imaginar que viviríamos, eso es la riqueza de nuestra vida.Me ha encantado tu post, tienes cosas muy interesantes, felicidades por tu bloc. Te invito a visitar el mio, esta semana , ¡Ens muntem una festa!! Però no qualsevol festa, una amb detalls únics, i carregada de bones idees, perquè els nostres esdeveniments mai tornin a semblar avorrits i insípids, vols venir a veure-ho? Únic requisit, passar-s'ho bé. Espero que te guste y si no eres seguidora espero que te hagas y si lo eres gracias por tu visita. Elracodeldetall.blogspot.com\nAnna Belsa 9 de juliol de 2014, a les 12:49\nHe visitat el teu blog i t'he deixat un comentari!. Segur que em serà de gran ajuda, tal com t'he deixat escrit el teu blog és un curs de doctorat sobre els detalls (ben importants per cert). Gràcies també pel teu comentari, i celebro que hagis trobat interessants els meus escrits.\nEsther Mitjavila i Serra 14 de juliol de 2014, a les 19:09\nBen cert que una de les qualitats que ha de tenir el galerista és està ben centrat. Saber on va i què vol. Com vol que sigui la seva galeria, quina orientació ha de tenir. Quin tipus de clients vol que el visitin. Hi ha un allau d'artistes amb dossiers sota el braç, que ens visiten a diari. Tots creuen que són el millor, el més innovador, el que aporta quelcom d'especial. Però la veritat és que es tracta de "más de lo mismo". Davant aquesta "invasió" cal pitjar el fre perquè sinó a les parets hi tindriem penjades obres que no sabriem defensar (perquè no ens agradarien). No les vendriem i, per tant, ens moririem de gana. Doncs les galeries ja no són un negoci lucratiu sinó de pura subsistència.\nAnna Belsa 15 de juliol de 2014, a les 10:13\nTens raó, jo recordo ben pocs casos d'artistes que em visitessin amb un dossier interessant. Alguns els vaig exposar (en Jorge R. Pombo i en Manuel Gimeno), i altres no per raons diverses. De tant en tant apareix algú amb una cosa digna, però el més freqüent és el contrari. Cal fixar-se només en l'obra i no en el que ens digui l'artista. Més d'un/a artista que em queia extraordinàriament bé em va ensenyar obres decepcionants. Per això el millor és veure primer l'obra i poder jutjar sense cap condicionant.


Transparència Econòmica i Administrativa\nHome | Transparència | Informació econòmica-administrativa\nAmb el desig que sigui d’interès i utilitat, es posa a la vostra disposició la informació econòmica i administrativa de Fundació AMPANS. Trobareu, a continuació, documents com l’informe d’auditoria, l’informe anual de compliment del codi d’entitats no lucratives i les retribucions percebudes pels màxims responsables de l’entitat. De la mateixa manera, obrim l’accés a la informació referent als contractes establerts amb l’administració pública, als convenis subscrits i a les subvencions i ajudes públiques concedides.\nInforme anual de compliment del codi d’entitats no lucratives\nINFORME COMPLIMENT CODI DE CONDUCTA ENTITATS SENSE AFANY DE LUCRE 2021\nEl Patronat de la fundació ha pres consciència del codi de conducta de les entitats sense afany de lucre per la realització d’inversions financeres, acordat el 20 de febrer de 2019, pel Consell de la Comissió Nacional del Mercat de Valors.\nEn aquest sentit, i seguint les seves recomanacions, la fundació va constituir una Comissió d’Inversions. La primera reunió de la mateixa va tindre lloc el dia 07 d’octubre de 2019, i la seva primera tasca va ser definir una política d’inversions, entesa com un marc normatiu intern, als que estarien subjectes les inversions, coherent amb els seus objectius fundacionals, realitzant el seguiment del seu compliment mitjançant indicadors la pròpia comissió.\nL’esborrany redactat per la Comissió va ser aprovat pel Patronat de la fundació en la seva reunió del dia 25 de novembre de 2019. En la mateixa sessió del Patronat es va aprovar, i com a conseqüència de lo anterior, una modificació de la Política econòmica-financera inclosa al Llibre de Polítiques de l’entitat.\nDurant l’exercici 2021 la Comissió d’Inversions es va reunir amb la periodicitat establerta celebrant una sessió el dia 15 de marc de 2021, i la darrera el dia 18 de octubre. En ambdues es va procedir a analitzar la rendibilitat de les mateixes, i es va supervisar el compliment de la política definida.\nEl Patronat al prendre consciencia del codi es va comprometre també a seguir les regles específiques a les que s'han d'ajustar les inversions financeres en base a l'esmentada normativa, incorporant-les a la seva política d’inversions.\nEn aquest sentit, a l'hora de seguir aquest codi de conducta, ha tingut en compte:\nLes inversions en valors mobiliaris i instruments financers s'han realitzat en valors de l'àmbit de supervisió de la CNMV\nAls efectes del que disposa aquest codi, es consideren valors mobiliaris i instruments financers aquells compresos en l'article 2 de la Llei del Mercat de Valors, així com les participacions en institucions d'inversió col·lectiva.\nPer lo que respecta a la selecció d’inversions es valora i es vigila sempre que es produeixi l'equilibri necessari entre la seguretat, liquidesa i rendibilitat que ofereixen les diferents posicions d'inversió, atenent les condicions del mercat en el moment de la contractació.\nD'altra banda, també es diversifica el risc corresponent a les inversions. A més, i amb l'objecte de preservar la liquidesa de les inversions, l'Entitat porta a terme les seves inversions en valors o instruments financers negociats en mercats secundaris oficials.\nL'Entitat no ha portat a terme inversions especulatives (Vendes a curt, futurs i opcions, excepte que aquests fossin amb la finalitat de cobertura, o qualsevol altra inversió de naturalesa anàloga)\nEls càrrecs dels patrons son gratuïts.


La quarta edició de Ritmes Solidaris vol assolir els 1.250 àpats en beques menjador | RTVVilafranca\nLa quarta edició de Ritmes Solidaris vol assolir els 1.250 àpats en beques menjador\nEl dissabte 27 d’abril, a partir de les 6 de la tarda i al Teatre Casal de Vilafranca, Creu Roja Alt Penedès organitza la quarta edició del festival Ritmes Solidaris.\nL’acte de presentació es va celebrar aquest dilluns al menjador escolar de l’Escola Pau Boada de Vilafranca.\nRitmes Solidaris és un festival de dansa que busca recaptar fons per a l’alimentació infantil mitjançant el finançament de beques menjador. El festival compta amb l’actuació de representants del Gimdans, l’Escola de Dansa Assumpta Trens i el CAS.\nLa iniciativa va sorgir fa quatre anys de la mà del vilafranquí Josep Curto, actualment el voluntari en actiu més veterà de la Creu Roja. Amb la col·laboració del Casal va néixer el festival Ritmes Solidaris, que ja compleix la quarta edició amb l’objectiu de garantir una dieta equilibrada i saludable a tots els nens i nenes de la comarca que la necessitin.\nL’any passat es van recaptar 6.100€, i es van destinar a cobrir el 50% de les beques menjador de 1.000 àpats. En aquesta ocasió la Creu Roja s’ha marcat un objectiu més ambiciós: la intenció és proporcionar un total de 1.250 àpats, que suposen uns 7.500€.\nEl festival s’emmarca en la campanya de Creu Roja Donem-li la volta, és gratuït però s’hi instaura una taquilla inversa amb un pressupost mínim de 5€ per a qui vulgui col·laborar; i també s’ha posat a disposició dels interessats una fila zero per a qui no pugui assistir a l’acte i vulgui contribuir a la iniciativa. En aquest cas caldrà trucar a la Creu Roja, al 93 891 53 00.\nÀngels Matas, Creu Roja, Ritmes Solidaris


La blocosfera cubana comenta l’esperada reforma migratòria · Global Voices en Català\nTraducció publicada 16 gener 2013 9:17 GMT\nLlegeix aquesta notícia a English, Português, Aymara, Français, Deutsch, Español\nL'entrada en vigor el 14 de gener de l'esperada reforma migratòria podria acabar amb el terrible drama humà que ha suposat durant anys la decisió de quedar-s'hi o sortir de Cuba. Durant molt de temps, la qüestió de la sortida del país, ja fos temporal o definitiva, ha donat lloc a nombrosos articles a la blocosfera cubana. A l'agost del 2012, Melisa Cordero, autora de “Los otros ojos de Eva”, va fer al·lusió a les “missions internacionalistes”, projectes governamentals d'ajuda a altres països, fonamentalment en sectors com l'educació i la salut, que representen també un alleugeriment econòmic per als professionals cubans. Tanmateix, Cordero recordava l'enorme cost humà de la separació de les famílies durant llargues temporades:\nLa nena no té ni cinc anys i tu t'assomes al bressol a les tres de la matinada i tractes de gravar-t'hi els seus detalls. El viatge serà aviat. Creuaràs l'Atlàntic i la trobaràs a faltar immediatament, a cada segon i fins i tot en somnis, i et semblarà veure-la cada cop que un nen africà, negret i brut, se t'apropi en una consulta. (…) Els dubtes recorren el cos, estàs indecisa i la teua família: “sí, dona, marxa, nosaltres tindrem cura d'ella”; i el teu marit amb el rostre compungit i sense dir paraula i la nevera mig buida i les necessitats colpejant-te la consciència. El viatge serà aviat. La comissió mèdica és sàbia, pero tu no saps si quan la nena creixi, t'agrairà les joguines i el televisor de plasma i el microones i la roba que té de més o et retreurà totes les hores d'absència.\nEn un altre article fictici, l'autora explica [es] la sortida d'un pare pel port de Mariel:\nMon pare se'n va anar en un bot construït amb poliespuma i suro, amb llàgrimes de nit, després de sopar, quan era difícil agafar el son amb uns pocs grans d'arròs a l'estòmag. Mon pare va marxar pel Mariel, va arrossegar el bot per la vorera i després pel carrer de l'escola i va passar per davant de la carnisseria que estava en vaga. Mon pare es va llançar a la mar, es va empentar ell mateix sobre les ones i es va perdre a l'horitzó deixant-nos un lloc buit a taula i les esperances de tornar a omplir, molt aviat, les cassoles. Mon pare va marxar una tarda, fa algun temps, potser una mica més, i encara no hem esbrinat, exactament, en quin indret del Carib llançar-li flors.\nD'acord amb un reportatge de l'Havana Times [es], que cita la Direcció d'Immigració i Estrangeria, un total de 195 espais han estat habilitats amb aquesta finalitat.\nSegons la mateixa revista digital [es], “s'estima que la històrica reforma beneficiarà un gran nombre de cubans que, sempre que puguen finançar el viatge i obtinguen el visat del país de destí, podran viatjar amb major facilitat a l'estranger”. Tanmateix, “no implicarà la sortida massiva de l'illa. La gran majoria de països demana un visat d'entrada a una gran part de les Antilles”.\nRespecte als viatges cap als Estats Units, un article publicat al lloc web Café Fuerte [es] assenyala:\nA més, la llei inclou un incís que ha estat qüestionat per diversos blocaires. Fernando Ravsberg, autor de Cartas desde Cuba, apunta [es]:\nNo obstant això, l'agència AP va publicar un reportatge [fr] on revelava que “segons un informant anònim, diversos directors d'hospitals van mantenir dissabte 12 de gener una reunió amb el Ministre de Salut, on se'ls va informar sobre una ressolució que permetrà la normalització de la sortida de tot el personal del sector”.\nPer la seua banda, Manuel Henrique Lagarde va comentar la situació de la blocaire cubana Yoani Sánchez:\nDecenes de mitjans internacionals s'han fet ressò de la notícia i alguns usuaris de les xarxes socials celebren la reforma migratòria cubana des d'altres països, tot i que molts es mostren crítics [es]:


Karpov Chess Academy Platja d'Aro, la primera de Catalunya i Illes Balears - Diari digital de Ràdio Platja d'Aro\nKarpov Chess Academy Platja d’Aro, la primera de Catalunya i Illes Balears\nRedacció 05/07/2021\tNo Comments\nAnatoli Kàrpov, diverses vegades Campió del Món, ha participat des de l’any 2016 en el festival internacional d’escacs de Platja d’Aro\nA partir del curs vinent, Castell-Platja d’Aro comptarà amb una Karpov Chess Academy. Anatoli Kàrpov, llegenda dels escacs per haver guanyat diferents campionats del món, està promovent una xarxa d’acadèmies d’escacs arreu del planeta. El centre de Castell-Platja d’Aro serà el primer de Catalunya i les Illes Balears i, per obrir-ne un de nou en aquests territoris, l’Escola d’Escacs de Platja d’Aro haurà d’autoritzar-la.\nEl projecte l’han presentat, aquest matí, a la Sala d’Actes, el mateix Anatoli Kàrpov acompanyat de l’alcalde Maurici Jiménez, el regidor d’Esports Pedro Torres així com Vladimir Volkov i Jordi Díaz del Club d’Escacs Platja d’Aro i Escola d’Escacs Costa Brava. La presentació del nou centre de formació, que s’ubicarà a les sales del nou centre sociocultural de Castell d’Aro, s’ha emmarcat en la cloenda del vuitè festival internacional Platja d’Aro Chess Festival 2021 que va començar el 25 de juny i va acabar-se dissabte passat, amb més de 3.500 euros en premis.\nA les escoles que apadrina Anatoli Kàrpov s’aplica un model d’aprenentatges tècnics seguint la metodologia del gran mestre internacional rus. Els centres ofereixen orientació, consells, habilitats i coneixements que permetin en els jugadors i jugadores desenvolupar les aptituds i confiança necessària.\nL’escola platjarenca oferirà classes presencials i en línia. Diverses escoles de la zona també han mostrat interès per incorporar classes d’escacs de l’acadèmia a la seva programació d’extraescolars. El club d’escacs local ja ha contractat diversos professors catalans i d’altres països.\nEl conveni per a l’obertura de l’acadèmia de Castell-Platja d’Aro s’havia de firmar l’any 2020, però a causa de la pandèmia, es va ajornar. Fins a la tardor, s’obriran dos centres més a grans capitals de l’arc mediterrani.\nKàrpov, 12è campió del món dels escacs, ha format més de 1.000 escoles i clubs d’escacs de tot el món gràcies a la seva experiència acumulada. Des de l’any 1975, quan es va inaugurar la primera acadèmia, s’han obert més de 400 escoles, a diversos països.\nPrevious Previous post: Primer cap de setmana de Rebaixes d’Estiu a tot el comerç\nNext Next post: Concentració per condemnar les agressions LGTB-fòbiques i racistes


Sentència de l’ERO de Panrico de l’Audiència Nacional espanyola, discrimina CGT i no anul·la ERO a 589 treballadors de Santa Perpètua de Mogoda. CGT recorrerà al Suprem – CGTCatalunya\nInici > General > Sentència de l’ERO de Panrico de l’Audiència Nacional espanyola, discrimina CGT i no anul·la ERO a 589 treballadors de Santa Perpètua de Mogoda. CGT recorrerà al Suprem\nSentència de l´ERO de Panrico de l'Audiència Nacional espanyola, que discrimina CGT i accepta ERO 2013/2014 a Santa Perpètua de Mogoda, ja que la sentència paralitza els 156 acomiadaments previstos per al 2015 i 2016, però no anul·la els 312 de l'any passat i els 277 previstos per l'any en curs de la planta de Santa Perpetua de Mogoda.\nS´està estudiant els termes de la sentència des del Gabinet Jurídic de CGT per ser recorreguda al Tribunal Suprem, per discriminació a la Secció Sindical, i pels termes de l'afectació plena dels treballadors de Santa Perpètua de Mogoda.\nEl proper dimecres es posarà a votació la continuació de la lluita de la vaga indefinida de 7 mesos ja que no s'ha esgotat la via judicial, i guanyar temps per estudiar a fons la sentència judicial per part dels treballadors/es.


marfanta.com: 'La clementina d'Alcanar a la cuina', en un llibre de la Fundació Alícia i a les jornades gastronòmiques\n'La clementina d'Alcanar a la cuina', en un llibre de la Fundació Alícia i a les jornades gastronòmiques\nALCANAR (Montsià).- Alcanar celebra del 21 de novembre i fins al 21 de desembre les 21es Jornades Gastronòmiques dels Cítrics. Al llarg d’un mes, es podran degustar els diferents menús que oferiran els 17 restaurants participants, membres del Club Gastronòmic local, amb la clementina com a protagonista i a un preu d’entre 25 i 35 euros. Les jornades també es convertiran en una oportunitat per tastar les innovadores propostes del receptari 'La clementina d’Alcanar a la cuina' que s’ha elaborat gràcies a un conveni entre l’Ajuntament d’Alcanar i la Fundació Alicia, i amb la col·laboració de la Diputació de Tarragona.\nLa regidora de Turisme, Mercè Fischer, ha explicat que aquest llibre és el resultat de l’estudi i el treball que ha elaborat la Fundació en els laboratoris de la seua cuina, d’on han sortit receptes creatives i molt innovadores. Incorpora la clementina a primers plats, amanides, gaspatxos, xarops, segons plats i postres, amb receptes que els restaurants del municipi d’Alcanar aniran incorporant.\nEl llibre es presentarà el proper dilluns 17 de novembre, tot coincidint amb el tret de sortida de les 'Jornades citrícoles' organitzades conjuntament per l’Ajuntament d’Alcanar i el Departament d’Agricultura de la Generalitat de Catalunya. Aquestes jornades tractaran de temes que afecten a la pagesia dels cítrics, com són les noves varietats triploides, la mosca de la fruita en la gestió integrada de plagues, i la nova PAC 2014-2020.\nFischer ha posat de relleu el treball conjunt de les regidories d’Agricultura i Turisme per promocionar conjuntament el municipi i contribuir a activar l’economia local. En les jornades gastronòmiques dels cítrics hi participaran quatre restaurants d’Alcanar, 11 de les Cases d’Alcanar i dos d’Alcanar-Platja, i també hi haurà ofertes especials d’allotjament de quatre establiments de les Cases d’Alcanar i Alcanar-Platja.


Cases de Colònies – Catalunya en Miniatura – Catalunya – CERCO\nInicio » Per Escoles » Catalunya en Miniatura\nCatalunya en Minuatura està situat a 11 quilòmetres de Barcelona, Catalunya en Miniatura és un parc temàtic de maquetes inaugurat en 1983 i que està considerat el complex turístic cultural en miniatura més gran del món. Amb una extensió de 25.000 metres quadrats el recinte conté uns 150 monuments i edificis més característics que es poden contemplar a Catalunya. Modernisme, gòtic o Romànic es poden contemplar en tota la seva esplendor a una grandària més reduïda. Entre els serveis que ofereix el parc posseeix aparcament gratuït, zona de restauració i de pícnic, un amfiteatre en el qual es realitzen actuacions infantils, una botiga per poder portar-te un record del lloc i un tren de passatgers amb el qual poder recórrer tot el parc.\n-Exposició de maquetes\n-Maquetes + granja mòbil\n-Visita al taller\n-Taller de maquetisme\n-Viatge en tren\nSortir per la Diagonal direcció Lleida i agafar la B23 fins la sortida nº5 “A2- Lleida”. Un cop a la A2 sortir a la sortida nº602 de Sant Vicenç dels Horts. Anar fins a la rotonda on està indicat Torrelles de Llobregat. Quan arribi a Torrelles de Llobregat ja està indicat el Parc Catalunya en Miniatura.\nPer la Ronda de Dalt s’ha de sortir per la sortida cap a Lleida A-2. A la B23 anar fins la sortida nº6 “A2- Lleida”. Un cop a la A2 sortir a la sortida nº602 de Sant Vicenç dels Horts. Anar fins a la rotonda on està indicat Torrelles de Llobregat. Quan arribi a Torrelles de Llobregat ja està indicat el Parc Catalunya en Miniatura.\nEn Autobús Autobús de color verd que es diu “Soler i Sauret”. És la línia 62 i té la parada d’origen al carrer Riera Blanca xamfrà amb Travessera de les Corts. Aquest autobús el deixa a 5 minuts del parc.\nEn tren, FGC (Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya)\nAnar fins a Sant Vicenç dels Horts, amb la línia Llobregat-Anoia dels FGC amb tres estacions dins del terme municipal: Sant Vicenç dels Horts, Can Ros i Quatre Camins. Una vegada allà agafar l’autobús de “Soler i Sauret”.


Els maristes som persones enamorades de les persones, persones que procurem millorar aquest món nostre des de l'educació d'infants i joves, persones compromeses, fidels a les intuïcions de Marcel·lí Champagnat.\nFormalment els maristes constituïm un Institut Religiós laïcal, fundat el 1817 per Marcel·lí Champagnat al poblet de La Valla, vora Lió (França). Ens diem germans, vivim en comunitat i ens dediquem a l'educació, amb especial preferència pels infants i joves més necessitats.\nActualment som uns 3.500 germans, presents en 79 països arreu del món. Compartim la nostra tasca juntament amb 72.000 laics i acompanyem 654.000 infants i joves dels cinc continents.\nTenim a Maria, la mare de Jesús, com a mare nostra i model. Juntament amb molts altres homes i dones que han fet seu l'ideal proposat per Marcel·lí Champagnat, intentem fer-nos propers als infants i joves tot treballant per la seva educació, tant des de l'escola com des de plataformes educatives diverses.\nVolem compartir amb vosaltres, per fer-los més evidents, alguns aspectes de la nostra missió que ens han interpel·lat amb especial insistència, i que continuaran qüestionant les nostres decisions i les nostres prioritats:\nLa primacia del testimoni sobre les paraules en l'anunci de Jesucrist i de la Bona Notícia.\nLa necessitat d'inculturar el Missatge Evangèlic i d'inculturar-nos nosaltres mateixos.\nLa solidaritat en l'opció pels pobres i en la lluita per la justícia, manifestada en les nostres vides, en les nostres comunitats i en les nostres obres apostòliques.\nEl compromís amb l'Església local, amb tot el Poble de Déu, per tal de construir la comunió en la solidaritat.\nLa importància del laïcat en la missió de l'Església i en la nostra missió de Germans Maristes. Germans i seglars participem en la missió de Jesús.\nEl valor de l'educació cristiana, des de l'escola, amb una atenció decidida als aspectes següents de l'evangelització: l'anunci de Jesucrist, l'educació en la solidaritat i en el compromís, la transformació de la societat, la integració de la fe i de la cultura, la prioritat de les accions pastorals, la creació d'espais de fraternitat..."\n(XIX Capítol General del Germans Maristes, octubre de 1993)\nAvui dia, la presència marista a Catalunya es concreta en 8 escoles, 23 comunitats i 10 obres de caire social. Des de l'estiu de 2003, Catalunya marista forma part d'una unitat administrativa més ampla, la Província de l'Hermitage, que inclou també els germans i obres presents a França, Suïssa, Hongria, Grècia i Algèria.\nCanal Maristes Canal Maristes


El Sudan del Sud ja vota la independència La República\nA partir de les vuit del matí d’aquest diumenge gairebé quatre milions de sudanesos del sud han estat cridats votar a favor o en contra d’independitzar-se respecte el nord del país. El referèndum forma part de l’acord de pau signat el 2005 després de més de vint anys de guerra i es preveu una victòria aclaparadora del ‘Sí’ que s’espera que porti millors condicions de vida a una regió rica en petroli. L’expectació és màxima i l’ambient és totalment festiu a Juba, la capital del Sudan del Sud. Centenars de persones han sortit al carrer en manifestacions a favor de la independència, que, d’acceptar-se en el referèndum, es faria efectiva a partir de l’estiu i crearia el 54è país de l’Àfrica. Per donar per bo el referèndum caldrà un 60% de participació, la implicació de la població és màxima i, segons l’ACNUR, més de 120.000 persones que ara residien al nord del país han retornat al sud per tal de viure el moment històric. Les Nacions Unides, que estan tutelant el referèndum, veuen la situació al país ‘estable i tranquil·la’. Si el Sudan del Sud guanya el referèndum i s’independitza establirà un precedent sobre la separació de territoris que ja no volen ser part d’un país, de manera pacífica i pactada.\nEl petroli, al punt de mira\nEn principi, la pressió internacional ha fet que el president sudanès, Omar al-Bashir, hagi hagut de comprometre’s a acatar el resultat de les urnes. Tot i això, aquest mateix dissabte alertava de la incapacitat del sud per ‘mantenir els seus ciutadans, crear un estat o una autoritat’ i amenaçava que si el Sud intenta controlar la regió d’Abyei, on es troba la major part del petroli, es podria declarar una nova guerra. Els ciutadans d’Abyei votaran més endavant en un referèndum específic per decidir si es volen integrar al Nord o al Sud.\nEl president del Sudan, Omar al-Bashir, considera que el Sudan del Sud ‘no està preparat’ per la independència. Un dia abans de la celebració d’un referèndum d’autodeterminació al sud del país, al-Bashir -acusat de delictes de genocidi i crims de guerra pel Tribunal Penal Internacional- ha defensat que la regió patirà una forta ‘inestabilitat’ si decideix independitzar-se. ‘El sud no té l’habilitat de mantenir els seus ciutadans, crear un estat o una autoritat’, ha assegurat al-Bashir en una entrevista a la televisió Al Jazeera.\nEl Sudan, tot i que a contracor, accepta el referèndum d’aquest diumenge. En un canvi de posició del president, Omar al-Bashir, que poc temps enrere intentava per tots els mitjans mantenir l’estat unificat i no perdre els camps petroliers situats al sud del país, ara avança que si els ciutadans del Sudan del Sud es pronuncien en favor de la independència el Sudan el reconeixerà com un estat sobirà. Al-Bashir va declarar que respectaria la voluntat del poble i donaria la suport al desenvolupament econòmic del nou estat. ‘Seria trist de veure el Sudan dividit en dos països, però seré feliç si la decisió porta la pau als dos territoris’, va confirmar al-Bashir.\nL’Estat espanyol, a diferència de Kosovo, reconeixerà la independència del Sudan del Sud\nSi els ciutadans del Sudan del Sud es pronuncien a favor de la independència, Madrid el reconeixerà com un estat sobirà. Així ho va confirmar la ministra espanyola d’Exteriors, Trinidad Jiménez, que amb tot ha volgut deixar clar que ‘amb Kosovo hi ha una diferència notable, i és que la de Kosovo va ser una declaració unilateral d’independència, i per això Espanya manté la reserva de reconèixer-la’, argumenten. En aquesta ocasió l’Estat espanyol dóna suport a la celebració del referèndum perquè ‘forma part de l’acord global de pau’ i segons la ministra espanyola ‘és una qüestió de legalitat internacional’.\nEl Nord i el Sud del Sudan han patit dècades de guerra i conflictes, sobretot motivats per raons ètniques i religioses. La majoria dels ciutadans del Nord són musulmans, mentre que al sud abunden els cristians o els seguidors de religions tradicionals africanes. A la zona del Sud, a més, els sudanesos han patit el greu conflicte del Darfur, un conflicte ètnic que ha provocat la mort de milers de persones i n’ha forçat a milers més a convertir-se en refugiats.\nEl Sudan, igual que la majoria dels països africans, es va crear després del procés de colonització liderat per les forces europees. Ja abans de la independència, el 1946, els britànics van unir la gestió de les dues regions, el Nord i el Sud, i a partir del 1956, amb la retirada del poder del Regne Unit, els conflictes van continuar. Des dels primers dies de la independència dels britànics, l’estat ha patit conflictes i tensions entre els diversos ciutadans, de procedències i tradicions diverses.\nEl Sud considera que ha estat sotmès al poder i influència del Nord, i totes dues regions s’han enfrontat en conflictes que s’han cobrat milions de vides des de mitjans del segle XX. El president de Sudan ha estat acusat de crims contra la humanitat precisament per la seva actuació violenta al Darfur, al Sud, tot i que encara no ha pogut ser jutjat pel Tribunal Penal Internacional.\nSi els sudanesos del Sud voten ‘sí’ a la independència, la creació del nou estat es faria efectiva el 9 de juliol del 2011, exactament sis anys després dels acords de pau que permetran la celebració del referèndum. Els resultat de la consulta, però, no se sabrà fins el 6 de febrer, ja que les votacions duren diversos dies. A més, si hi ha alguna apel·lació, els resultats s’allargaran fins el 14 de febrer.\nAmb tot, el conflicte del Sudan encara estarà lluny de solucionar-se amb la independència. Tant els ciutadans del Sud com els del Nord viuen en condicions de pobresa molt precàries, i amb conflictes violents constants. A més, els acords de pau entre totes dues regions encara no han resolt com finalitzar la situació del Darfur -al Sud-, un dels problemes humanitaris més greus del món.\nEl Sudan del Sud serà tan gran com França i Alemanya juntes. El més que probable nou país de l’Àfrica té una greu manca d’infraestructures, escoles i serveis sanitaris -una situació que tampoc milloraria si Juba continués sota el control de Jartoum. Amb una població d’uns vuit milions d’habitants, els actuals mandataris de la zona, del Moviment per l’Alliberament del Poble del Sudan, tindran grans reptes al davant.\nLa zona és rica pels recursos de petroli, però cal que el poder centri els diners en l’atenció a la població necessitada, i fins ara alguns observadors internacionals indiquen que s’han destinat massa recursos a Defensa i militarització. Les autoritats de la regió del Sud ja han elaborat un pla per destinar 10 milions de dòlars en el desenvolupament de les ciutats. La prioritat, però, haurà de ser la lluita contra la pobresa. Les Nacions Unides asseguren que els ciutadans del Sudan del Sud viuen amb menys d’1 dòlar al dia.\nMés informació sobre el Sudan del Sud.


La Diputació de Castelló patrocina amb 3.000 euros aquest certamen literari en valencià, l'obra guanyadora del qual es donarà a conéixer la vespra del 9 d'Octubre\nEl president de la Diputació, José Martí, i la diputada provincial de Cultura, Ruth Sanz, animen a la participació en el XXI Premi de Narrativa Breu Josep Pascual Tirado per a obres escrites en valencià que convoquen la Federació de Colles de Castelló, la Llibreria Babel i Unària Edicions. Es tracta d'un certamen que la institució provincial patrocina amb 3.000 euros.\nMartí ha destacat la consolidació i l'arrelament d'aquest premi que «compleix el doble objectiu de promoure la promoció de la literatura en valencià i de difondre la figura d'un dels nostres autors de referència».\nPer part seua, la diputada provincial de Cultura, Ruth Sanz, ha assenyalat que «el tradicional suport de la institució a aquesta mena de certàmens enforteix la decidida aposta per la normalització lingüística que ha emprés el nou equip de govern de la Diputació, amb l'adopció de diverses mesures, entre la qual ha destacat l'adhesió a la Xarxa Pública de Serveis Lingüístics Valencians. «En els últims mesos», ha dit, «s'ha incrementat l'ús del valencià en les comunicacions internes i externes de la Diputació».


Col·lectivitzacions, de la fàbrica a l’escola - directa.cat\nCol·lectivitzacions, de la fàbrica a l’escola\nL’any 1977 els propietaris de la fàbrica d’electrodomèstics Numax, ubicada a Barcelona, decidien tancar l’empresa i declarar-la en suspensió de pagaments. Un grup de treballadores va començar un procés de reivindicació laboral, que més tard es convertiria en una lluita per la conquista de la seua llibertat individual i col·lectiva amb la recuperació de la producció de manera autogestionada, i que duraria dos anys. L’experiència d’aquestes treballadores va ser portada al cinema amb la pel·lícula Numax presenta…, de la mà del director Joaquim Jordà, amb les 600.000 pessetes de la caixa de resistència que gestionava l’assemblea de treballadores.\nL’exemple de Numax recuperava la tradició de col·lectivitzacions que es va viure durant el període revolucionari a Catalunya l’any 1936, i que s’havia aturat radicalment amb la victòria feixista i durant la dictadura, i va inspirar les lluites d’altres treballadores en processos semblants, com la creació cooperativa de metal·lúrgia Mol-Matric l’any 1982 després d’un llarg període de lluita. Vuitanta anys després d’aquestes primeres col·lectivitzacions de fàbriques per part de les treballadores, i amb un context social i laboral ben diferent, actualment són diferents serveis els que passen a mans de cooperatives de treball, que recuperen la gestió d’activitats que en la majoria de casos requeien en empreses capitalistes.\nLes quatre sòcies ja es coneixien abans d’engegar el projecte, un fet que consideren important\nUn exemple d’aquest procés és el que van viure les treballadores de l’acadèmia d’anglés Aberdeen –ubicada al centre de Santa Coloma de Gramenet– l’any passat, quan quatre treballadores van decidir prendre el control del centre mitjançant la creació d’una cooperativa de treball. “L’acadèmia pertanyia a un home que tenia diverses empreses, no li interessava gaire aquest negoci i deia que no era rendible”, explica Clara Navarra –una de les sòcies–, “quan va deixar caure que volia traspassar l’acadèmia, les treballadores vam decidir fer una primera assemblea, començar a fer números i valorar si seria possible que nosaltres continuàrem amb l’activitat del centre”. Per aquest motiu van decidir contactar amb el Col·lectiu Ronda, que les va ajudar a elaborar un pla de viabilitat econòmica. “Teníem la idea d’horitzontalitat en la gestió però no sabíem com donar-li forma”, comenta Laia Vidal, una altra de les sòcies, “i vam començar a interessar-nos pel model cooperatiu perquè ens semblava el més coherent amb l’estructura organitzativa que buscàvem”.\nAmb l’ajuda del programa Grameimpuls, Aberdeen es va constituir com a cooperativa\nDe les set treballadores que van començar aquest procés, finalment en van quedar quatre, que són les sòcies actuals. “No totes teníem el mateix interès a construir aquest model d’empresa ni la mateixa situació personal, a banda que el procés de negociació amb l’anterior propietari també va alentir el traspàs i va fer que algunes abandonessin”, explica Navarra. Amb l’ajuda i l’acompanyament del programa Grameimpuls –impulsat per l’Ajuntament–, finalment es van constituir com a cooperativa el passat mes de juliol, i al setembre ja obrien les portes del centre amb aquest nou model de gestió. Actualment la cooperativa, que ha mantingut les antigues treballadores de l’empresa, dona ocupació a un total de catorze persones –entre professores, personal de neteja i administració–, que es reuneixen un cop a la setmana per prendre les decisions.\n“Tota la gestió interna del projecte costa molt i anem aprenent sobre la marxa”, ja que tot i que abans de constituir-se com a cooperativa ja s’encarregaven de la gestió educativa, “ara hi ha molt més a fer, i en moltes coses partíem de zero”, ens conta Berta Cornellas, que també explica com funciona l’assemblea setmanal de sòcies, on es prenen les decisions col·lectives i intenten que cadascuna s’encarregue més o menys del que més li agrada. “Nosaltres quatre tenim el pes de tota la resta perquè finalment som les que prenem les decisions, i tenim clar que no volem explotar cap treballadora. El fet de reunir-nos amb elles cada setmana ens ajuda a saber com estan i què necessiten”, explica Vidal. Les quatre sòcies ja es coneixien abans d’engegar el projecte, un fet que consideren important a l’hora de gestionar les relacions entre elles, tot i que segons Isabel Gras, “ara sabem molt més les unes de les altres i tot el procés ens ha unit molt, ja que ens hem apoderat i ens hem adonat que podem fer coses que abans pensàvem que eren impossibles”.\nTota aquesta lluita per aconseguir la dignitat laboral és la que intenten transmetre a les seues alumnes a les classes, que cobreixen totes les edats des dels sis anys, mitjançant un aprenentatge crític, vivencial i no jerarquitzat: “Nosaltres creem el nostre propi material de classe, i per tant no seguim el que dicten les editorials, alhora que incentivem el debat polític i la perspectiva crítica a l’aula”, explica Berta. “La nostra funció és acompanyar els processos d’aprenentatge que es donen a l’aula, evitant la jerarquia professora-alumna, i oferir una alternativa a les persones que volen aprendre anglès amb un model de gestió horitzontal i assembleari”, conclou.\nDignitat laboral de les monitores de menjador\nL’escola Lavínia, situada al barri de les Corts de Barcelona, també va viure un procés semblant quan les monitores que gestionaven l’estona de menjador van decidir organitzar-se per recuperar aquest servei –l’estiu de 2016–, que fins aleshores estava en mans de la macroempresa de lleure Àbac. A les famílies no els agradava gaire com ho gestionava , però com que confiaven molt en l’equip de monitores, “quan es va acabar la concessió ens van preguntar què volíem fer”, explica Júlia Valentín –una de les sòcies–, ja que a diferència del model empresarial elles intentaven esforçar-se per plantejar una línia pedagògica diferent i “acompanyar de manera respectuosa els nens i les nenes durant aquesta estona educativa, per tal que se sentissin a gust i gaudissin, es respectessin i rebessin tot el suport que necessitessin”. Van crear la cooperativa l’Esguard.\n“Tot va ser molt exprés, el mes de juliol ens constituíem com a cooperativa i al setembre passàvem a gestionar el servei amb l’aval de les famílies i l’AMPA”, comenta Clara Carbó, que explica que també van rebre l’ajuda de l’Ateneu Popular de les Corts –on van començar les primeres trobades de treballadores– i l’assessorament del sector cooperativista del barri de Sants. “Nosaltres teníem clara la línia pedagògica, però no teníem ni idea de com engegar una cooperativa a nivell legal, i el suport que vam rebre va ser clau per constituir-nos i per fer contactes o intercooperar amb altres entitats”, reconeix. Al mateix temps assegura que “en aquest procés estem aprenent altres coses que no tenen res a veure amb la pedagogia, com són l’administració, la gestió interna, la comunicació o com funcionen les subvencions públiques”. Segons Valentín, les grans empreses de lleure que gestionen espais de menjador –com Àbac, Tuti, Pere Tarrés o Fundesplai–, “ofereixen el servei a preus molt baixos a costa de l’explotació de les treballadores, i nosaltres tenim clar que no ens volem convertir en una empresa així, motiu pel qual intentem ficar al centre les cures i les necessitats de totes les persones que treballen dins del projecte”.\nDenuncien que les grans empreses de lleure “ofereixen serveis a preus baixos a costa de l’explotació”\nActualment l’Esguard dona feina a una quinzena de persones –nou d’elles són sòcies treballadores– i aquest any han començat a gestionar l’estona de menjador d’una altra escola al Vallès, a banda d’oferir activitats extraescolars, casals d’estiu i campaments. “Per nosaltres és molt important fer treball de retorn al barri, per això intentem que les monitores coneguen la realitat de l’escola i a les famílies”, comenta Valentín, “i hem començat a organitzar xerrades i formacions internes sobre feminismes i gestió de conflictes, que tot i ser hores no remunerades econòmicament, les considerem imprescindibles per continuar millorant com a col·lectiu i oferir un servei més humà i diferent del que ofereixen les grans empreses del sector”.\nCuidant gent gran en l’entorn rural\nL’any 2015, després sis anys de treball assalariat, de l’abandonament del projecte per part de dues empreses i d’una suspensió de pagaments, l’equip de treball del centre de dia Germans Folch i Traver de les Coves de Vinromà (Plana Alta) es va organitzar per tirar endavant un projecte propi d’atenció integral a la gent gran, de forma col·lectiva i independent. Fer el primer pas no va ser del tot fàcil, com explica Katia Araque Gascó, sòcia de treball de la cooperativa Tossalcoop: “Véiem els riscos amb els resultats de les dues empreses anteriors, però també pensàvem que teníem qualitats a aportar i que podíem millorar alguns aspectes per fer el projecte sostenible”.\nDesprés de moltes reunions, d’intents de quadrar els números, de compartir il·lusions i també inseguretats, les tretze persones de l’equip, aleshores assalariades, van apostar per unir-se en una cooperativa de treball associat i donar valor als propis coneixements i l’experiència de sis anys ja en el projecte. “No sabíem del tot si funcionaria, però vam decidir que provar-ho era l’única manera d’eixir de dubtes. Si no ho féiem, el centre tancaria, i si això passava finalment, almenys tindríem la satisfacció d’haver-ho intentat”, explica Araque, qui s’ocupa també de la direcció del centre.\nA Coves de Vinromà s’ha tirat endavant un projecte propi d’atenció integral a la gent gran\nL’acompanyament de la Federació Valenciana d’Empreses Cooperatives de Treball Associat (FEVECTA) i el suport municipal tant humà com institucional van ser clau per donar l’empenta a aquesta iniciativa, que des que va néixer ha crescut tant en persones usuàries com en l’ampliació de jornades de treball. “Som un poble xicotet i la capacitat màxima del centre és de quaranta places, en el moment que vam crear la cooperativa hi assistien unes vint persones i ara ja fa temps que estem amb plena ocupació”, comenta Araque. I afegeix que això no només s’ha convertit en una ocupació estable per a l’equip de treball, sinó que també compten amb persones assalariades de manera més puntual.\nEs tracta d’un servei relativament jove en el seu entorn, de manera que la difusió i la sensibilització eren uns dels camins a recórrer per a la nova cooperativa. “En els pobles com el nostre i els de l’entorn, el boca a orella és important, però sobretot és clau que tant les persones com les famílies cuidadores estiguen ben ateses”. En aquest sentit, un dels canvis que va comportar la nova organització cooperativa del projecte va ser la proximitat amb la gent gran i les famílies, portant al centre el factor humà. Araque explica que, a diferència d’abans, quan la gestió era fonamentalment centralitzada i a distància, ara hi ha un tracte personal i directe per part de qui ha impulsat el projecte, és a dir, el mateix equip de treball.\nLa diferència és que abans la gestió era a distància i ara hi ha un tracte “personal i directe”\n“La presa de les pròpies decisions fa que l’interés i motivació pel projecte sigue molt més alt”, comenta Araque. Tot i això, afegeix que la gestió col·lectiva no està exempta de dificultats i en algun moment també han aparegut divergències entre el grup que s’han pogut resoldre. Aquesta iniciativa cooperativa, sense precedents en l’entorn rural on s’ubica, ha significat també una aposta per un nou model de treball per als propis membres. Així conclou Katia Araque: “No teníem experiència en crear un projecte de treball propi i col·lectiu, però estem aprenent pel camí i això és molt gratificant”.\n*Article publicat al número 446 de la ‘Directa’\n« Si els telescopis miressin sota terra\n“Obriu gas, vells alemanys, que podem arribar als set milions” »


B3 - Eines informàtiques | FUTUR AGRARI\nHome » Accions » B3 - Eines informàtiques\nAcció tècnica B3\nUtilització d'eines informàtiques d'ajuda a la decisió en la recomanació de fertilització a les etapes inicials de cultius.\nRacionalitzar les pràctiques de fertilització en els cultius és un punt clau per reduir la sobrefertilització dels sòls agrícoles. L'ús d'eines desenvolupades en altres llocs no és apropiat sense una adaptació prèvia. Durant els últims anys, s'ha desenvolupat a Catalunya una eina informàtica, el FertiNext, que permet la realització de recomanacions d'adobatge orgànic i mineral en cultius extensius.\nAquesta eina es basa en l'ús del balanç del nitrogen, i inclou informació sobre els diferents aspectes d'aquest balanç obtingut en diferents assajos desenvolupats en diversos sistemes agrícoles de Catalunya. L'eina permet incloure dades d'anàlisi de sòl que representen un complement a la informació del balanç.\nEn aquesta acció, s'assessoren agricultors que gestionen un total de 1200 ha a la zona regable de l'Algerri-Balaguer sobre aspectes de la fertilització. Els cultius majoritaris de la zona són el blat de moro en monocultiu, amb produccions que poden arribar als 18000 kg de gra/ha, i la rotació de dos cultius anuals de blat de moro de cicle curt habitualment combinat amb ordi per a gra, tots dos en regadiu.\nA la pràctica, s'assessoren 21 agricultors sobre la quantitat d'adob que han d'aplicar abans de la sembra del cultiu i quan està a 3-5 fulles.\nLa recomanació finalitza amb l'elaboració d'un butlletí d'assessorament que es lliura personalment a cada agricultor. En la majoria de casos, es respecta el tipus de fertilitzant que l'agricultor utilitza; en algun cas, es recomana canviar d'estratègia després d'avaluar tota la informació recollida.\nObjectius B3 Eines informàtiques\nAdaptar i millorar una eina informàtica d'ajuda a la decisió sobre la fertilització.\nImplementar les recomanacions en les parcel·les agrícoles.\nMillorar els paràmetres químics de les parcel·les en què s'implementin les recomanacions.\nAjustar les dosis de fertilitzants aplicats en els cultius.\nLocalització B3 - Eines informàtiques


Les afectacions del col·lector de salmorres a la CMO, en...\nLes afectacions del col·lector de salmorres a la CMO, en un treball de l'UPF-Tecnocampus de Mataró\nEl treball acadèmic i de divulgació "El Llobregat, un riu salí?", realitzat per Pau Bonastre i Arnau Guiu, alumnes de la UPF-Tecnocampus de Mataró, recull les afectacions que causa periòdicament el col·lector de salmorres a la Comunitat Minera Olesana. A través d'una extensa entrevista en vídeo a Joan Arévalo, president de la cooperativa de l'aigua, s'exposa el cas de la CMO com un exemple dels problemes que provoca aquesta infraestructura, una conducció que transcorre des de fa 30 anys entre el Bages i el Prat de Llobregat i que transporta l'aigua de les surgències salines i les procedents de l'activitat minera de la Catalunya central. Aquesta aigua, que conté elevades concentracions de sal, arriba fins a la depuradora del Prat per ser traslladada mar endins. Sovint, però, la canalització pateix trencaments i vessaments, que poden afectar a la qualitat de l'aigua, així com a la flora i la fauna de l'entorn del riu Llobregat. L'entrevista en vídeo es pot recuperar aquí.\nEn l'entrevista, Arévalo afirma que cada vegada que el col·lector pateix un trencament té lloc "un greu atemptat ecològic", que pot comportar la contaminació dels pous d'extracció. És per aquest motiu que, tal com explica el president, es realitzen controls de conductibilitat i de clorurs de forma setmanal amb l'objectiu de detectar i poder corregir qualsevol anomalia. "Quan es produeix un trencament, la salmorra s'infiltra i pot arribar a contaminar els pous d'extracció, fet que ens obliga a aturar-lo durant tres o quatre setmanes", assegura. En aquest sentit, Arévalo recorda que les salmorres "són molt dolentes per zones com el bosc de ribera", fet pel qual considera urgent i prioritari la construcció del nou col·lector entre Abrera i les mines del Bages.\nMés enllà del cas de la CMO, el projecte "El Llobregat, un riu salí?" analitza de forma exhaustiva en una pàgina web la història de l'extracció de sal al Bages i, en concret, la de sals potàssiques que realitza l'empresa Iberpotash S.A., encarregada de gestionar-ne l'extracció, el tractament i la comercialització des de 1998.


L'Informatiu - Santa Perpètua supera el 50% de la població en edat de vacunar-se amb la pauta completa\nSanta Perpètua supera el 50% de la població en edat de vacunar-se amb la pauta completa\nMés del 50% de la població de Santa Perpètua major de 16 anys, 11.200 perpetuencs, ja té la pauta completa de la vacuna contra la Covid-19 i més de 14.600 han rebut almenys una dosi, segons dades del Departament de Salut. Entre el 28 de juny i el 4 de juliol es van subministrar 879 primeres dosi i 1.608 segones dosi. Per fabricants, s’han posat 17.043 vacunes de Pfizer (70,87%); 4.878 d’Astrazeneca (20,28%), 1.601 de Moderna (6,66%) i 527 (2,19%) de Jansenn, segons dades del seguiment de la Covid-19 de l’Observatori de la Regidoria de Desenvolupament Local a data 6 de juliol.\nLa regidora de Salut Pública, Sandra Gómez, ha indicat que davant les dades epidemiològiques ara una de les prioritats és que els i les joves vagin a vacunar-se i assolir la immunitat de grup el més aviat possible. L’Ajuntament recorda que el Departament de Salut ha obert la campanya de vacunació per a la població d’entre 16 i 29 anys. L’augment de contagis entre el col·lectiu més jove ha produït que es prengui aquesta decisió, ja que és la població que encara no s’ha vacunat. Les persones d’aquesta franja d’edat poden demanar cita a https://vacunacovid.catsalut.gencat.cat/.\nL'Ajuntament de Santa Perpètua ha fet una crida a la prudència i a la responsabilitat ciutadana davant l'augment de casos positius de Covid-19 en les darreres setmanes\nEl risc de rebrot s'ha disparat a Santa Perpètua, la comarca i a Catalunya i supera el més alt de tota la pandèmia. El risc aquesta setmana ha superat els 1.700 punts, es el tercer cop que depassa els mil punts després d'octubre de l'any passat i gener d'aquest any en plena segona i tercera onada de la pandèmia, però mai havia sobrepassat els 1.050 punts. El percentatge de positivitat de les proves diagnòstiques que es fan a Santa Perpètua i que se situa en el 14,91%, són indicadors d'aquest repunt de casos. La xifra de positivitat representa gairebé el triple del 5% a partir del qual l'Organització Mundial de la Salut (OMS) creu que la pandèmia està descontrolada. La setmana del 21 al 27 de juny la taxa de positivitat se situava en el 8%. Al municipi s'han fet des de l'inici de la pandèmia més de 24.000 proves PCR i 12.400 test d'antígens amb una positivitat del 5,85%.\nLa celebració de Sant Joan, el relaxament de les restriccions i de l'ús de la mascareta així com la celebració de festes i la reobertura de l'oci nocturn són els factors que haurien causat aquest increment, segons ha explicat la regidora de Salut Pública de l'Ajuntament de Santa Perpètua. Segons el portal dadescovid.cat la mitjana d'edat dels contagiats a Santa Perpètua entre el 28 de juny i el 4 de juliol era de 27,11 anys quan dues setmana abans la xifra era de 34,71 anys. Els casos gairebé s'han quintuplicat en dues setmanes. Entre el 14 i 20 de juny es van registrar 24 casos positius, mentre que la xifra entre el 28 de juny i el 4 de juliol es va incrementar fins els 116 casos. Sandra Gómez ha indicat que cal posar seny i respectar les mesures de seguretat perquè el virus continua amb nosaltres i que pot posar en perill la vida de les persones. Des de l'inici de la pandèmia s'han diagnosticat 2.261 casos al municipi i s'han registrat 54 defuncions.\nD'altra banda, el Govern de la Generalitat ha aprovat, en el marc del Procicat, un conjunt de mesures per tractar de contenir l'augment de casos. La principal és el tancament de l'oci nocturn, amb excepció dels locals que es desenvolupen totalment a l'aire lliure i es recomana portara mascareta en tot moment, també a l'exterior. En termes generals, es manté l'obligatorietat de la mascareta en tres casos: espais tancats; a l'aire lliure si no es pot respectar la distància d'1,5 m amb altres grups bombolles; i en espais de restauració mentre no s'està menjant o bevent. El Govern també recomana dur-la en totes les altres ocasions, tot i no poder dictar-ne l'obligatorietat en ser una competència estatal. Les mesures entraran en vigor a partir d'aquest divendres 9 de juliol i tenen una vigència de 14 dies.\nFoto. Personal d'infermeria del CAP prepara la vacunació contra la Covid-19 / Josep Cano


La 3a Jornada de Comunicació Local 2.0 comença a caminar | salvatcomunicacio\nLa 3a Jornada de Comunicació Local 2.0 comença a caminar\nPublicat el Abril 24, 2014 per salvatcomunicacio\nLa tercera edició de la Jornada de Comunicació Local 2.0 ja té data: el proper dissabte 18 d’octubre. I és que aquesta serà una de les novetats de la #ComLocAltafulla 2014: se celebrarà el cap de setmana i no entre setmana. L’objectiu és que hi puguin participar més persones, fora de l’habitual horari laboral. L’Hotel Gran Claustre tornarà a acollir la jornada, que en aquesta edició tractarà sobre la comunicació de crisis.\nUna de les altres novetats serà que una de les taules rodones s’obre a la participació de ponents. Els qui facin arribar les seves comunicacions a l’organització a través del correu electrònic comloc.altafulla@gmail.com podran participar-hi. Hauran de tractar casos pràctics de comunicació de crisi en l’àmbit local i el temps d’exposició seran deu minuts.\nEs continua treballant en el programa d’aquesta Jornada de Comunicació que ja s’està convertint en una referència a les comarques del sud de Catalunya i en què Salvat Comunicació hi participa en la seva direcció. En les properes setmanes s’aniran sabent més detalls del programa.\nPodeu repassar les dues primeres edicions visitant el blog de la #ComLocAltafulla.\nL'entrada va ser publicada el comunicació de crisi, jornades, Uncategorized, xarxes socials i etiquetada Altafulla, Jornada de Comunicació Local 2.0 per salvatcomunicacio. Guarda l'enllaç permanent.


El poble agermanat d'Ax les Thermes protagonista de diferents actes festiu i culturals aquest cap se setmana - Ajuntament de Palafolls\n06/05/2021 | 07:13 h\nCom cada any, el poble francès fa acte de presència a la nostra població amb el desig de dinamitzar l'agermanament i amb aquesta intenció s'organitzen tot un seguit de propostes festives i lúdiques obertes a tothom. La finalitat és posar en comú ambdues cultures locals i intervanciar experiències.\nLa programció d'activitats vinculades a la presència d'una comitiva de ciutadans i ciutadanes d'Ax les Thermes es concreta en un seguit d'actes que comenen aquest divendres 14 de juny amb un assaig compartit a l'Escola municipal de Música i Dansa.\nAl dia següent, el dissabte 15 de juny, continuaran les propostes per part de la Comissió d'Agermanament de Palafolls i es visitarà el parc aquàtic del Marineland amb la Banda de Palafolls per fer una actuació conjunta oberta a tots els visitants de l'espai d'oci. Al vespres tindrà lloc un sopar obert a tothom. Els tiquets es troben a a la venda al Cafè de Palafolls i el preu són 10 euros. Inclou: entremesos, pollastre al forn amb patates, gelat i begudes.


Fernàndez (PSC) reivindica que els polítics que acumulen càrrecs només cobrin un sou - El Gerió Digital\nEl candidat proposa una llei que obligui els ajuntaments a fer consultes ciutadanes en temes urbanístics i econòmics\nDimarts, 20 de novembre de 2012 19:00h\nEl candidat socialista per Girona, Juli Fernàndez, ha reivindicat que el partit fa propostes en relació a la "radicalitat democràtica" amb la finalitat d'acostar la ciutadania als polítics. En aquest sentit, el candidat ha anunciat que si surt escollit diputat renunciarà al sou d'alcalde. Fernàndez considera que una única persona pot acumular diversos càrrecs polítics però no diversos sous i, per això, reivindica el principis "d'un polític, un sou". "M'agradaria que la resta d'alcaldes que formen part de les altres llistes facin el mateix, que renunciïn al sou si són escollits diputats", hi ha afegit.\nEl candidat ha dit que, com a màxim, aquells que siguin alcaldes i diputats podrien cobrar el mínim per les assistències a plens però ha dit que haurien de renunciar a la resta de complements com dietes o assistències a comissions. Fernàndez també ha explicat que, com a màxim, un polític hauria d'ocupar un càrrec dos mandats. Una altra de les propostes d'aquesta "radicalitat democràtica" és que els càrrecs electes de tots els partits facin públics els seus patrimonis. "La transparència no ens ha de fer por, si no donem respostes a la gent la distància entre polítics i ciutadania es farà cada dia més gran", ha reflexionat.\nUna altra de les propostes del candidat és modificar la llei electoral i situar l'edat legal de vot als setze anys. Fernàndez també ha assenyalat que cal una llei de consultes i que aquesta "no es pot oblidar de l'àmbit local". El candidat proposa que els ajuntaments estiguin "obligats per llei" a consultar els ciutadans si impulsen projectes econòmics o urbanístics "importants".


Unes 300 persones admiren les creacions de la 1a Desfilada de Vestits de Paper | Ajuntament de Palau-solità i Plegamans\nUnes 300 persones admiren les creacions de la 1a Desfilada de Vestits de Paper\nEl Pavelló Municipal d'Esports Maria Víctor va ser l'escenari on va tenir lloc la primera Desfilada de Vestits de Paper que s'ha organitzat a Palau-solità i Plegamans, aquest diumenge a la tarda. Van acudir-hi unes 300 persones, plenes de curiositat per veure com es poden lluir impressionants vestits fets amb aquest material.\nL'Alcaldessa de Palau-solità i Plegamans, Teresa Padrós, i la regidora de Gent Gran, Carme Sanz, van acompanyar les dissenyadores i les models que van mostrar amb una desfilada aquests models. Ambdues van coincidir en felicitar les creadores dels 40 vestits que van poder contemplar-se. "Tots ells eren molt laboriosos, i n'hi havia de gala, fins i tot dels que es poden considerar d'alta costura", explica Carme Sanz, qui afegeix que "totes les models van desfilar de forma magistral i anaven molt i molt guapes".\nDels 40 vestits que es van mostrar en la desfilada, 5 han estat creats per membres del Casal de la Gent Gran de Palau-solità i Plegamans. La resta van ser elaborats per artistes de poblacions com les Franqueses del Vallès, l'Hospitalet de Llobregat, Llinars del Vallès, Montcada i Reixac i Parets del Vallès.\nLes models llueixen vestits de paper creats al Casal de la Gent Gran, amb una de les dissenyadores, el presdient del Casal, l'Alcaldessa Padrós i la regidora Sanz.


Suport a la crida per boicotejar El Corte Inglés – Coordinadora Obrera Sindical\nSuport a la crida per boicotejar El Corte Inglés\nPublished 16 de novembre de 2015\nDues persones seran jutjades per haver participat en piquet de la vaga general del 29 de març de 2012, la fiscalia les acusa d'haver provocat danys a l’edifici d’El Corte Inglés a Barcelona.\nEls dies 12 i 13 de gener de 2016 es durà a terme un judici contra dues persones que van participar en un piquet de la vaga general del 29 de març de 2012, una d’elles militant de la CNT-AIT de Barcelona i Acció Llibertària de Sants.\nLa petició de la fiscalia és de cinc anys de presó per a cadascun i una indemnització de 8.500 euros per reparació de suposats danys a l’edifici d’El Corte Inglés a Barcelona. Tot plegat, per un presumpte delicte de danys i desordres públics.\nAquest és l’exemple que la vaga general del 29 de març de 2012 va deixar moltes encausades pel camí. Algunes d’elles, fruit de la indignació que generaven les retallades socials i l’endarreriment dels nostres drets laborals, van decidir assenyalar les coaccions que rebien les treballadores del Corte Inglés perquè no fessin vaga. Ara l’empresa, més enllà de seguir imposant la precarietat a les seves treballadores, reclama 8.500 euros per suposats danys materials patits durant el transcurs de la vaga general.\nDavant d’això, la COS del Barcelonès donem ple suport a la crida que la CNT-AIT i l’Assemblea Llibertària de Sants fan a boicotejar aquesta empresa. Entre totes hem d’aconseguir que es conegui la realitat laboral que existeix a El Corte Inglés i que l’empresa renunciï a voler cobrar cap reparació pels suposats danys que ha denunciat.\nD’altra banda, cal aprofitar aquesta campanya de boicot per fer palesa la repressió que diverses companyes han patit arran de la vaga general del 29 de març de 2012, així com en moltes altres ocasions des de llavors, amb la implicació de l’Ajuntament de Barcelona i la Generalitat de Catalunya.\nCal aprofitar per reivindicar també la vaga com a eina de confrontació per tal de defensar els drets de la classe treballadora. Fer vaga no és cap delicte, boicot a El Corte Inglés.\nPublished 29 de gener de 2010\nAccions arreu de l’Horta en la jornada de lluita contra l’Europa del Capital\nDurant aquesta nit s’han dut a terme tot un seguit d’accions contra l’Europa del Capital i la Guerra a la comarca de […]\nPrevious post Punt d’Informació Laboral a l’Ateneu Popular d’Esplugues\nNext post Coccinelle explota, exigim la reubicació de la nostra companya


Fitxa de Bolet -58 GYROMITRA-ESCULENTA- Associació boletaire B de Bolets\nHelvella esculenta Fries, Physomitra esculenta, Gyromitra bubakii\nBonete, Falsa colmenilla, Hongo bonete, Mitra muina, Mitra muin\nGyromitra gigas (Krombh.) més gran, més clara, amb el peu més curt i associada a planifolis. Gyromitra infula d'aparició a la tardor. Molt similar a les morchellas\nGyromitra del grec barret retorçat, el nom Esculenta (llatí esculentus) significa comestible, en aquest cas és totalment enganyós, per que queda demostrat que no ho és.\nConte giromitrina, un substancia tòxica, que afecta greument al fetge, ronyons i sistema nerviós central i que pot ser mortal. El consum en cru és molt perillós i tòxic, hi ha zones on hi ha molta tradició en consumir-la, ben assecada i llençant l'aigua després de bullir-les 2 o 3 cops, ja que d'aquesta forma s'elimina un alt percentatge de giromitrina, però s'ha demostrat que queden al nostre cos compostos cancerígens.\nAbans es podia trobar a molts mercats europeus, actualment està totalment prohibida la seva venda. Per aquesta raó, es "normal" trobar-la com a comestible en molts llibres, guies de bolets i webs. Mai l'han de consumir els nens, ja que són molt més sensibles a les substancies tòxiques.\nDe color marró o marró vermellós o xocolata, de 3 a 12 centímetres de diàmetre i fins a 12 cm. d'alt, forma globosa amb plecs molt marcats que recorden la superfície d'un cervell. Per dintre està buit i és del mateix color que el peu. No té làmines ni porus, el barret és l'himeni productor d'espores.\nDe color blanc/rosat, de forma variable, curt i gruixut a la base amb unió amb el barret per diferents punts, buit i una mica elàstic, de 5 x 4 centímetres.\nPrima i fràgil, amb aparença cerosa i de color blanquinós.\nSabor dolç, agradable\nA partir de 800 metres sobre el nivell del mar, li agraden els boscos de coníferes amb abundància de restes vegetals (humus) ja que és una espècie sapròfita. Es pot trobar sota caducifolis i arbusts però es bastant rar.\nFotografies de GYROMITRA ESCULENTA


El RefugiArt, un projecte cultural consolidat — Ajuntament de Sant Adrià de Besòs\nSou a: Inici Sant Adrià per temes Alcaldia Notícies El RefugiArt, un projecte cultural consolidat\nEl RefugiArt, un projecte cultural consolidat\nEl Refugi antiaeri de la placeta Macià (RapM) va obrir les seves portes com a Espai de Memòria el gener de 2008. Des de llavors i fins avui ha estat obert de forma gratuïta tant per visites lliures com guiades, assegurant a més que qualsevol persona amb discapacitat o diversitat funcional rebi la visita en igualtat de condicions, donat el caràcter inclusiu i adaptat del recurs.\nL’any 2013 el departament de Cultura de l’Ajuntament va decidir impulsar un projecte que s’afegís a l’oferta memorial del Refugi: es tractava de fer sis sessions l’any (tres per semestre) que oferien al públic actuacions d’arts escèniques, com ara teatre, música, dansa, poesia, contacontes i màgia, a un preu reduït de 5€.\nDavant la bona acollida i la qualitat de les actuacions que s’han anat celebrant des de novembre de 2013 fins avui, aquest any 2019 s’ha decidit ampliar el nombre d’actuacions de sis a nou. Es porten a terme cada primer divendres de mes (excepte cites clau com festivals de teatre o similars, o la coincidència amb festes), excloent els mesos de juliol, agost i setembre.\nEn aquest primer quadrimestre de 2019 encara podeu gaudir de les actuacions següents al RefugiArT :\n- Divendres 1 de març: Música, rap-fusió amb el grup Bandalona.\n- Divendres 22 de març: Teatre. Coincidint amb el Festival de Teatre Mutis de Barcelona, el RefugiArT presenta l’obra Homenaje a Federico García Lorca, per part de La Coquera Teatro.\n- Divendres 5 d’abril: Música, concert de clàssica a càrrec de Sergi Casademunt i Fiol (violoncel) i Nuno Mendes (violí).\nSi us interessa venir de públic a alguna d’aquestes actuacions, podeu reservar la vostra entrada al blog: refugiart.wordpress.com\nSant Adrià de Besòs, 26 de febrer de 2019


L'Ajuntament de Sagunt i el director del festival MBC FEST presenten el concert #HolaMBC i signen el protocol “Activa Ocupació”\nEl concert de presentació tindrà lloc a Sagunt divendres que ve 13 en la Plaça Cronista Chabret. A més el director del festival ha signat un compromís social corporatiu per a contractar persones i empreses de la ciutat\nEl regidor delegat de Festes, José Luis Martí; el regidor delegat de Turisme, Ximo Català, i altres regidors de l'Equip de Govern, han presentat aquest matí al costat del director del Festival MBC FEST, Juan Carlos Vidal, el concert de presentació del festival #HolaMBC que tindrà lloc divendres que ve 13 de febrer a partir de les 20 hores en la Plaça Cronista Chabret de Sagunt. Els ciutadans podran gaudir d'una banda valenciana; el Dj local, Román ja que en el festival també es va apostar per DJ’s i bandes locals; i la DJ valenciana, Marta València, més coneguda com LeyDj, que tancarà l'esdeveniment. El director del Festival, Juan Carlos Vidal, ha signat també el protocol de “Activa ocupació”, com a compromís social corporatiu de l'empresa per a contractar persones i empreses de la ciutat.\nEl regidor delegat de Festes, José Luis Martí, ha explicat que “MBC FEST és un festival que vol venir per a quedar-se i amb la idea clara que tot el que es faça revertisca en la ciutat. Volem crear visites al matí per a la gent que venja al festival conega una mica més nostra ciutat, és a dir, que la gent que venja al festival, a més de gaudir del concert, xarrades, conferències, exposicions, puga conèixer i gaudir de la nostra ciutat. MBC Fest. Ve de la mà amb nosaltres per a promocionar la nostra ciutat, perquè va a venir gent de tota Espanya i de tot el món.” Martí ha conclòs que: “Durant anys hi havia un comentari generalitzat de per què no es feia un festival a Sagunt, ara ja podem dir que estem en la primera divisió dels festivals”\nEl director del MBC FEST, Juan Carlos Vidal, ha explicat que “Avui hem signat el conveni de “Activa Ocupació”, amb el qual volem contractar el major nombre d'empreses quilòmetre zero, i intentar involucrar al municipi. Però a més venim a presentar les festes de presentació que estem fent per tota Espanya, hem fet a Alacant, i que després la realitzarem a Madrid, Zaragoza, Castelló, València i com no, en un dels llocs més importants per a nosaltres, Sagunt. Hem volgut fer un xicotet resum del que serà MBC FEST i encara que va a ser concentrat anem a mostrar un reflex de qualitat del que va ser el festival”. Vidal ha afegit que “quan el cartell estiga tancat convocarem una altra roda de premsa i donarem tots els detalls del festival”. Encara que ja ha avançat que “hauran Dj’s i bandes locals perquè creiem que hi ha molt talent en aquest municipi. Les conferències que hi ha programades durant el festival es realitzaran en el poal de l'Alt Forn. A més ja estem oferint a grups d'estudiants Erasmus packs de visites turístiques i abonament del festival perquè coneguen els elements més destacats de la ciutat com el castell, l'alt forn, la via del pòrtic”\nEl regidor delegat de Turisme, Ximo Català, ha destacat que “s'habilitaran les passarel·les en la platja des d'abril, tal com ja va succeir l'any passat, i que des de la delegació de Turisme es van a potenciar les visites guiades perquè els assistents al festival als matins puguen conèixer més nostra ciutat, tant el seu patrimoni històric com a industrial i com no, gaudir de les nostres platges”.\nMBC FEST vol generar una major tornada possible al municipi amb accions que revertisquen directament en els habitants del municipi. Amb el festival es van a oferir molts llocs de treball que l'organització vol que siguen ocupats pel major nombre de veïns possibles. Per açò, l'Ajuntament de Sagunt i el festival han obert una borsa de treball per a veïns aturats de la població. El festival ja ha contractat diverses empreses locals com: el servei d'ambulàncies, empreses de maquinària industrial, el distribuïdor de beguda de Sagunt i l'empresa de vendes de tiquets que també és de Sagunt. Pròximament es crearà una borsa per a aturats del municipi i des de Promoció Econòmica se cercaran uns perfils determinats, quasi 15 diferents i no tècnics, que cerca el festival i es triaran entre l'Ajuntament de Sagunt i l'equip de recursos humans del festival. En total calculen que es contractaran 100 persones aproximadament de la localitat sense explicar les empreses locals. Els veïns del municipi tindran altres avantatges com un descompte del 40% en la compra de l'abonament. A més, els habitants de la Comunitat Valenciana, tindran un descompte del 25%.\nL'ajuntament ja està tenint en compte el tema d'accessos, ha mantingut reunions amb la Policia Local , la Policia Nacional, Protecció Civil i a més per a evitar que se sature la zona del concert hi ha previstos mitjans de transport llançadora per a accedir al festival. El festival està gestionant un conveni amb RENFE per a habilitar més trens durant el festival i d'ací hi haurà autobusos que conduiran fins a la zona del festival\nEl festival va dirigit a un públic de 25 a 40 anys que cerca una mica més que la música, és el primer festival que va tenir una guarderia i altres coses que no són les habituals en aquest tipus de festivals.\nEstà previst que l'afluència del festival siga de 7.000 a 9.000 persones . L'organització del festival va triar Sagunt perquè vol oferir una mica més que concerts: música, arts escèniques, il·lustració, converses tecnologies, i el monicipi està molt relacionat amb tot açò, sobretot anys arrere amb arts escèniques.