La plaça de la Legió Espanyola, el carrer més car de València - Diari La Veu\nEscriba el número 928119\n27 març 2019 12:54h\nEl Pla del Real compta també amb el carrer més car. / Engel & Völkers\nVALÈNCIA. La plaça de la Legió Espanyola, al districte del Pla del Real, és el carrer més car de València. Així ho asseguren des d'Engel & Völkers, que xifren el preu de venda del metre quadrat en 4.500 euros. A les comarques costaneres del sud, en zones com l'horta d'Alacant, el preu per metre quadrat arriba a màxims de 5.000 euros.\n"La demanda internacional continuarà sent un dels puntals de l'activitat immobiliària a la Comunitat Valenciana", subratlla l''Informe de mercat 2018-19', elaborat per Engel & Völkers. "Malgrat el creixement del 16% experimentat en el preu de l'habitatge durant el 2018, el cost dels immobles continua sent atractiu respecte a altres grans capitals", destaca Miguel Ángel Cantos, director del Metropolitan Market Center (MMC) d'Engel & Völkers València.\nAquest significatiu increment, desigual per districtes, ha situat el Pla del Real com el més car de València, amb un preu de 4.823 euros per metre quadrat, segons les dades de les operacions realitzades per la immobiliària a la ciutat. El Pla del Real, que "és una de les zones més prestigioses de València, compta també amb el carrer més car", assenyalen els responsables de l'empresa. Amb un preu mitjà de 3.900 euros per metre quadrat, la plaça de la Legió Espanyola supera el cost de vies com Jacinto Benavente, Cirilo Amorós i Gran Via del Marqués del Túria, on el preu mitjà dels habitatges se situa entorn dels 3.200 euros per metre quadrat, segons les dades de la immobiliària.\nAquestes xifres es poden trobar també en alguns punts dels voltants de la Ciutat de les Arts i les Ciències, i en la zona de la platja, com ara la Patacona. Segons les dades d'Engel & Völkers València, el barri del Cabanyal-Canyamelar és una de les "zones de moda" per a residir. Allí els preus ronden els 3.500 metres quadrats.\nA Ciutat Vella, centre històric, cultural i polític on s'observa ja una consolidació dels preus, destaca el carrer de la Pau, on es poden trobar habitatges amb preus de fins a 3.500 euros per metre quadrat. En la zona de l'Eixample, i com a excepció, Engel & Völkers València ha venut un àtic per quatre milions d'euros, l'operació més elevada que ha realitzat la immobiliària fins al moment a la ciutat.\nL'auge de la Costa Blanca\n"També a la Costa Blanca, la compra de segona residència per part d'estrangers, que manté per huité any consecutiu una tendència alcista, serà un dels principals motors", assenyala Constanza Maya, directora d'Operacions i Expansión d'Engel & Völkers per als MMC i la xarxa de franquícies a l'estat espanyol, Portugal i Andorra. Amb Alacant, Benidorm i l'Alfàs del Pi entre les localitats més demandades, Maya destaca que les compres per part d'estrangers a la platja de l'Albir i La Nucia suposen el 85% de les operacions realitzades per Engel & Völkers en la zona.\nNo en va, l'Alfàs del Pi és un dels municipis alacantins més turístics de la Costa Blanca amb una important presència de noruecs i holandesos, així com demandants d'habitatges d'altres nacionalitats, com ara anglesos, francesos, belgues i suïssos. El cost mitjà de l'habitatge encadena des del 2015 increments anuals entorn del 4% que situen a la platja de l'Albir com la zona més exclusiva. Concretament, el Bulevard dels músics i Camí Vell del Far, amb preus que superen els 4.500 euros metres quadrats.\nL'horta d'Alacant duplica el preu d'altres zones de la demarcació\nEl repunt econòmic viscut a la demarcació d'Alacant per les seues bones infraestructures de comunicació i els atractius preus en relació a altres ciutats valencianes l'han situada en una de les opcions preferides per a la inversió immobiliària fins a convertir-se en la primera demarcació en nombre de transaccions per davant de València i Castelló, segons les dades de la immobiliària.\nÉs precisament en l'horta d'Alacant on es troba la zona més exclusiva de la Costa Blanca, "amb prestigiosos carrers, com ara Marrajo, on l'habitatge arriba a preus de 5.000 euros per metre quadrat. Per darrere, també a Alacant, se situen l'avinguda Niça, a la platja Sant Joan, amb un cost de 4.500 euros per metre quadrat i Morros Alts, al Campello, amb preus de 4.150 euros per metre quadrat. Tots ells preus en habitatges molt exclusius dupliquen la mitjana de la resta de les zones.\nBenidorm, un important reclam turístic\nBenidorm és una de les localitzacions més sol·licitades amb propietats en primera línia de platja. Les zones més cares es concentren a la platja de Ponent, exactament al carrer Vicente Llorca Alós, on els preus superen els 4.000 euros/m2, i als carrers Madrid i Alcoi, totes dues situades a la platja de Llevant.\nA Finestrat i a la Vila Joiosa, amb preus més econòmics, destaca la urbanització de Sierra Cortina com una de les ubicacions de moda gràcies a la seua oferta d'obra nova de xalets; la seua proximitat al mar i a la muntanya, i els seus camps de golf. La renovada activitat de l'obra nova atorgarà un dinamisme addicional al mercat immobiliari de totes dues localitzacions.\nPlaça de la Legió Espanyola\nEscriba el número 730922


Els Bombers extingeixen un incendi en un local de Vilanova del Camí\nEl foc ha cremat un vehicle, i ha afectat altres quatre\n18/04/2018 09:27 | Actualitzat a 18/04/2018 09:42\nEls Bombers de la Generalitat han extingit aquest dimecres al matí un incendi a Vilanova del Camí. En concret, segons ha indicat el cos, el foc s'ha declarat en un local situat als baixos d'un edifici, i ha aconseguit cremat un vehicle i afectar altres quatre. Els Bombers han hagut de ventilar també els dos pisos superiors de l'edifici, afectats pel fum, però no s'ha hagut de lamentar cap ferit.\nUn incendi calcina quatre cotxes en un taller mecànic de Figueres\nCal recordar que dimarts, 17 d'abril, un altre incendi declarat al voltant de dos quarts de dues de la tarda per causes que encara s'estan investigant en un taller de Figueres ha cremat la coberta d'uralita de l'àrea d'aparcament, i ha calcinat un total de quatre cotxes. El foc es va declarar en un local situat al carrer de Garrigàs, a la zona industrial i molt a prop del cementiri. Pel que fa al fum, va causar gran expectació, ja que era visible des de diversos punts de la capital de l'Alt Empordà.\nA més dels quatre vehicles mencionats, que han cremat completament, també hi ha hagut altres amb afectacions parcials. Pel que fa a l'interior del local, no va patir cap dany, ni tampoc s'ha hagut de lamentar cap persona ferida. Fins al lloc s'hi van desplaçar sis dotacions dels Bombers de la generalitat, i diversos efectius de la Guàrdia Urbana de Figueres, Mossos d'Esquadra i el Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM).


La Volta a la terra - Ajuntament de la Vall de Bianya\nUn sofà improvisat en una terrassa d’un petit poble de la costa xilena va ser testimoni del naixement d’una idea que ens ha passat a tots pel cap alguna vegada. Un ‘tant de bo’ que sempre sembla impossible, però que el protagonista d’aquest reportatge va fer realitat. Ell és l’Adrià Homs, veí de la Vall de Bianya i mestre de primària. I va ser en aquella terrassa, davant les gèlides aigües del Pacífic, que va convèncer al seu company d’aventures, en Leevi, un noi finès estudiant d’economia, perquè emprengués amb ell un viatge per fer realitat un dels seus somnis: donar la volta al món. Una idea amb un matís peculiar, que fa de la seva aventura una història digna d’un guió de pel·lícula. En Leevi i l’Adrià es van proposar viatjar improvisant: llençar-se a una aventura sense data de tornada, carregats només amb la maleta i vivint amb menys de 5 dòlars diaris. L’objectiu? Aprendre vivint, escapant d’una societat que els volia domesticar. Però ells, de naturalesa salvatge, van posar rumb al futur sense saber on els portaria el vent.\nI de gent i de llocs, no en van pas quedar curts. Van marxar d’Espanya direcció a Marroc, van passar pel Sàhara Occidental, per Mauritània, Senegal, Gàmbia, van seguir per Mali, Burkina Faso, Togo, després Benin, Ruanda, Tanzània, Kenia, i finalment Índia, Nepal, Tailàndia, Cambodja i Malàisia. Allà, es van separar. En Leevi va marxar direcció a Austràlia i l’Adrià va seguir la volta per Amèrica del Sud, on es va aturar per fer un descans i ara ha tornat a casa abans d’emprendre l’última part del viatge. I en cada destinació, una parada per construir un projecte: recollir els desitjos d’un nen i una nena d’entre 4 i 12 anys, amb l’objectiu de fer una recopilació dels anhels dels nens i nenes del món. Històries que fan somriure, desitjos tendres que ens ensenyen que la innocència dels mes petits no té fronteres. Però també somnis que encongeixen el cor.\nDurant dos anys l’Adrià ha viscut envoltat de diferents cultures, aprenent una mica d’aquí i d’allà, i ha anat creixent d’una ciutat a l’altra. I és que el seu viatge no només ha estat a través dels països del món, sinó que tastant les diferents cultures ha fet un viatge pel bell mig del cor de la humanitat. Però també hi ha hagut moments difícils; l’Adrià ha estat 48 hores sense menjar, ha esperat 6 dies en una benzinera fent autoestop abans que algú el recollís, a l’Àfrica va posar-se malalt amb un alt risc d’haver contret la malària i fins i tot va xocar amb un elefant, una aventura que li podia haver costat molt cara.\nAra, després de dos anys viatjant s’ha aturat per agafar forces a casa seva, a la Vall de Bianya. De cop, no s’ha de preocupar si menjarà, on dormirà, i fins i tot pot gaudir del que s’havia convertit en un luxe: dutxar-se. Però les ganes de viatjar no se li acaben. Ja compta els dies que queden per emprendre camí cap a Amèrica del Nord, i reprendre una volta al món que li ha canviat la vida.\nPots recuperar aquí l’entrevista que li va fer Ràdio Olot quan estava a l’Argentina i visitar aquí el blog de l’Adrià a la web de Ràdio Olot..\nFont: Radio Olot


Notícies - On són les boques?\n"És maco veure com la força invisible del grup, del col·lectiu, els captiva i acaben participant entusiasmats"\nÉs el títol d'un projecte que hem proposat als alumnes de Pou d'Art per aquest final de curs. Un curs difícil, sovint surrealista. De tallers presencials i de tallers online, de restriccions de nombre d'alumnes per taller, d'altes i de baixes. Un bon embolic tot plegat! Però ens n'hem sortit i prou bé. Hem tingut prou paciència tots plegats, alumnes, pares i mares i mestres, i això és d'agrair.\nCada curs ens agrada proposar un tema comú i fer una exposició o com en les darreres edicions, una obra conjunta. Un mosaic fet amb la col·laboració de cadascun dels alumnes de Pou d'Art.\nAquesta vegada calia visibilitzar el que no hem vist. Les boques! I per això aquesta proposta. Des de l'alumne més petit de Pou d'Art, fins el més gran, han dibuixat, pintat, construït,...una boca. Els estils són múltiples i els resultats també. Tots realment sorprenents!\nRecull de les obres fetes pels alumnes de Pou d'Art / Foto: Cedida (Pou d'Art)\nSempre que fem una proposta voluntària d'aquesta mena, als tallers de joves i adults és on hi ha més alumnes reticents a seguir-la. Prefereixen seguir el seu quadre, el seu dibuix. Però és maco veure com la força invisible del grup, del col·lectiu, els captiva i acaben participant entusiasmats. Pertànyer a un grup ens fa sentir bé i participar de les propostes col·lectives també.


Aigües de Mataró renova la xarxa d’abastament d’aigua dels entorns del carrer de Francisco Pizarro | Aigues de Mataro\nAigües de Mataró va iniciar, dimecres 8 de gener, els treballs de renovació de les canonades de la xarxa d’abastament d’aigua potable del carrer de Francisco Pizarro, del carrer de Sant Cugat i del carrer de Javier Castaños.\nLes obres estan contemplades dins el Pla Director de l’Aigua de Mataró (PDAM 2011‐2025). Consisteixen en la instal·lació de 613 metres lineals de noves canonades de diferents diàmetres i la instal·lació d’un nou hidrant a la cantonada dels carrers de Francisco Pizarro i de Llauder, en substitució de l’antic que hi ha actualment. Per minimitzar l’impacte en la continuïtat del servei, en el transcurs de l’obra, s’instal·laran canonades provisionals que donaran servei als abonats mentre es realitzen les operacions de retirada de l’actual canonada i la instal·lació de la nova.\nLa rasa anirà majoritàriament per la vorera, i la circulació de vehicles no es veurà afectada, exceptuant els trams on hi ha cruïlles de carrers on s’afectarà de manera puntual. Un cop finalitzats els treballs de canalització es reposaran els paviments amb els mateixos materials que hi ha ara.\nEls treballs comprenen l’obra civil, adjudicada a l’empresa Construccions e Instal·lacions Tagoin SA, per un import de 126.497,72 € (IVA inclòs), i l’obra mecànica que realitza Aigües de Mataró, per un import de 109.866,39 € (IVA inclòs). L’actuació té una durada prevista de setze setmanes.


RESOLUCIÓ de 23 de juliol de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a l'organització de l'atenció educativa domiciliària i hospitalària. [2021/8134]\n(DOGV núm. 9138 de 29.07.2021) Ref. Base de dades 007499/2021\nTemàtics: centre d'ensenyament, ensenyament, política educativa, malaltia infecciosa\nPrimer. Objecte i àmbit d'aplicació\nI. Atenció educativa domiciliària\nSegon. Procediment general per al desenvolupament de l'atenció educativa domiciliària\nTercer. Procediment d'atenció educativa domiciliària quan la convalescència és inferior als dos mesos\nQuart. Procediment d'atenció educativa domiciliària quan la convalescència és superior als dos mesos per a l'alumnat escolaritzat en l'últim curs del segon cicle d'Educació Infantil i en les etapes d'Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria\nCinqué. Procediment d'atenció educativa domiciliària quan la convalescència és superior als dos mesos per a l'alumnat escolaritzat en Batxillerat\nSisé. Horari del professorat que realitza l'atenció educativa domiciliària\nII. Atenció educativa hospitalària\nSeté. Procediment per al desenvolupament de l'atenció educativa hospitalària\nHuité. Professorat de les Unitats Pedagògiques Hospitalàries (UPH)\nNové. Horari del professorat que realitza l'atenció educativa hospitalària\nDesé. Condicions de les Unitats Pedagògiques Hospitalàries (UPH)\nOnzé. Habilitació d'espais i gestió dels recursos materials de les Unitats Pedagògiques Hospitalàries (UPH)\nDotzé. Agrupacions pedagògiques hospitalàries (APH)\nTretzé. Funcions de la persona coordinadora de l'Agrupació Pedagògica Hospitalària (APH)\nIII. Seguiment de l'atenció educativa domiciliària i hospitalària i formació del professorat\nCatorzé. Comissió coordinadora de l'atenció educativa domiciliària i hospitalària\nQuinzé. Formació del professorat\nSetzé. Mesures davant la Covid-19 mentres dure la situació de pandèmia\nDisseté. Entrada en vigor\nLa Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, per la qual es modifica la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, estableix en l'article 71, que correspon a les Administracions educatives assegurar els recursos necessaris perquè els alumnes i les alumnes que requerisquen una atenció educativa diferent a l'ordinària puguen aconseguir el màxim desenvolupament possible de les seues capacitats personals i, en tot cas, els objectius establits amb caràcter general per a tot l'alumnat.\nEl Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià, estableix que hi ha alumnat que, per presentar necessitats específiques de suport educatiu o per trobar-se en una situació personal, social o cultural desfavorida, requereix, temporalment o permanentment, una resposta educativa personalitzada i individualitzada ajustada a les seues necessitats, que garantisca la continuïtat del seu procés educatiu. Aquesta resposta ha de contemplar tant les necessitats educatives relacionades amb aspectes curriculars, com aquelles de tipus afectiu personal.\nLa secció tercera del capítol VI de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, defineix les directrius per a l'atenció domiciliària i hospitalària.\nD'una banda, durant els últims anys, la valoració positiva de les actuacions desenvolupades per a dur a terme l'atenció educativa domiciliària i l'atenció des de les unitats pedagògiques hospitalàries, ha possibilitat anar millorant el seu funcionament i establir les condicions i procediments adequats que permeten donar una resposta educativa d'acord amb el dret a una educació inclusiva i de qualitat, en condicions d'igualtat, a l'alumnat escolaritzat en l'últim nivell de segon cicle d'Educació Infantil i en les etapes d'Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat.\nD'altra banda, i amb l'objectiu d'agilitzar els procediments i simplificar la tramitació, la conselleria d'Educació, Cultura i Esport ha posat a la disposició dels centres docents el tràmit per a la gestió d'atenció educativa domiciliària en el mòdul d'inclusió d'ITACA 3.\nPer aquest motiu, cal revisar els procediments per a realitzar la sol·licitud i desenvolupament de cadascuna de les modalitats d'atenció, domiciliària i hospitalària, tot establint els mecanismes necessaris per al seguiment i supervisió del seu funcionament i per a la coordinació amb la conselleria competent en matèria de sanitat.\nPer tot això exposat i de conformitat amb el Decret 173/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, que estableix les competències dels òrgans superiors i els centres directius, resolc:\n1. Aquesta resolució té com a objecte organitzar i regular la resposta educativa a l'alumnat que es troba escolaritzat en centres docents sostinguts amb fons públics que imparteixen ensenyaments no universitaris de l'últim nivell del segon cicle d'Educació Infantil, i en les etapes d'Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat, i que, per prescripció facultativa, no pot assistir al seu centre educatiu, per estar hospitalitzat o convalescent al seu domicili per malaltia.\n2. Podrà rebre atenció hospitalària també l'alumnat escolaritzat en qualsevol dels nivells del segon cicle d'Educació Infantil i aquell que, estant escolaritzat en altres comunitats autònomes, es troba ingressat en un hospital valencià que compte amb una unitat pedagògica hospitalària (UPH), prèvia autorització de la inspecció d'educació de la unitat.\n3. L'autorització de l'atenció educativa domiciliària tindrà vigència dins del mateix curs escolar en què se sol·licite, sense perjuí que, si l'alumnat continua requerint aquesta prestació el curs següent, hi haja la possibilitat de sol·licitar-la en les condicions que es determinen en aquesta resolució.\n1. D'acord amb l'article 56 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, l'atenció educativa domiciliària és la mesura de resposta per a la inclusió prevista per a donar continuïtat al procés educatiu de l'alumnat, quan l'informe mèdic certifica que una alumna o un alumne ha de romandre convalescent en el seu domicili per un període superior a dos mesos, com a conseqüència d'alguna de les circumstàncies següents:\na) Com a continuïtat de l'atenció educativa iniciada en la Unitat Pedagògica Hospitalària.\nb) Per prescripció mèdica, sense hospitalització prèvia.\n2. En el cas que la prestació implique una continuïtat de l'atenció realitzada per una Unitat Pedagògica Hospitalària (UPH), en el moment en què es produïsca l'alta hospitalària, el professorat de la unitat informarà la família o representants legals de la possibilitat d'atenció domiciliària i facilitarà l'assessorament per a iniciar la tramitació de la sol·licitud.\n3. En qualsevol dels casos en què l'alumnat dispose d'una prescripció mèdica que justifique una convalescència al domicili, la família o representants legals han de comunicar aquesta circumstància al centre educatiu on està matriculada i emplenar i lliurar la documentació següent:\na) Annex I. Sol·licitud d'atenció domiciliària, que inclou:\n L'autorització per a l'entrada en el domicili familiar del professorat que ha de realitzar la docència directa amb l'alumna o alumne.\n El compromís què una persona major d'edat, designada per la família o representants legals, romanga en el domicili durant la prestació.\n El consentiment per a l'intercanvi d'informació entre el centre educatiu i el professorat encarregat de l'atenció educativa domiciliària.\nb) Annex II. Informe mèdic, en què conste el diagnòstic i la durada estimada del període de convalescència domiciliària.\nEn el cas d'alumnat que presenta malalties infecto contagioses, l'informe mèdic ha d'anar acompanyat d'orientacions amb mesures de tipus preventiu i pautes d'actuació per al professorat que ha de realitzar la docència directa en el domicili.\nSi l'alumnat presenta problemes de salut mental, el centre educatiu ha d'adjuntar a la sol·licitud de la família els annexos VIII i IX del protocol de coordinació establit en la Resolució conjunta d'11 de desembre de 2017 de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i atenció precoç de l'alumnat que puga presentar un problema de salut mental.\nD'acord amb l'article 22.3 del Decret 104/2018, de 27 de juliol, quan l'alumnat presenta necessitats educatives especials associades a un trastorn mental greu i els informes tècnics, mèdics i educatius justifiquen que la resposta educativa no pot dur-se a terme en les condicions adequades en el seu centre educatiu, l'Administració pot determinar l'escolarització transitòria en Unitats Educatives Terapèutiques (UET).\n1. En el cas que la convalescència es preveja inferior als dos mesos, correspon al centre escolar planificar i prestar l'atenció educativa durant aquest període.\n2. Per a això, la tutora o el tutor, una vegada rebuda la sol·licitud de l'atenció educativa domiciliària i l'informe mèdic que la justifica, organitzarà, sota la supervisió de la direcció d'estudis, aquesta atenció, d'acord amb el procediment següent:\na) Es reunirà amb la família o representants legals de l'alumna o l'alumne per a analitzar la situació i valorar les millors condicions per facilitar l'atenció.\nb) Conjuntament amb els membres de l'equip educatiu, concretarà:\n El calendari de reunions i la forma d'establir una comunicació fluida amb la família o representants legals, perquè puguen participar de manera activa en el procés d'atenció educativa.\n Les formes d'interacció que consideren més adients amb l'alumna o alumne, contemplant-hi totes les possibilitats oferides per les TIC.\n Les condicions per a la realització de les activitats i les proves d'avaluació.\n La previsió de les accions que cal realitzar per a facilitar la reincorporació a l'activitat lectiva presencial.\nEn el cas que la convalescència domiciliària siga superior als dos mesos, s'ha de seguir el procediment següent:\n1. La família o representants legals han d'emplenar i entregar a la direcció del centre docent la sol·licitud d'atenció educativa domiciliària (Annex I) i l'informe mèdic on conste el diagnòstic i la durada estimada del període de convalescència (Annex II).\n2. La direcció del centre docent crearà la sol·licitud d'atenció educativa domiciliària a través del mòdul d'inclusió educativa d'ITACA 3, en la qual es farà constar la data de sol·licitud de la família i adjuntarà l'informe mèdic.\n3. Si l'alumnat presenta problemes de salut mental, el centre adjuntarà, a més, els annexos VIII i IX del protocol de coordinació establit en la Resolució conjunta de l'11 de desembre de 2017 de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i l'atenció precoç de l'alumnat que puga presentar un problema de salut mental. En aquest cas l'informe d'avaluació sociopsicopedagògica ha d'estar actualitzat amb la identificació de les necessitats educatives especials de l'alumnat i la proposta del Pla Terapèutic, com a mesura de resposta de nivell IV, degudament justificada. No serà objecte d'atenció educativa domiciliària l'alumnat amb trastorns de l'espectre autista (TEA) que no pateix una malaltia física, per al qual existeix una regulació específica respecte a les possibles modalitats d'escolarització i a l'organització de la resposta a les seues necessitats educatives.\n4. Una vegada presentada la sol·licitud, el servei competent en matèria d'atenció educativa domiciliària farà la valoració i s'emetrà la resolució corresponent a través del mòdul d'inclusió educativa d'ITACA 3, que implicarà la provisió de personal per a realitzar l'atenció educativa domiciliària.\nSi l'alumnat està escolaritzat en un centre de titularitat de la Generalitat, la direcció general competent en matèria de personal docent realitzarà l'assignació del professorat addicional.\nSi l'alumnat està escolaritzat en un centre concertat, la direcció general competent en matèria d'atenció educativa domiciliària i la direcció general competent en matèria de centres docents emetran una resolució conjunta en què s'autoritze el pagament delegat del professorat que realitza l'atenció educativa domiciliària.\n5. Emesa la resolució, la direcció del centre docent entregarà la resolució a la família o representants legals i emplenarà la data de notificació en el mòdul d'inclusió educativa d'ITACA 3, que haurà de coincidir amb la data de lliurament a la família o representants legals.\n6. Una vegada autoritzada la prestació, fins al moment de la incorporació del professorat que realitzarà la docència directa al domicili, la direcció del centre en què l'alumnat està escolaritzat, amb la col·laboració de la tutora o el tutor, coordinarà la planificació de la programació individualitzada per al període previst de convalescència i establirà el calendari de coordinacions internes de l'equip docent de l'alumnat atés, així com el calendari de coordinacions entre la tutora o el tutor i el professorat que realitza l'atenció educativa domiciliària.\n7.A fi de garantir una actuació coordinada entre el centre i el professorat responsable de l'atenció educativa domiciliària, la tutora o el tutor elaborarà, amb la col·laboració de l'equip docent, un informe educatiu (Annex III), que inclourà informació sobre l'alumna o alumne, l'equip educatiu que participarà en la coordinació establida i les programacions individualitzades de les assignatures.\n8. Simultàniament, la direcció d'estudis, si hi ha possibilitats, reorganitzarà l'horari d'una o un docent del centre perquè realitze, de forma provisional, la tutorització i acompanyament personalitzat de l'alumnat. La direcció del centre comunicarà aquesta reorganització horària a la inspecció d'educació, per a la seua autorització i supervisió.\n9. El centre docent comunicarà a la Direcció Territorial d'Educació corresponent la data d'incorporació del professorat responsable de l'atenció educativa domiciliària. Des del moment d'aquesta incorporació, tot el professorat que intervé, sota la coordinació de la direcció d'estudis, actuarà segons el que estableixen els articles 58 i 59 de l'Ordre 20/2019. La direcció d'estudis lliurarà l'informe educatiu (Annex III) elaborat per la tutora o el tutor de l'alumnat, amb la col·laboració de l'equip educatiu, al professorat responsable de l'atenció educativa domiciliària.\n10. El professorat d'atenció educativa domiciliària alçarà acta de les reunions de coordinació mantingudes amb el professorat del centre docent, que ha de signar conjuntament amb el tutor o tutora de l'alumna o l'alumne i, si escau, amb el professorat de les matèries. Quinzenalment, lliurarà l'acta a la direcció d'estudis del centre docent de referència de l'alumnat.\n11. En finalitzar la prestació, el professorat de l'atenció educativa domiciliària lliurarà a la direcció del centre de l'alumna o alumne un informe final (Annex IV), en què deixarà constància dels aspectes treballats durant l'atenció educativa i col·laborarà en el procés de transició i de reincorporació de l'alumnat al centre.\n12. Si, durant el curs escolar, l'alumna o l'alumne deixa de requerir l'atenció educativa domiciliària o la família o representants legals hi renuncien, la direcció del centre docent ho comunicarà immediatament a la Direcció Territorial d'Educació corresponent (Annex V) i ho registrarà en el mòdul d'inclusió educativa d'ITACA 3, introduint la data de finalització i el motiu de la mateixa. La no comunicació d'aquesta circumstància serà constitutiva de falta administrativa.\n13. En el cas que la finalització de l'atenció educativa domiciliària no es produïsca durant el curs escolar, la direcció del centre ha de registrar en el mòdul d'inclusió d'ÍTACA 3 la finalització de la prestació amb data 30 de juny. Aquest requisit serà imprescindible per a tramitar el curs següent una nova sol·licitud, en el cas que fora necessària.\n14. En qualsevol cas, una vegada notificada la finalització de l'atenció educativa domiciliària, la direcció del centre realitzarà en el mòdul d'inclusió d'ÍTACA 3 el seguiment del procés i dels resultats de la prestació i l'acreditació documental de les coordinacions que s'han dut a terme entre el personal docent implicat, del registre d'assistència al domicili del professorat d'atenció domiciliària amb la signatura dels representants legals de l'alumne o alumna (Annex VI) i de l'informe final (Annex IV). A més s'indicarà si està previst sol·licitar l'atenció educativa domiciliària el curs següent.\n15. La inspecció d'educació del centre supervisarà la prestació de l'atenció educativa domiciliària i qualsevol variació que es produïsca en la situació de l'alumnat atés.\n16. El servei competent en matèria d'atenció educativa domiciliària podrà sol·licitar l'actualització de l'informe mèdic quan es prolongue el període de convalescència indicat inicialment en l'informe mèdic.\nPer a l'alumnat escolaritzat en el Batxillerat se seguirà el mateix procediment que el referit en el resolc quart d'aquesta resolució, amb les particularitats següents:\n1. Les direccions generals implicades emetran una resolució conjunta, segons la previsió del període de convalescència estiga comprés entre els dos i sis mesos i siga superior als sis mesos.\n1.1. Previsió de la durada del període de convalescència entre dos i sis mesos\nEn el cas de l'alumnat escolaritzat en un centre docent de titularitat de la Generalitat, les direccions generals competents en matèria de centres docents, de personal docent i d'atenció educativa domiciliària assignaran una professora o un professor per a l'atenció educativa domiciliària, adscrit al seu centre docent, i autoritzaran l'accés de l'alumnat a les aules virtuals de la seu provincial del Centre Específic d'Educació a Distància (CEED-CV) de totes les matèries del curs en què està matriculat.\nEn el cas de l'alumnat escolaritzat en un centre privat concertat, les direccions generals competents en centres docents i en atenció educativa domiciliària autoritzaran el pagament delegat del professorat que realitza l'atenció educativa domiciliària i l'accés de l'alumnat a les aules virtuals de la seu provincial del Centre Específic d'Educació a Distància (CEED-CV) de totes les matèries en què està matriculat.\n1.2. Previsió de la durada del període de convalescència superior a sis mesos\nEn aquest cas, tant si l'alumnat està escolaritzat en un centre públic com si ho està en un centre privat concertat, les direccions generals competents en matèria de centres docents, de personal docent i d'atenció educativa domiciliària autoritzaran el trasllat de matrícula a la seu provincial del Centre Específic d'Educació a Distància (CEED-CV) i assignaran una professora o un professor per a l'atenció educativa domiciliària, que estarà adscrit a l'esmentada seu.\n2. Una vegada emesa la resolució conjunta de les direccions generals corresponents, la direcció del centre educatiu gestionarà l'accés de l'alumna o alumne a la modalitat a distància, si el període de convalescència és inferior a sis mesos. En el cas que el període siga superior a sis mesos, donarà suport a l'alumnat i la família o representants legals per a realitzar el trasllat de matrícula a la seu provincial del Centre Específic d'Educació a Distància (CEED-CV), segons es determine en la resolució esmentada.\n3. El professorat assignat per a realitzar l'atenció educativa domiciliària realitzarà les funcions de tutorització i acompanyament personalitzat que s'especifiquen en l'article 58, apartat 2b) de l'Ordre 20/2019 i ajustarà les funcions relacionades amb l'aprenentatge de l'apartat 2.a als acords presos en les reunions de coordinació que es realitzen amb el professorat del CEED-CV responsable de la docència en línia, especialment aquelles relacionades amb les activitats i proves d'avaluació.\n4. L'alumnat que ha rebut aquesta prestació i el curs següent es canvie al règim ordinari podrà matricular-se en les matèries que no haja superat en el règim a distància, respectant les condicions que s'estableixen en l'article 41 de l'Ordre 38/2017, de 4 d'octubre, per la qual es regula l'avaluació en Batxillerat.\n1.L'atenció educativa domiciliària es realitzarà coincidint amb el calendari lectiu corresponent al curs escolar.\n2. La jornada laboral i les hores dedicades a l'activitat lectiva del professorat destinat a l'atenció educativa domiciliària estarà subjecta al que s'estableix en la normativa vigent, d'acord amb el cos al qual pertany.\n3.L'atenció educativa domiciliària es realitzarà en horari lectiu diürn, tot i que, excepcionalment, pot realitzar-se fora d'aquest horari, si les circumstàncies de salut de l'alumnat ho justifiquen.\n4. Els mòduls horaris de docència directa en el domicili seran els següents:\na) Per a l'últim curs del segon cicle d'Educació Infantil i Educació Primària: 7 hores lectives a la setmana i mitja hora setmanal per a realitzar les reunions de coordinació amb el centre on estiga escolaritzat l'alumnat. Aquesta coordinació pot ser agrupada de manera que permeta una coordinació quinzenal d'una hora de durada.\nb) Per a l'Educació Secundària Obligatòria: 5 hores lectives a la setmana en cadascun dels àmbits humanístic i lingüístic i científic i tecnològic, que equival a una hora diària de classe en cada àmbit i una hora setmanal per a realitzar les reunions de coordinació amb el centre on estiga escolaritzat l'alumnat. En aquesta etapa, l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu podrà ser atés per una mestra o un mestre de pedagogia terapèutica, sempre que l'equip especialitzat d'orientació del centre ho considere més adient; circumstància que s'ha de fer constar en la sol·licitud que la direcció del centre remeta a la Direcció Territorial d'Educació.\nc) Per al Batxillerat: 6 hores lectives a la setmana de tutorització i acompanyament personalitzat al domicili i una hora setmanal per a la coordinació amb la tutora o el tutor i amb el professorat del centre o centres de referència de l'alumnat atés.\n5. El control d'assistència del professorat d'atenció domiciliària es farà mitjançant un registre diari, d'acord amb l'Annex VI, que signarà, en cadascuna de les sessions, la família o els representants legals de l'alumnat o la persona que designen per a romandre en el domicili. Aquest registre inclourà també les modificacions que es puguen produir durant els períodes d'atenció. El document serà lliurat quinzenalment, a la direcció d'estudis del centre de referència de l'alumnat, junt amb les actes de coordinació.\n6. En el cas que es produïsca una alternança entre períodes d'hospitalització i atenció educativa domiciliària d'una durada màxima de 30 dies naturals, el professorat assignat per a la docència en el domicili no modificarà la seua condició laboral i actuarà com a professorat de suport en el centre de referència de l'alumnat atés, sota la supervisió de la direcció d'estudis, durant el temps que dure l'hospitalització.\n7. Quan finalitze el període de convalescència i, per prescripció facultativa, l'alumnat haja d'incorporar-se al seu centre de forma progressiva, es podran compatibilitzar l'atenció educativa domiciliària i l'assistència parcial al centre educatiu sempre que el còmput total d'hores lectives de l'alumnat entre ambdós recursos (assistència al centre i docència en el domicili) no supere les hores lectives de l'alumnat. Tot considerant que la incorporació progressiva al centre és necessàriament de caràcter transitori, aquesta situació no pot prolongar-se més enllà dels 30 dies naturals.\nL'atenció educativa hospitalària és la mesura per a donar continuïtat al procés educatiu de l'alumnat que ha de romandre hospitalitzat i es desenvolupa en les UPH ubicades en un hospital, seguint el procediment següent:\n1. Quan una alumna o un alumne cursa nivells i ensenyaments contemplats en aquesta resolució i es troba en situació d'hospitalització, el professorat de la UPH es posarà en contacte amb la família o representants legals per oferir-los la prestació i, d'acord amb la seua situació mèdica i la previsió de la durada de l'ingrés, organitzarà l'atenció educativa, que podrà realitzar-se en les dependències de la UPH o a l'habitació de la malalta o el malalt.\n2. Si la previsió del període d'hospitalització és superior a quinze dies, o és intermitent durant un període llarg, el personal docent de la UPH sol·licitarà a la família o els representants legals el consentiment per a l'intercanvi d'informació amb el centre educatiu en el qual està escolaritzat l'alumnat (Annex VII).\n3. La persona coordinadora de la UPH o, en el cas de les UPH amb menys de tres docents, el professorat responsable d'aquesta, contactarà amb el centre educatiu en què està escolaritzat l'alumnat, mitjançant l'Annex VIII.\n4. Una vegada rebuda la comunicació de l'atenció educativa hospitalària, la direcció del centre remetrà a la UPH, l'informe educatiu realitzat conjuntament amb la tutora o el tutor de l'alumna o alumne, d'acord amb l'Annex III, en el termini màxim de set dies naturals. Aquest informe servirà de base per a organitzar l'atenció educativa coordinada amb el centre de referència de l'alumnat. Per a agilitzar-ne la tramitació, podrà remetre's per correu electrònic.\n5. Quan l'alumnat deixe de ser atés per la UPH, el personal docent que se n'ha encarregat de l'atenció emplenarà un informe final de l'atenció educativa hospitalària, d'acord amb l'Annex IV, que serà remés al centre educatiu en què es troba escolaritzat l'alumnat. Aquest informe té la finalitat d'informar sobre l'atenció prestada i facilitar la transició al centre educatiu o la continuïtat de l'atenció educativa en el domicili, segons el cas.\n6. El professorat responsable de la docència registrarà diàriament les dades de l'alumnat atés, amb indicació de la data d'inici i finalització de l'atenció realitzada. La UPH arxivarà aquestes dades, junt amb una còpia dels informes realitzats durant el període de l'atenció educativa hospitalària de cada alumna o alumne.\n1. El professorat de les UPH serà professorat de les especialitats d'Educació Infantil, Educació Primària o Pedagogia Terapèutica i professorat d'Educació Secundària d'alguna especialitat per a impartir els àmbits lingüístic-humanístic o científic-tecnològic. La provisió de llocs es realitzarà per comissió de serveis, d'acord amb els procediments establits per la direcció general competent en matèria de personal.\n2. En la designació del professorat de totes les especialitats que es destinarà a una UPH es valorarà la possessió del certificat de capacitació en llengua estrangera: anglés, la formació específica en l'ús de la plataforma Aules per a la formació en línia, o plataformes similars usades amb aquesta mateixa finalitat, i els cursos de formació realitzats sobre atenció educativa domiciliària i hospitalària organitzats pels CEFIRE.\n3. El nombre de llocs docents assignats a cada UPH es determinarà des de la direcció general competent en matèria d'atenció educativa hospitalària, en coordinació amb la direcció general competent en matèria de personal docent, a proposta de les respectives direccions territorials d'educació. Per a realitzar aquesta designació es valorarà el nombre d'alumnat atés a l'hospital, l'etapa educativa que cursa, l'existència d'unitat pediàtrica en el centre hospitalari i la disponibilitat d'un espai físic adequat per a desenvolupar la tasca docent.\n4. Les UPH que disposen de tres o més docents comptaran amb una persona coordinadora, designada per la Direcció Territorial d'Educació corresponent entre el professorat de la unitat. En el cas de les UPH que disposen de menys de tres docents, les funcions de coordinació les assumirà la persona coordinadora de l'APH a què estan adscrites.\n5. En cas de l'existència de llocs docents vacants en alguna UPH, la Direcció Territorial d'Educació corresponent farà la proposta de personal a la direcció general competent en matèria d'atenció educativa hospitalària perquè valore la seua idoneïtat i li done trasllat a la direcció general competent en matèria de personal docent.\n6. Els llocs docents de les UPH es catalogaran com a itinerants i tindran la consideració de llocs d'especial dificultat, i amb l'objectiu d'oferir una millor qualitat de l'atenció, la conselleria competent en matèria d'educació facilitarà la continuïtat i especialització del professorat que els ocupe.\n1. L'atenció educativa hospitalària es realitzarà coincidint amb el calendari lectiu corresponent al curs escolar.\n2. La jornada laboral i les hores dedicades a l'activitat lectiva del professorat de les UPH estarà subjecta al que s'estableix en la normativa vigent, en funció del cos al qual pertanga el personal docent.\n3. La distribució horària setmanal de les sessions de treball del personal docent de les unitats que realitza l'atenció directa a l'alumnat hospitalitzat haurà de ser flexible, considerant els horaris i rutines del centre hospitalari (realització de proves diagnòstiques, cures, visites mèdiques, horaris de menjars, etc.), així com qualsevol altra circumstància que afecte l'alumnat hospitalitzat.\n4. L'horari del personal docent de les UPH serà estable i podrà incloure sessions de matí i de vesprada. L'horari es concretarà a principi de curs, tot i que, en cas necessari, podrà ser revisat i modificat durant curs, prèvia consulta a la inspecció d'educació de referència en l'àmbit de l'UPH i amb l'autorització expressa de la Direcció Territorial d'Educació corresponent. En el cas que no s'ajuste a l'horari lectiu de 9.00 h a 17.00 h, la persona coordinadora de la UPH o el professorat responsable d'aquesta sol·licitarà a la Direcció Territorial corresponent l'aprovació d'un horari especial.\n5. L'horari complementari d'obligada permanència es destinarà a la coordinació amb els centres de referència de l'alumnat i amb el personal del centre hospitalari.\n6. Les hores assignades a les funcions de coordinació podran estar compreses entre les tres i cinc hores setmanals, d'acord amb el criteri de la inspecció d'educació de referència en l'àmbit de les UPH, que es basarà en les necessitats existents.\n7. Els desplaçaments que generen les coordinacions quedaren subjectes a l'Ordre 44/2012 que regula les itineràncies del professorat.\n8. El professorat de les UPH podrà disposar d'una vesprada formativa setmanal, amb la finalitat de desenvolupar el Pla d'activitats formatives (PAF), que serà supervisat i impulsat per la Direcció Territorial d'Educació corresponent.\n1. Correspon a la conselleria competent en matèria d'educació autoritzar la creació, habilitació o no funcionament de les UPH, d'acord amb les necessitats detectades i amb els informes favorables de la Direcció Territorial d'Educació i de la comissió de coordinació referida en el resolc catorzé d'aquesta resolució.\n2. La conselleria competent en matèria d'educació establirà, amb càrrec als programes de despesa corresponent, la dotació de professorat i recursos materials.\n3. L'equipament tecnològic haurà de ser dotat per la direcció general competent en matèria de tecnologies de la informació i la comunicació, a proposta de la direcció general competent en l'atenció educativa hospitalària, que establirà els mecanismes de coordinació necessaris amb la gerència de l'hospital al qual pertany l'UPH perquè el seu funcionament i manteniment siga compatible i estiga integrat en el conjunt de l'equipament tècnic i tecnològic de l'hospital.\n4. Les UPH comptaran amb una assignació econòmica específica per a despeses de funcionament, que s'ajustarà a la normativa general vigent en matèria de gestió econòmica de centres.\n5. Cada UPH disposarà d'un codi de centre propi.\n6. El personal de la direcció general competent en matèria d'atenció educativa hospitalària, a través del servei responsable, es coordinarà periòdicament amb les persones coordinadores de la UPH, les gerències dels hospitals on es troben les diferents aules hospitalàries i la inspecció d'educació, amb l'objecte de:\na) Valorar la idoneïtat de les diferents actuacions educatives en relació als aspectes que puguen incidir en el desenvolupament de la labor pròpia de l'hospital.\nb) Establir la coordinació amb el personal sanitari, així com la presència d'aquest en els espais en què es realitza la docència directa, quan la situació clínica dels pacients puga fer-la necessària.\nc) Revisar l'adequació i accessibilitat dels espais i la integració de la tecnologia de la informació i la comunicació de l'UPH en el sistema general de cada hospital.\n7. Amb l'autorització de la gerència de l'hospital corresponent, es podran establir col·laboracions amb associacions i entitats públiques i privades sense ànim de lucre per a complementar les actuacions que es desenvolupen a través de la docència directa amb l'alumnat hospitalitzat. Aquestes actuacions es recolliran en el Pla anual d'actuació de cada UPH i en la Programació general anual de l'APH a la qual pertanyen.\n8. La conselleria competent en matèria d'educació i la conselleria competent en matèria de sanitat promouran, coordinadament i amb els mitjans al seu abast, la participació d'altres institucions públiques i entitats privades sense ànim de lucre en el desenvolupament d'actuacions dirigides a afavorir la inserció social i afectiva de l'alumnat que pateix una malaltia, així com d'actuacions que proporcionen suport a les seues famílies.\n1. Les UPH hauran de comptar amb un despatx que servisca de sala per al professorat i que disposarà del mobiliari adequat facilitat per la conselleria competent en matèria d'educació, i connexió a internet, que ha de facilitar el mateix hospital o, en qualsevol cas, la conselleria competent en matèria de sanitat.\n2. Cada UPH tindrà un espai per a realitzar la docència directa amb l'alumnat hospitalitzat, que ha de reunir les condicions següents:\na) Ser accessible per a l'alumnat i estar pròxim a les zones i serveis en les quals aquest romanga ingressat.\nb) Estar dotada amb el mobiliari i l'equipament equivalent a les unitats escolars ordinàries, d'acord a la modulació establida per la conselleria competent en matèria d'educació, tot considerant les adequacions que puga necessitar l'alumnat al qual s'atén.\nc) Comptar amb els mitjans necessaris per a l'ús de les tecnologies de la informació i la comunicació.\n3. La direcció general competent en matèria d'atenció educativa hospitalària acordarà amb la corresponent direcció general competent en matèria de tecnologies de la informació i la comunicació el manteniment dels recursos TIC necessaris per a l'adequat acompliment de les funcions docents de les UPH.\n4. Els recursos materials de les UPH hauran d'estar degudament inventariats i seran per a ús exclusiu de l'alumnat i del personal docent d'aquestes unitats.\n5. Es podran dur a terme, amb l'autorització de la gerència de l'hospital i de les direccions generals competents en matèria de salut i atenció educativa hospitalària, les gestions pertinents per a millorar les condicions físiques i pedagògiques de les UPH, a través de convenis de col·laboració amb universitats, concursos, projectes socials o entitats privades sense ànim de lucre.\n1. Les Unitats Pedagògiques Hospitalàries (UPH) estaran adscrites a la Direcció Territorial d'Educació corresponent i, amb la finalitat de desenvolupar actuacions coordinades amb l'alumnat hospitalitzat, s'organitzaran en Agrupacions Pedagògiques Hospitalàries (APH), d'acord amb els criteris establits per la direcció general competent en atenció educativa hospitalària.\n2. La composició d'una APH estarà formada per tota la plantilla del personal docent de les UPH adscrites.\n3. Les APH comptaran amb una persona coordinadora designada per la Direcció Territorial d'Educació corresponent, entre les persones coordinadores de les UPH que la integren.\n4. Les APH, amb les seues respectives unitats, són les que es relacionen en l'Annex IX d'aquesta resolució, sense perjuí que la conselleria competent en matèria d'educació puga habilitar noves APH o modificar les existents.\n5. Les APH elaboraran una Programació general anual i una memòria final que s'integraran en els diferents plans anuals d'actuació i memòries de totes i cadascuna de les seues UPH.\n6. En la Programació general anual es recolliran les directrius per a les actuacions de docència directa de les UPH amb l'alumnat que pateix diferents tipus de malaltia, els criteris i els procediments previstos per a la seua implantació, desenvolupament, seguiment i avaluació, així com les actuacions complementàries que s'organitzen anualment.\n7. El claustre del professorat de l'APH aprovarà la Programació general anual i, amb la finalitat de realitzar-ne el seguiment i avaluació, es reunirà preceptivament una vegada al trimestre. El claustre també podrà reunir-se quan siga convocat per la persona coordinadora o quan ho sol·licite almenys un terç del professorat que la integra.\n8. La comissió coordinadora referida en el resolc catorzé d'aquesta resolució supervisarà el desenvolupament de la Programació general anual i la Memòria final de les APH i elaborarà propostes per a millorar i optimitzar l'efectivitat de la resposta educativa que proporcionen.\n1. La persona coordinadora de l'APH tindrà les funcions següents:\na) Coordinar l'elaboració i avaluació dels Plans anuals d'actuació de totes les UPH adscrites, com a part de la Programació general anual de l'agrupació corresponent i la Memòria final d'aquesta.\nb) Convocar i presidir el claustre i vetlar pel compliment de les decisions que s'hi adopten.\nc) Gestionar els recursos econòmics, l'autorització de les despeses i l'ordenació dels pagaments de les UPH de la seua competència, així com registrar i actualitzar l'inventari dels recursos materials.\nd) Comunicar al personal docent aquelles informacions que siguen d'interés per al compliment de les seues funcions.\ne) Exercir la direcció de personal i vetlar pel compliment de la normativa vigent.\nf) Supervisar el compliment dels horaris i de les funcions del personal docent de les UPH adscrites que s'estableixen en la normativa vigent i traslladar aquesta informació a la inspecció d'educació de referència en l'àmbit.\ng) Posar en marxa els mecanismes per a cobrir les vacants que es produïsquen per absències i baixes del professorat, segons els criteris establits per l'Administració educativa.\nh) Impulsar la coordinació dels professionals de l'APH amb el personal docent dels centres que escolaritzen l'alumnat atés i vetlar per aquesta coordinació.\ni) Promoure la col·laboració amb altres professionals, entitats o associacions sense ànim de lucre per a fomentar tant activitats lúdiques i d'oci com activitats de caràcter formatiu.\nj) Coordinar-se amb els centres hospitalaris en els quals se situen les UPH.\nk) Coordinar la formació de l'APH.\nl) Qualsevol altra que li siga encomanada per l'Administració educativa.\n2. Trimestralment, les persones coordinadores de les APH lliuraran les dades de l'atenció realitzada per les UPH de l'agrupació a la Direcció Territorial d'Educació corresponent i al servei responsable de la direcció general competent en matèria d'atenció educativa hospitalària.\n3. La persona titular la Direcció General d'Inclusió Educativa acreditarà aquesta funció de coordinació, als efectes administratius oportuns.\n1. Per al seguiment i supervisió del funcionament de les modalitats d'organització de la resposta educativa a l'alumnat que pateix una malaltia, es constituirà una comissió coordinadora de l'atenció educativa domiciliària i hospitalària, de la qual formaran part les persones següents:\na) La persona titular de la direcció general competent en atenció educativa domiciliària i hospitalària, o la persona en què delegue.\nb) La persona titular del servei responsable de l'atenció educativa domiciliària i hospitalària, o la persona en què delegue.\nc) La inspecció d'educació de referència en l'àmbit de l'atenció educativa domiciliària i hospitalària de cada Direcció Territorial, designada per la Inspecció General d'Educació.\nd) La persona titular de la secció responsable de l'atenció educativa domiciliària i hospitalària.\ne) Les persones coordinadores de les Agrupacions Pedagògiques Hospitalàries.\nf) Una tècnica o un tècnic del servei responsable de la direcció general competent en matèria d'atenció educativa domiciliària i hospitalària.\n2. A proposta de la persona titular de la direcció general competent en matèria d'atenció educativa domiciliària i hospitalària, es podran incorporar a la comissió persones expertes en matèries relacionades amb els àmbits d'actuació, que tindran veu però no vot. En aquest sentit, i a l'efecte de planificar la formació, podrà incorporar una assessora o un assessor del CEFIRE específic d'Educació Inclusiva, designat per la subdirecció competent en formació del professorat.\n3. La comissió coordinadora de l'atenció educativa domiciliària i hospitalària té les funcions següents:\na) Acordar els procediments i les pautes generals d'intervenció en les UPH i en l'atenció educativa domiciliària, d'acord amb la normativa vigent i les bones pràctiques en aquest àmbit.\nb) Determinar les necessitats relatives als recursos humans de les UPH i per a l'atenció educativa domiciliària.\nc) Determinar les necessitats relatives als espais i recursos materials de les UPH i per a la creació de noves unitats.\nd) Proposar a l'òrgan encarregat de formació del professorat les accions formatives específiques per al personal docent que realitza la docència directa amb l'alumnat.\ne) Coordinar i supervisar la Programació general anual i la Memòria final de les APH.\nf) Elaborar informes i propostes respecte al funcionament i organització de les APH i l'atenció educativa domiciliària, amb la finalitat de millorar i optimitzar l'efectivitat de la resposta educativa que proporcionen.\ng) Qualsevol altra funció que se li assigne, dins de l'àmbit de les seues competències, des de l'Administració educativa.\n3. Aquesta comissió es reunirà de forma ordinària dues vegades durant el curs escolar per a desenvolupar les seues funcions i, de forma extraordinària i motivada, a proposta de la persona titular de la direcció general competent en matèria d'atenció educativa domiciliària i hospitalària.\n1. L'òrgan encarregat de la formació del professorat convocarà una formació específica per al professorat que està realitzant la docència directa en les UPH o en l'atenció educativa domiciliària, que també podrà estar oberta al professorat en general.\n2. Les APH, dins del marc de la Programació general anual, podran organitzar anualment el Programa d'activitats formatives (PAF) del professorat, seguint la resolució anual de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional.\n3. Les línies generals de formació de les Unitats Pedagògiques Hospitalàries són les següents:\n3.1. Formació específica per al lloc de treball:\n Pedagogia hospitalària\n Dol i resiliència\n Educació per a la salut\n Educació emocional\n Salut mental infantil i juvenil\n Alteracions greus de la conducta\n Conductes auto lesives i ideacions suïcides\n Trastorns de la conducta alimentària\n Igualtat en la diversitat, coeducació, identitat de gènere i educació sexual\n Mediació i resolució de conflictes\n3.2. Actualització metodològica i didàctica específica de l'especialitat per la qual s'opta\n3.3. Tecnologies de la Informació i la Comunicació aplicades a l'educació:\n Seguretat TIC, tractament de dades i propietat intel·lectual a l'aula\n Plataforma Aules i altres plataformes educatives i administratives de la conselleria competent en matèria d'educació\n Eines per a la gravació i l'edició multimèdia\n Creació de materials didàctics: eXelearning\n Portal Educatiu: allotjament de l'espai web de centre i blog docent\n Ciberconvivència i ús responsable d'internet i de les xarxes socials\n Tecnologies per afavorir l'accessibilitat en l'educació\n4. Sense perjuí del que indica el punt anterior, el CEFIRE, a proposta de la Direcció General d'Inclusió Educativa, pot planificar i oferir línies de formació addicionals que responguen a les necessitats detectades per a desenvolupar amb una major qualitat l'atenció educativa hospitalària i domiciliària.\n1. L'atenció educativa domiciliària es realitzarà seguint les pautes i les indicacions dictades per les autoritats sanitàries.\n2. En el cas que el professorat d'atenció educativa domiciliària requerisca mitjans específics de protecció (mascaretes, guants, pantalles, etc.), aquests seran facilitats pel centre on està escolaritzat l'alumnat.\n3. El pla de contingència de la UPH es realitzarà seguint les directrius de l'hospital a la qual pertany.\nAquesta resolució entrarà en vigor des del moment de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.\nValència, 23 de juliol de 2021. La directora general d'Inclusió Educativa: Raquel Andrés Gimeno.


MALEÏDA MÀQUINA! – treu profit de la teva màquina de cosir – Centres Cívics de Tarragona\nMALEÏDA MÀQUINA! – treu profit de la teva màquina de cosir\nTens una màquina de cosir però no saps què fer? T’ensenyarem de manera molt senzilla com funciona i quines són les seves prestacions. Si vols, pots portar la teva màquina de casa. A càrrec d’Olivia Garzón.\n19 i 26 de febrer, dimarts, de 18 a 21 h\n2019-02-19 18:00 2019-02-19 21:00 Europe/Madrid MALEÏDA MÀQUINA! – treu profit de la teva màquina de cosir Tens una màquina de cosir però no saps què fer? T’ensenyarem de manera molt senzilla com funciona i quines són les seves prestacions. Si vols, pots portar la teva màquina de casa. A càrrec d’Olivia Garzón. Centre Cívic de Llevant 19 i 26 de febrer, dimarts, de 18 a 21 h Preu: 27,50 € Places: […] CC de Llevant Centres Cívics de Tarragona


“El món digital ha vingut per potenciar els negocis” | marc rovira | sant cugat del vallès | Gran angular | El Punt Avui\n“El món digital ha vingut per potenciar els negocis” “El món digital ha vingut per potenciar els negocis” “El món digital ha vingut per potenciar els negocis” “El món digital ha vingut per potenciar els negocis” + “El món digital ha vingut per potenciar els negocis” E-mail\nsant cugat del vallès - 19 juliol 2014 2.00 h\nGenís Roca posa de manifest que hi ha molt de professional digital que per justificar la seva feina s'inventa una nova mètrica i afegeix mesuradors poc substancials als negocis. ORIOL DURAN.\n“El món digital ha vingut per potenciar els negocis” “El món digital ha vingut per potenciar els negocis” “El món digital ha vingut per potenciar els negocis” “El món digital ha vingut per potenciar els negocis” “El món digital ha vingut per potenciar els negocis” E-mail\nEl digital és\nuna oportunitat però no\nés un territori\nDe gent que va començar en un garatge n'hi ha milions i només 4 van tenir èxit\nÉs medieval que la universitat tingui el monopoli per expedir títols\nEls empresaris necessiten confiar en qui els està explicant que tot canvia\nEns hem de fer el càrrec que el territori digital és un territori jove i fins i tot ‘friqueja'\nEls professionals digitals són experts a incorporar nova mètrica al negoci\nmarc rovira - sant cugat del vallès\nHa estat escollit com un dels 25 personatges de l'Estat espanyol més influents a internet. Què ha fet per merèixer-ho?\nSí, però es tracta d'un mèrit d'equip, no d'un mèrit només meu. Si m'agafen com a representant d'una empresa sí que m'hi sento més còmode, però, com a mèrit personal, no ho acabo de veure. A Roca Salvatella no som una consultoria tecnològica, som una consultoria de negoci. Creiem que la clau per fer créixer els negocis i tirar-los endavant és entendre correctament què és tot això digital que està passant. Presumim de saber acompanyar les empreses i els seus directius en aquest aprenentatge i en la presa de decisions que demana el món digital. Ens hem de fer el càrrec que el territori digital és un territori jove i fins i tot friqueja una mica. Nosaltres vam apostar per presentar-nos en aquest entorn digital amb una visió d'experiència i formalitat, que fes estar als empresaris un xic més còmodes. Perquè al final això és molt disruptiu i els empresaris necessiten tenir confiança en aquell que els està explicant que tot canvia.\nFa poc, en la presentació d'un estudi sobre dades massives (big data), vostè va dir que en aquest sector cal treballar amb rigor perquè hi ha molta pirotècnia i possibilitats de fer el pallús. Aquesta manera d'explicar les coses facilita transmetre el missatge?\nSempre hem dit que no cal usar anglicismes per explicar el que estem fent: es pot explicar en català i amb un llenguatge entenedor. Sovint el tema digital i tecnològic s'amaga sota sigles i argot i això crea una barrera a l'hora de comunicar-ho i de ser entès. Per què hem de parlar d'engagement si el que vols dir és que el client s'impliqui més en alguna causa?\nEls professionals del sector digital i tecnològic, igual que els publicistes, sempre hem anat una mica eufòrics per l'última novetat i això atabala i estressa a qui té la missió de prendre decisions que afecten un grup d'empleats. Per això s'agraeix trobar algú del món digital que et sàpiga acompanyar en la presa de decisions, que ho faci amb naturalitat i explicant indicadors de negocis. A nosaltres ens funciona molt treballar així i la millor floreta que rebem és quan ens diuen: “És la primera vegada que parlo amb algú del teu ofici i ho entenc tot.”\nL'ús de tecnicismes o anglicismes pot ser un recurs per etiquetar un fenomen o una eina que no acabem de saber gaire bé com explicar?\nQuan encara t'ho diuen en anglès, vol dir que allò tot just està començant. Anem tirant en anglès perquè al principi és un concepte i el concepte es tradueix en un terme que fa de marca. Per exemple, parles de smart cities per parlar d'una nova capa de serveis a les ciutats. Quan ho desenvolupes ja no en fas prou amb un terme, ja has d'explicar en què consisteix. L'altre aspecte important és la mètrica. Els professionals digitals són experts a incorporar nova mètrica als negocis.\nEls negocis sempre han tingut una mètrica i no per l'arribada del digital s'ha de canviar. Quan tu treballes per a una companyia aèria, el teu indicador vàlid no pot ser el nombre de fans o de seguidors que tens a les xarxes socials, sinó que l'indicador del teu negoci serà el nombre de maletes perdudes o el nombre de bitllets venuts. No hi ha cap motiu per canviar la mètrica i el teu indicador de negoci és l'indicador de sempre. Que no vinguin a canviar-te'l.\nEl paradigma no canvia. Nosaltres diem que a les empreses les acompanyem en la transformació del negoci sense variar el quadre d'indicadors. Si el quadre d'indicadors és el nombre de caixes de cervesa venudes, aquest és el que s'ha de preservar perquè és amb això amb el que es paguen les nòmines a final de mes. Hi ha molt de professional digital que per justificar la seva feina s'inventa una nova mètrica i afegeix indicadors al negoci. Si es busca l'eficiència del negoci, la mètrica ha de ser del negoci. O augment de venda o reducció de despesa, indicadors de tota la vida.\nPoder no són fum, però en l'últim extrem hi ha un directiu que té una responsabilitat i que no està obligat a entendre aquests indicadors. Imagina que estàs en una fàbrica de calçat esportiu. Que el responsable de xarxes socials tingui com a objectiu aconseguir un nombre de fans elevat és innegable, però el director general de la companyia l'indicador que vol i que valora és notorietat de la marca, reputació de la marca o nombre d'unitats venudes. Si ets capaç d'aconseguir un augment del nombre de fans i un augment de les vendes o del prestigi de la marca, fantàstic. Però el nombre de fans és un indicador intermedi. A mi no m'expliquis l'indicador intermedi, a mi explica'm la teva contribució a l'indicador de negoci.\nNo em sembla raonable. Un negoci, sigui multinacional, sigui pime o microempresa, té tres o quatre indicadors clars: nombre de vendes, nivell de despesa, nivell de coneixement de la marca i atributs que transmet la marca. Sempre hem d'anar a repercutir en favor d'un d'aquests vectors. I si en sacrifiquem un serà a costa de maximitzar-ne un dels altres, però no pas per beneficiar un nou vector digital que ens hem acabat d'inventar. Per exemple, una empresa pot renunciar a beneficis a canvi de millorar els atributs de la marca i pot optar per fer donacions a causes socials. Però reduir els beneficis per tenir més fans a les xarxes socials?\nEl món digital ha vingut per potenciar els negocis, s'instal·la al damunt d'allò que l'empresa ja estava fent. El digital és una oportunitat però no és un territori nou. El digital potencia allò que ets o vols ser. Si tu ets ruc, amb el digital pots ser superruc, i si ets un delinqüent, pots ser un gran delinqüent. Si ets bona persona, amb el digital pots ser molt bona persona perquè, si t'agrada ajudar, amb les eines digitals pots ajudar un munt de gent.\nPensava que diria que no, que si un és propietari del taller mecànic Pere d'Avinyonet de Puigventós no li cal el canal digital perquè li és una pèrdua de temps.\nMolta gent confon el digital amb les xarxes socials, però no té res a veure. El taller Pere, el Facebook poder no el necessita, però, si aquell mecànic busca un recanvi per a un Seat 600 de l'any 64 o una bugia d'un Simca 1000 de l'any 69, sense internet no sé com se'n sortirà. El digital no és només un canal per vendre, és un canal on trobar nous proveïdors i nous materials, és un canal on aprendre i pot ser un canal per finançar-te.\nTé avantatge qui hi entra havent entès molt bé la tecnologia, qui s'ha format ja adaptat a aquesta tecnologia. El que arriba nou a un negoci i té una base tecnològica actualitzada tindrà avantatge.\nAventurar-s'hi dóna lloc a idees brillants però també a patacades terribles?\nNomés coneixem les històries d'èxit, però de gent que va començar en un garatge n'hi ha milions i només quatre van tenir èxit.\nDubto que la tecnologia sigui crítica. La tecnologia té avantatge competitiu en l'escalabilitat.\nLa universitat, entesa com a centre de formació, pot seguir tot el que temps que calgui, però se li acabarà l'exclusiva de la certificació. Tu ets periodista perquè la universitat ho reconeix o ets periodista perquè has estat uns anys treballant i el col·legi professional t'acredita? A l'hora d'expedir títols la universitat té un monopoli concedit per l'Estat, i això em sembla medieval.\nJo no dic que puguis actuar sense certificar, dic que és un error que només pugui certificar la universitat. Si l'hospital de Sant Joan de Déu em diu que ets un bon oncòleg poder m'ho crec. Regulem qui pot certificar, però que només ho pugui fer la universitat sembla dubtós.\nL'Indiana Jones que explora la xarxa\nQuedar un dia amb Genís Roca per poder entrevistar-lo no és una missió senzilla. Home d'activitat frenètica, conferenciant, assidu en mitjans de comunicació i amb un peu a Catalunya i un altre a Colòmbia (hi estan obrint sucursal), quan per fi s'asseu i es posa a explicar coses ho fa amb to pausat i valent-se d'una gran quantitat d'exemples que mostren la tecnologia com una amiga que ens facilita les coses més que no pas com un monstre que ha arribat per fer-nos embogir. Descarta que per entendre el món digital calgui ser un setciències: “No és un tema de formació: jo sóc arqueòleg... És un tema de mirar-se el sector amb mirada neta.” Menysprea l'amenaça que suposa la tecnologia per a la intimitat: “Se'ns diu que amb el món digital les empreses tenen molta informació nostra; és cert, però els usuaris també tenim més informació de les empreses.”


PROPERA CONFERÈNCIA 6 DE MAIG - AULA D'EXTENSIÓ UNIVERSITÀRIA DE GENT GRAN. VILANOVA I LA GELTRÚ\nEl proper divendres dia 6 de maig a les 7 de la tarda i a la sala d’actes de l’UPC tindrem entre nosaltres a Vicenç Villatoro que ens parlarà sobre “ Memòria, la historia viscuda”.\nActualment Vicenç Villatoro, conegut de l’Aula per altres intervencions i un dels escriptors de més prestigi al país, ocupa el càrrec de director del Memorial Democràtic i la recuperació de la memòria, una institució de la Generalitat de Catalunya que té per missió la recuperació, la commemoració i el foment de la memòria democràtica a Catalunya (1931-1980). Aquest període històric comprèn la Segona República, la Guerra Civil, la dictadura franquista i transició a la democràcia. El Memorial Democràtic posa especial èmfasi en la recuperació de la memòria de les víctimes per motius ideològics, de consciència, religiosos o socials, així com en la repressió perpetrada per la dictadura franquista a persones i col·lectius (incloent-hi la llengua i la cultura catalanes), l’exili i la deportació.\nEl Memorial Democràtic rememora la lluita antifranquista i la transició a la democràcia fins a les primeres eleccions al Parlament de Catalunya. Posa al centre de la seva activitat la dignitat de la persona, els valors democràtics i el respecte pels drets humans perquè la barbàrie no es torni a repetir ni aquí ni enlloc.\nLa recuperació de la memòria és cabdal per poder explicar el procés històric del país i les connotacions socials, polítiques i econòmiques del país.\nEl coneixement del passat és també un bon referent per entendre la historia recent i també un mirall per veure i evitar processos que han conduit a enfrontaments inútils.\nVicenç Villatoro, nascut a Terrassa, és escriptor i periodista i Llicenciat en Ciències de la Informació.\nCom a periodista ha treballat al Diari de Terrassa, El Correo Catalán, Avui i TV3. A El Correo Catalán va ser cap de la secció de cultura i espectacles. Va ser director de l’AVUI entre 1993 i 1996.\nHa estat cap de la secció de cultura de TV3, director i presentador dels programes “Trossos” i “Crònica 3”, presentador del programa Millenium i del programa “De llibres” al Canal 33.\nEntre 2002 i 2004 va ser director general de la Corporació Catalana de Ràdio i Televisió.\nCom a escriptor ha publicat una dotzena de novel·les, entre elles “Evangeli gris”. “Memòria del traïdor”, “La claror de juliol”, “Hotel Europa” i “La ciutat del fum”.\nHa obtingut els principals premis de la literatura catalana: Sant Jordi, Sant Joan, Ciutat de Barcelona, Ciutat de Palma, Prudenci Bertrana, Documenta, Carlemany, Carles Rahola… Algunes de les seves obres han estat traduïdes al castellà, el francès, l’alemany i l’italià.\nPerò a més de l’extensa obra literària, Villatoro ha tingut també una rellevant presència en la vida política del país. Entre altres càrrecs ha estat\n-Director general de Promoció Cultural de la Generalitat de Catalunya entre 1997 i 2000.\n-Diputat al Parlament de Catalunya per CiU entre 1999 i 2002.\n-Director Cultural de la Fundació Enciclopèdia Catalana entre el 2000 i el 2002.\n-Director de l’Institut Ramon Llull entre el 2010 i el 2013\n-Director del Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CCCB) des de novembre del 2014 fins al 2018.\nI també en l’àmbit institucional:\nDirector de la Fundació Ramon Llull des del 2010.\nMembre del Consell d’Administració d’Informació i Comunicació de Barcelona (BTV) des del 2008.\nMembre del Consell Editorial d’Edicions 62.\nMembre del Patronat del Museu Picasso de Barcelona\nAra està al capdavant de l’oficina del Memorial Democràtic. Serà interessant conèixer la feina que s’està fent des del Memorial Democràtic i la sensibilitat com treballar en recuperar un passat que no sempre és plaent.\nAixí doncs recordeu, divendres dia 6 de maig a les 7 de la tarda i a la sala d’actes de l’UPC tindrem entre nosaltres a Vicenç Villatoro que ens parlarà sobre “ Memòria, la historia viscuda”.


Una vintena de cases sense llum per un incendi a un bloc de Campclar\nLes flames es podrien haver causat per les connexions il·legals a la llum en alguns comptadors\ndissabte, 8 de juny 2019 - 14:37h\nEls Bombers han treballat al carrer Riu Llobregat de Tarragona, al barri de Camp Clar | Google Maps\nAl barri Campclar de Tarragona la matinada d'ahir, dia 7 de juny es van cremar els comptadors elèctrics de l'edifici número 2 del carrer del Riu Llobregat. Per sort cap persona va resultar ferida en aquest incendi, però com a conseqüència de les flames el veïnat del bloc fa dies que estan sense llum ni instal·lació elèctrica a les seves llars.\nUna vintena de cases sense llum per un incendi\nUn total de 18 cases es troben sense subministrament elèctric i des de l'empresa elèctrica informen que fins que els comptadors no tornin a funcionar, tasca que s'ha d'encarregar la comunitat de veïns, els tècnics d'Endesa no connectaran la línia.\nEls comptadors elèctrics van quedar totalment cremats al bloc de pisos número dos | CEDIDA\nEs va tallar l'electricitat com a mesura preventiva\nQuan passaven dos minuts de les sis de la matinada es va proclamar aquest incendi en un quadre elèctric de l'edifici numero 2 del carrer del Riu del Llobregat, a Campclar. Una dotació dels Bombers de la Generalitat va extingir les flames de l'incendi, a més també van ser-hi present els tècnics de la companyia elèctrica Endesa per supervisar les tasques dels bombers i tallar l'electricitat, com a mesura preventiva.\nCom l'incendi es va proclamar al recinte de l'immoble, és tasca de la comunitat de veïns encarregar-se de la reparació dels desperfectes. Segons comunica un tècnic que va visitar el bloc de pisos, l'electricitat i la llum podria arribar aquest dilluns dia 10 de juny al número 2 del carrer Riu del Llobregat.\nL'origen del foc va ser per les connexions elèctriques il·legals\nEn relació a l'origen del foc, tot apunta que les flames es podrien haver causat per les connexions punxades de llum que hi havia en alguns comptadors, ja que hi ha persones que ocupen il·legalment pisos de l'edifici. No obstant això, a també hi ha indicis que pot ser un incendi intencionat amb un acte de vandalisme de persones exteriors al bloc.\n"ATENCIÓ: Li roben el mòbil mentre està ingressat a un hospital de Tarragona" "El Parc Central de Tarragona dóna la benvinguda a l’estiu"\nincendi Barris de Tarragona


Ajuntament de la Garriga/Yolanda Preseguer de la carnisseria La Perla, mestra artesana\nEl Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació ha atorgat a Yolanda Preseguer Blanco, de la Carnisseria i Cansaladeria La Perla de la Garriga, el Diploma de Mestra Artesana Alimentària.\nSegons la Generalitat, l'atorgament del diploma significa el reconeixement "del mestratge excepcional amb el qual l'artesà exerceix el seu ofici" i s'atorga a aquells professionals d'una llarga trajectòria artesana reconeguda, domini tècnic del seu ofici, experiència i mèrits de caràcter extraordinari en la pràctica de l'ofici.\nFundada l'any 1950, a llarg de la seva història la carnisseria i cansaladeria La Perla s'ha anat especialitzant en carns selectes amb denominació d'origen i elaboració de productes elaborats artesanalment. També s'hi pot trobar producte de proximitat.\nLa Perla també ha esta inclosa, conjuntament amb els productor de mongeta de la Garriga Isidre Catafal i el el productor d'oli garriguenc Carles Nualart, a la llista dels 60 productors artesans del Vallès Oriental que ha elaborat el Consell Comarcal. Conjuntament amb la Xarxa de productes de la Terra de la Diputació de Barcelona ha referenciat els productes de qualitat de la zona.\nCatàleg de Productors Vallès Oriental


GAES Amplifon, Centres Auditius\nRevisió auditiva gratuïta i descompte en la compra d’ajuda o complements auditius.\nGAES una marca Amplifon és l'empresa líder en correcció auditiva a Espanya des de fa més de 70 anys. Posa a la teva disposició experts professionals al capdavant dels centres, on t'oferiran un servei personalitzat que va des de la revisió de la teva audició, a les solucions més avançades i discretes per la pèrdua auditiva.\nEls col·legiats i familiars poden beneficiar-se d'una revisió auditiva i gratuïta i d'un 15 % de descompte en la compra de qualsevol ajuda auditiva d'última generació o complements auditius. Les piles i els implants coclears no estan inclosos.\nCentres GAES a Barcelona i provincia


Recursos entorn el ciberbulling i l’assetjament escolar | dotze 18\nYou are here: Pàgina d'inici » Recursos entorn el ciberbulling i l’assetjament escolar\nEl ciberbullying o ciberassetjament és un fenomen creixent entre els nostres alumnes. Tot i que només tenim notícia dels casos més dramàtics, el cert és que es tracta d’una realitat que afecta molts d’ells. Per aquest motiu, us facilitem diferents recursos que us poden ser d’utilitat per a reflexionar, prevenir i intervenir en aquest tipus de problemàtiques.\n• En primer lloc us recomanem aquesta entrevista realitzada al programa “Sin ir más lejos”, de Aragón TV, on s’aborda la problemàtica del ciberbullying amb l’alumnat de l’IES Tiempos Modernos de Saragossa i alguns experts en el tema.\n• Article entorn el ciberbullying al número 1 de la revista Dotze18 escrit per Juan Antonio Planas, president de la COPOE:\n• Vídeo on se’ns mostra la història de la Stacey, una noia que va patir cíberassetjament per part de les seves companyes. A través del seu relat veiem que és un problema molt comú entre els alumnes avui en dia, però parlant-ne es pot sol·lucionar.\n• Portal on podreu trobar materials específics dirigits a prevenir conductes de maltractament, orientacions, guies pràctiques, publicacions, experiències i molts més recursos interessants.\nEtiquetes: articles, assetjament escolar, bulling, ciberbulling, experiències, recursos\nCategories: Articles, Experiències, Recursos\n← Com treballar la publicitat a l’aula de Secundària?\nAprendre a informar-se per a prendre decisions →


La política econòmica que s’ha posat de moda és la de restringir la despesa pública. Bé, per a ser justos, la que es proposa restringir és la despesa social: prestacions d’atur, pensions, educació, sanitat així com els salaris dels treballadors públics. En canvi, la despesa financera, la que retribueix els interessos del deute, aquesta no ha fet més que augmentar.\nEm fan gràcia (per dir-ho de forma fina) els que ataquen els funcionaris que viuen dels pressupost públic i, en canvi, defensen com a modus vivendi més digne, els que es guanyen la vida en el sector privat. Hi ha, fins i tot, empresaris que treuen pit posant-se com a exemple, dient que el que mana és el lliure mercat. Perdoneu però davant d’empresaris així se m’escapa el riure.\nQuè em dieu de les empreses “privades” com Abertis? Quin és el seu principal negoci? És la gestió d’una concessió administrativa milionària, com és una autopista, un negoci fet en el lliure mercat? És gestionar en el lliure mercat, una concessió que quan dóna pèrdues és finançada amb diners públics, com ha passat recentment amb les autopistes de Madrid? I les empreses d’automòbils, que només funcionen quan obtenen ajuts públics, ja sigui directes o ja sigui amb descomptes fiscals que acaben repercutint en els pressupostos públics? El mateix podríem dir de moltes empreses de subministraments que viuen a l’escalfor de la regulació pública: concessions d’ITV, Agbar, elèctriques, Gas Natural, inclús les distribuïdores de benzina, que es beneficien de la poca competència que estableix el sector públic.\nJa veieu que els funcionaris no som els únics que vivim dels pressupostos públics. A la pràctica n’hi ha molts més “funcionaris” del que sembla. Mireu sinó les entitats financeres. Només el 2010 van rebre 87.145 milions d’euros de diner públic. Per a que us feu una idea: les despeses de tot el personal que depèn dela Generalitatde Catalunya, de les seves empreses públiques, administracions organismes, mossos, mestres, metges, etc., va ser aquell mateix any de 10.144 milions d’euros. En canvi, la retallada va ser per als funcionaris i el “premi” per als bancs. No sento jo parlar de limitació de salaris a la banca que rep diners públics (més enllà de la prohibició de pagar més de 500.000 euros anuals als membres dels Consells d’administració). Tampoc no sento dir res d’incrementar jornades laborals, retallades de vacances, eliminacions de pagues extres i aportacions als plans de pensions o ajuts de menjador en el sector bancari, com tampoc no he sentit mai parlar de prejubilacions al sector públic com les que ha gaudit sempre la banca. Clar, les retallades són només per als treballadors públics, encara que la banca també rebi els diners dels impostos que paguem tots.\nUn negoci privat actua al lliure mercat i, si les coses van bé, recull beneficis i, si les coses van malament, a tancar com tothom. Em direu que els bancs són molt importants i no ens podem permetre el luxe com a societat de què tanquin. Jo no estic tant segur que aixó hagi de ser així necessàriament. Si realment els bancs són tant imprescindibles per a la societat, aleshores és que en realitat són un servei públic i, com a tal, haurien d’estar en mans de l’Estat i sotmetre’s a la regulació que opera en tot el sector públic, inclosa la retributiva.\nEl que passa és que aquells empresaris que s’inflen tant la boca defensant la iniciativa privada i el lliure mercat, a la que les coses van malament són els primers que piquen la porta de l’Administració demanant ajudes. Aleshores, sense adonar-se’n, es converteixen també en funcionaris. Així, en aquest país, a qualsevol li diem empresari.


Unes colònies per a catalans residents a l'estranger reunirà a 18 joves a La Molina | Notas de prensa gratis\nNotas de prensa gratis > Actualidad > Unes colònies per a catalans residents a l'estranger reunirà a 18 joves a La Molina\nEl programa d’activitats de lleure ” L’estiu és teu!” de l’Agència Catalana de la Joventut ha organitzat, per primer cop, unes colònies específiques per a joves catalans residents a l’exterior. Concretament, es tracta de nois i noies que aprofitaran les vacances escolars dels seus respectius països per passar uns dies a Catalunya i gaudir de lleure educatiu a la Xarxa Nacional d’Albergs Socials de Catalunya.\nUn total de 18 nois i noies de 8 a 16 anys s’han inscrit en aquesta iniciativa impulsada per la Direcció General de Joventut i la Secretaria d’Afers Exteriors i de la Unió Europea, que tindrà lloc a l’alberg de La Molina del 17 al 24 de juliol. Els països on viuen els participants són el Regne Unit, Luxemburg, França, Suècia, Indonèsia, Irlanda, Alemanya i Paraguai.\nAmb aquesta iniciativa, el Govern de Catalunya pretén materialitzar la seva voluntat d’enfortir el vincle entre els catalans residents a l’exterior i el seu país d’origen, amb especial interès per als joves de l’exterior que gaudiran d’una experiència compartida i lúdica a Catalunya.\nL’objectiu és que els participants comparteixin l’estada amb altres catalans vinguts d’arreu del món i que puguin gaudir d’espais lúdics en què podran reforçar la llengua catalana – una llengua que per a molts d’ells és poc freqüent en la seva vida diària -. En aquest sentit, hi ha programades tres hores al dia d’activitats lúdiques per a l’aprenentatge del català, un format que defuig les tradicionals classes lectives, en un ambient procliu a l’intercanvi d’experiències i enriquiment mutu entre els participants.\nLes activitats esportives preparades per a aquestes colònies de vuit dies són la pràctica de BTT, el descens en bot (ràfting), l’escalada, l’orientació a la muntanya, el ràpel, l’ scootering i el tir amb arc. Així mateix, els participants faran excursions, tallers, gimcanes i jocs de nit, sempre amb un acurat contingut pedagògic i educatiu. E\nl proper 21 de juliol al matí, el secretari d’Afers Exteriors i de la Unió Europea, Jordi Solé, i la directora general de Joventut, Marta Vilalta, visitaran el desenvolupament de les colònies a l’alberg de La Molina i compartiran l’experiència amb els participants.\nMilers de places i diferents modalitats\nEl programa “L’estiu és teu!” ofereix més de 6.800 places per a estades de fins a dues setmanes a infants i joves de 5 a 16 anys a la Xarxa Nacional d’Albergs Socials de Catalunya. Les modalitats d’estades a escollir són: música (14 estils i 22 instruments a triar), idiomes (anglès, francès o alemany), esportives (futbol, bàsquet, handbol), multiesportives (20 modalitats), combinat d’anglès i multiesportives, combinat d’anglès i astronomia, enginy, circ, teatre, veu, cinema, natura, excursionisme i descoberta de Barcelona. Des de l’inici de “L’estiu és teu!”, l’any 1995, un total de 131.020 infants i joves han gaudit del programa.


Líthica, o la diferència menorquina\nLíthica és el recinte lúdic i cultural que s’ha creat a les Pedreres de s’Hostal, a Ciutadella. David Arquimbau\nPalmaUn servidor també ha estat a Menorca aquest estiu: ja ho vaig dir a l’article de la setmana passada, però ho repetesc per si a algun lector li havia passat per alt i perquè és millor posar-ho aquí que a Instagram. La comparativa entre el model d’èxit menorquí i el model mallorquí/eivissenc en declivi s’ha convertit en tema de sobretaula, de conversa de cafè i de xarxa social: Menorca està de moda i és cool, Mallorca i Eivissa estan cremades, obsoletes, han quedat enrere. Aquest estiu, si heu anat a Menorca o hi sou, observareu que hi ha una gentada, però això sí, una gentada que, per dir-ho de qualque manera, s’acaramulla seguint un ordre. Trobareu poc turisme d’espardenya i quasi gens de gatera; aquestes modalitats ens estan reservades a mallorquins i eivissencs, que ens hi hem especialitzat.\nExisteix bibliografia que explica molt ben explicada la diferència menorquina, com un parell de llibres recents de l’economista Guillem López-Casasnovas: Menorca i Eivissa. Dues illes, dos relats històrics i econòmics (a quatre mans amb l’historiador Miquel Àngel Casasnovas) i Relat de l’economia menorquina (a mitges amb el també economista Alfons Méndez Vidal), publicat fa ben poc. El primer llibre és de caire més acadèmic i aporta una gran quantitat de dades; el segon també conté dades, però té un to més lúdic, i explica l’economia menorquina com si fos un conte per a infants i adults. Fa uns dies, l’11 d’agost, Relat de l’economia menorquina es presentava a Ciutadella, a Can Saura, a càrrec dels autors i de l’enginyer Joaquim Coello. Uns dies abans, el 8, s’havia presentat també Menorca i Eivissa. Dues illes..., amb un col·loqui que va reunir López Casasnovas, Miquel Àngel Casasnovas, Joaquim Coello i Miquel Puig.\nSi haguéssim de resumir la diferència menorquina de manera molt esquemàtica, potser ho podríem fer així: Menorca no està encara plena i els menorquins ja pensen que hi ha massa gent; Mallorca i Eivissa poden estar completament saturades i molts encara diran que no n’hi ha prou. Podríem dir que a Menorca saben veure quan basta; a Mallorca i a Eivissa, pel que sembla, ens costa una mica més.\nSaber quan basta (del que sigui) és un concepte que va directament relacionat amb el seny, i que, en canvi, està renyit amb la cobdícia i la desmesura. I, per descomptat, saber quan basta és fonamental per poder dur una vida satisfactòria, sigui en el turisme o en qualsevol àmbit de la vida. Saber quan basta no consisteix a resignar-se amb menys del que un pot raonablement aconseguir, sinó a aprofitar bé allò que es té i no especular –o delirar– amb allò que no es té o que segurament no convé tenir.\nA Menorca saben veure quan basta; a Mallorca i a Eivissa, pel que sembla, ens costa una mica més\nUn exemple òptim d’aprofitar bé allò que es té l’ofereixen les Pedreres de s’Hostal, a Ciutadella, ara conegudes també com a Líthica (un parèntesi per recordar que Lítica, sense hac, és el títol d’una excel·lent novel·la de Lucia Pietrelli, i també de l’adaptació teatral i musical que actualment se’n pot veure, amb direcció escènica de Toti Fuster i amb l’actriu Mercè Sampietro com a protagonista). Líthica, amb hac, és el nom del recinte lúdic i cultural que s’ha creat en aquestes pedreres, i que s’ha convertit en poc temps en una visita de referència per a qualsevol persona que es mogui per Menorca, i també en un espai magnífic (allò que se’n diu un marc incomparable) per a concerts i representacions teatrals.\nPaisatge de pedra excavada\nTanmateix, Líthica (que també és el nom de la fundació privada i sense ànim de lucre que gestiona el recinte) ofereix molt més, enllà de la seva monumental fotogènia. L’enorme paisatge de pedra excavada conté també un circuit botànic i un jardí medieval, així com un recorregut de laberints (el laberint dels vergers, el laberint mineral i el laberint vegetal) que haurien estat un llepadits per a Stanley Kubrick, quan va rodar La resplendor i va haver de menester construir un laberint perquè Jack Nicholson hi morís congelat, com un minotaure postmodern. Les possibilitats d’aquest indret com a plató cinematogràfic són evidents i tan enormes com els espais mateixos, més que més gràcies al valuós patrimoni que conté en forma d’espai esculpit: d’una banda hi ha el paisatge tallat a la roca pels trencadors de marès, que els responsables de Líthica tenen l’encert de considerar com una escultura en si mateixa. Per l’altra, hi ha les intervencions de land-art que hi podem contemplar, i que han anat a càrrec d’artistes com Núria Roman, Bárbara de Rueda, Laetitia Lara o Josu Larrañaga.\nLíthica no tan sols és una bona idea sinó també un èxit, que contrasta amb la sort que han tingut a Mallorca moltes pedreres sense activitat, tapades amb capes i més capes de residus de tot tipus, sovint fortament contaminants. Les pedreres que continuen actives, per la seva banda, sovint duen a terme treballs que, per dir-ho suaument, no els pertoquen o no estan degudament organitzats. Amb Líthica tenim un exemple de com protegir, i a la vegada treure rendiment, a un patrimoni de primer ordre com les pedreres de marès, que per altra banda tenim magníficament descrit i explicat a un altre llibre de referència: Les pedreres de marès. Identitat oblidada del paisatge de Mallorca (Lleonard Muntaner Editor). Com deia la mateixa Catalina Salvà a l’entrevista que li va fer Cristina Ros en aquest diari: “Una pedrera de marès té alguna cosa de temple. Baixes dins la terra i et trobes dins un espai silenciós, màgic, amb una temperatura especial. S’hi atura el temps”. I, ben gestionada, s’hi pot fer cultura i diners, sense malmetre el paisatge. Aquesta seria, segurament, l’enigmàtica diferència menorquina.\nhàbitats habitats naturals menorca


Shame - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMomentum Pictures (Regne Unit)\nFox Searchlight Pictures (Estats Units)\n4,2 milions de lliures\nShame és una pel·lícula britànica escrita i dirigida per Steve McQueen el 2011, protagonitzada per Michael Fassbender i Carey Mulligan i coproduïda per Film4 i See-Saw Films. Les escenes de sexe explícit de la pel·lícula van fer que als Estats Units s'hagués de qualificar de pel·lícula per a majors de 18 anys, provocant que s'estrenés de forma limitada el 2 de desembre de 2011, mentre al Regne Unit va ser estrenada el 13 de gener de 2012. La pel·lícula va aconseguir una recaptació mundial de 17 milions de dòlars, quatre dels quals pertanyen als que es van aconseguir als Estats Units.\nEn Brandon (Michael Fassbender) és un home d'èxit d'uns trenta anys, atractiu, que treballa d'executiu en una agència de publicitat i que porta una vida fantàstica però amb un racó obscur. Apartat de la seva família disfuncional i, aparentment, sense tenir amics propers, la seva vida perfectament estudiada li permet deixar-se endur per la seva addicció sexual secreta, mentre lluita contra la seva inhabilitat de poder connectar emocionalment amb la gent. Al metro coqueteja amb una dona que duu un anell de promesa i un anell de casada però quan surten del vagó, la dona desapareix.\nEl seu ordinador de l'oficina agafa un virus i Brandon queda compromès quan l'arreglen, ja que al seu disc dur hi havia una quantitat obsessiva de vídeos pornogràfics durs, el que probablement va provocar el virus. Tot i que en Brando, que es masturba al bany de l'oficina, n'és el responsable, decideixen culpar el seu becari.\n2011: Copa Volpi per la millor interpretació masculina per Michael Fassbender\n2012: Globus d'Or al millor actor dramàtic per Michael Fassbender\n2012: BAFTA al millor actor per Michael Fassbender\nShame - Lloc web oficial (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Shame&oldid=26969093»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 14 abr 2021 a les 14:37.


Fita: de març 2016\nLa primavera arriba puntual. Veu de lluny l’hivern que s’allunya amb pas feixuc.\n- Espera’m Hivern! - diu la jove Primavera mentre apressa el pas per atrapar-lo - Em deixes molta feina, no em podries ajudar?\n- Feina dius? Tu tens la feina agradable, la feina agraïda. Fer florir els camps, fer cantar els poetes...\n- Enamorar els joves... encara no sé com es fa...\n- També els que no són tan joves - diu l’Hivern somrient - Aquesta feina, és fàcil. D’això també en sé jo. I també en sap la Tardor, i ja no diguem l’Estiu, amb les seves nits esbojarrades.\n- Tot i amb això tinc molta feina per endavant. I tu fins el darrer dia d’hivern has estat nevant les muntanyes - diu la Primavera mentre contempla desolada, la neu i les boires.\n- Per això mateix - diu el vell de barba blanca - Estic cansat. Però tu rai Primavera, tu ets jove i tens molta energia.\n- Estava pensant que hauré de fer reverdejar els arbres, fer florir els prats, fer córrer els rierols, formar torrents...\n- No et serà difícil. Quan vaig substituir la tardor, ella m’havia avançat molta feina, i molts arbres ja estaven sense fulles. Tu també comprovaràs que a les planes de la terra baixa, molts fruiters, aquells que han fet pasqua abans de rams, ja estan florits. Jo també t’he avançat treball.\n- Hivern - pregunta la Primavera - És com si fossis el meu pare?\n- Mira noia, si fóssim humans, o bestioles, podríem dir-ho d’aquesta manera.\n- Estava pensant que quan hagi tret la neu, en aquests prats hi sembraré flors.\n- Ja veuràs com no et caldrà fer-ho. La neu marxarà sense que hagis de fer res, i les flors creixeran soles.\n- Però encara hi ha molts núvols, i sembla que vol tornar a nevar.\n- Això sí que és imprevisible - diu el vell. - Els núvols els carrega el diable! - I afegeix - Ara sí que haig de marxar.\nLa Primavera l’abraça. - Estàs molt fred! - diu acaronant-li la cara.\n- No hi ha res a fer. Ha arribat la meva hora - diu l’Hivern convençut.\nA la Primavera se li escapen unes llàgrimes. Plou sobre la neu.\n- Deixa’m que et faci un petó, al menys. Diu ella acostant-se-li - Permet-me besar els teus llavis, dóna’m els teus consells savis...\n- Que fas rodolins noia? Diu ell somrient i mirant-li la cara.\n- Sóc la primavera, recordes? La que inspira els poetes...\nÉs un petó curt, de punt final.\nVeu l’Hivern allunyar-se fins que es perd al revolt de les boires.\nLa Primavera es queda pensant. Només uns instants. De seguida es posa a fer feina. Recorda un dels consells que li ha donat el vell Hivern: Has de posar color allà on no n’hi ha.\nPublicat per xavier pujol a 21:26 38 comentaris:\n“Mireu, és tan sols un moment. Contempleu\ncom entra la primavera de sang verda...”\nescric amb tinta verda:\ndóna’m un pètal,\nsang de les teves fulles,\naigua de primavera.\nPublicat per xavier pujol a 18:07 33 comentaris:\nConec bastant bé una persona que es diu Xavier, com jo, i que també va passar per una malaltia important, el càncer.\nEm comentava que de tant en tant, tenia la sensació de que podia estar vivint una situació per darrer cop. Diu que ho gaudia tant que no li importava que fos la darrera.\nQuan caminava per qualsevol indret que li agradés, diu que obria bé (ell també porta ulleres) els quatre ulls, i procurava no perdre's gaire els detalls que li oferia la vida.\nLi vaig explicar que aniria a Les Peces i que faria com ell. Viure el dia com si mai més l’hagués de viure. En definitiva, fer un xavier.\nUns amics em deixen una bicicleta i pedalo, entre vinyes, per la carretera que uneix Les Peces amb Albinyana. El ceps encara no tenen fulles. Passo de llarg Albinyana fins l’Arrabal de Bonastre i m’aturo a fer un altre xavier.\nEscolto els ocells, no en sé els noms però reconec el seu cant.\nHi ha una primavera avançada prop de la carretera. M’acosto a les roselles i altres flors del camp, a admirar-les.\nDe tornada a Les Peces m’aturo a fer un xavier a la Font del Sagrat Cor que hi ha prop de la cooperativa. Veritablement el lampista que va instal·lar l’aixeta, ja fa un munt d’anys, aquell dia no estava gaire inspirat. O sí? Potser pensava allò de que: “l’aigua és vida” i li va semblar... bé no sé què li va passar pel cap.\nEl rellotge de Can Gener diu que ja és hora de dinar. M’asseguro que l’hora és la bona i ho comprovo al rellotge que hi ha a l’església parroquial de Les Peces.\nM’arriba l’olor dels calçots. Els amics i les amigues han fet foc i s’estan fent.\nHa estat bé fer un xavier solitari a les vinyes, i també fer un xavier acompanyat d’amistats fent la calçotada.\nAbans de marxar el sol fa un xavier i s’amaga rere la muntanya.\nPublicat per xavier pujol a 22:27 33 comentaris:\nPublicat per xavier pujol a 20:57 30 comentaris:\nPublicat per xavier pujol a 20:12 32 comentaris:


30 gr. d’aroma «d’azahar» (aroma de tarongina)\nUna mica de llard «El pozo»(especial per rebosteria)\n200 gr. de sucre «glas»\n3.Mentrestant podem fer el massapà. Per això posarem el sucre «glas» i l’ametlla molta en el got de la thermomix. Programar 15 segons, velocitat 6.\n9. A continuación repartim una mica de farina sobre el marbre de la cuina. Formem una bola amb la massa i la «desgasifiquem». Això o fem amassant una mica amb les mans (ens haurem d’untar les mans amb una mica d’oli). Un cop «desgasificada» la deixem reposar durant uns 15 minuts i ja podem donar-li la forma de tortell.