Una necròpolis islàmica del segle XIII als carrers d'Asp - À Punt\nUna necròpolis islàmica del segle XIII als carrers d'Asp\n30 de setembre 2020 - 14:00\nLes obres de millora dels carrers Ramón y Cajal i Vereda, ubicats al centre d'Asp (Vinalopó Mitjà), han deixat al descobert una necròpolis islàmica, al costat mateix de les vivendes, que data del segle XIII. Fins ara, els arqueòlegs han localitzat 40 enterraments, però pensen que podria haver-n'hi uns 90. Un tresor arqueològic que aporta informació de la importància de la medina fundada en aquest espai fa més de set-cents anys.\nL'equip d'experts treballa amb cura cadascun dels cadàvers que va trobant. Tots estan soterrats mirant cap a la Meca i, en algun cas, embolicats amb sudaris de li. El cementeri dona una idea de la importància de la medina i aporta valuosa informació sobre l'origen de la població.\nSegons explica la directora del Museu d'Asp, María Bernal, les restes pertanyen als primers pobladors, que cap a l'any 1270 es traslladaren a aquest nucli procedents del riu.\nLes restes seran traslladades al museu de la localitat per a catalogar-les i possiblement, en un futur, exposar-les perquè el veïnat conega millor les seues arrels. “Sabíem que teníem restes, però no d'aquesta magnitud. Estem trobant que tenim història i podem contar-la”, ha declarat la regidora de Cultura, Rosa Ruiz.


La Diputació del General (segles XIV-XVII). Generalitat de Catalunya\nBoix acolorit que representa les Corts Catalanes (edició de les Constitucions de Catalunya, incunable del 1495).\nCom el seu nom indica, la Diputació (Deputació, en el llenguatge del temps) del General fou una representació del General o Generalitat de Catalunya amb caràcter permanent i ordinari. Per Generalitat, en el context històric medieval, cal entendre la universitat o comunitat dels súbdits del monarca de la Corona d'Aragó en els territoris del Principat de Catalunya i els comtats del Rosselló i la Cerdanya.\nEmanada de la Cort General, que aplegava el rei i la representació estamental de la societat, la Diputació del General tenia la missió de portar a bon fi determinades decisions -bàsicament de caràcter fiscal- que exigien més temps que el breu lapse de la reunió parlamentària on s'havien acordat i que requeien en l'àmbit de les responsabilitats dels estaments o braços segons l'esperit pactista del règim feudal.\nL'exercici de la jurisdicció fiscal de la Diputació del General va ser determinant per establir amb precisió els límits de Catalunya. Així, la Val d'Aran, territori de senyoria reial autònom, es va integrar voluntàriament al Principat l'any 1410 i es va comprometre a contribuir a l'erari de la Diputació a canvi de protecció militar.\nDins el desplegament històric de la Diputació del General, hom pot diferenciar tres etapes:\nL'aparició de la Diputació del General fou el resultat d'un procés històric gradual que abasta una vuitantena d'anys entre la darreria del segle XIII i el segle XIV avançat. A la Cort de Barcelona celebrada el 1283 sota la presidència del rei Pere el Gran va quallar el règim pactista, segons el qual el sobirà no podia promulgar constitucions ni exigir impostos generals sense l'autorització dels tres estaments o Braços -el militar, l'eclesiàstic i el reial o popular- reunits en Corts. A cada convocatòria, les negociacions parlamentàries entre el monarca i la representació estamental de la societat finalitzaven amb l'aprovació de la nova legislació per al govern de la terra, la reparació de greuges i el donatiu al monarca com a contrapartida.\nAtès que la col·lecta d'aquest donatiu demanava més temps que el limitat de la Cort, calgué nomenar comissions estamentals per fer l'aplega i, en efecte, ja el 1289 en fou creada la primera. Ara bé, ni aquesta comissió o diputació ni les constituïdes fins passada la meitat del segle XIV -normalment reduïdes al Braç reial, com a únic contribuent als donatius- tingueren altre caràcter que el d'uns organismes ad hoc, que desapareixien tan bon punt s'havia fet efectiva la tributació pactada.\nCoincidint amb una etapa de decadència econòmica i demogràfica sota l'impacte de la Pesta Negra de 1348, el llarg regnat de Pere el Cerimoniós es caracteritzà per un seguit de conflictes interns i costoses guerres exteriors, que demanaren un esforç financer sostingut de tots els estaments i van fer irreversible la continuïtat de la diputació estamental i la formació d'un erari públic del reialme.\nEl 1359, a la Cort de Cervera, van ser nomenades dues comissions, una del Braç reial i l'altre dels Braços eclesiàstic i militar. A les Corts Generals de Montsó de 1362-1363, foren creats a Catalunya, Aragó i València impostos sobre el comerç (entrades i eixides i bolla de plom), anomenats "generalitats" o drets del General. Arran de la Cort de Barcelona-Lleida-Tortosa de 1364-1365, davant la insuficiència de la recaptació, es va configurar un deute consolidat, mitjançant la venda de censals i violaris carregats sobre aquells drets, fet que va implicar l'estabilització definitiva d'una única Diputació del General privativa de Catalunya, amb seu a la ciutat de Barcelona i residència a les cases del carrer de Sant Honorat que formen el nucli inicial de l'actual Palau de la Generalitat.\nVal a dir que els estaments veieren la creació de la Diputació del General com una dura necessitat per evitar que la fiscalitat extraordinària entrés en l'òrbita del fisc reial -tal com passà a França, Castella i, en part, fins i tot a Anglaterra-, amb l'esperança de dissoldre-la tan aviat com fos possible. La continuïtat de les demandes règies i, especialment, la necessitat de continuar pagant les pensions dels censals i violaris -que, al seu torn, va exigir l'augment de les tributacions per damunt de les exigències del donatiu- van fer impossible aquest desig de reversió. En qualsevol cas, la prudent diferenciació entre la fiscalitat del General i la del rei fou la font de la prominència i durabilitat de la Diputació del General fins molt entrada l'Edat Moderna, ja en ple context d'afirmació de l'absolutisme monàrquic.\nL'extinció del Casal de Barcelona el 1410, la situació excepcional de l'Interregne que finalitzà amb el Compromís de Casp de 1412 i la instauració d'una nova dinastia foren l'ocasió per a l'increment del poder polític de la Diputació del General en detriment de la sobirania monàrquica, amb canvis concretats des de la Cort de Barcelona de 1413. Les noves funcions polítiques, compatibles amb una economia de la institució progressivament deficitària i mal gestionada, donaren lloc a una fase d'expansió de les activitats que desembocà, com a culminació d'un seguit de conflictes, en una Guerra Civil en què la Diputació s'enfrontà amb el rei Joan II (1462-1472).\nA la sortida de la guerra, que tingué conseqüències nefastes en l'ordre econòmic per a la societat catalana i que posà en relleu les deficiències del funcionament de la Diputació del General i el seu caràcter oligàrquic, la monarquia triomfant, en la persona del fill i successor d'aquell rei, Ferran II, emprengué una reforma de la institució catalana en profunditat i orientada a introduir mecanismes de control extern, que foren posats en mans de poders emanats de la monarquia.\nDesprés d'aquest redreç, a començament del segle XVI, una monarquia en expansió i amb bases territorials més diversificades depenia molt menys de les aportacions econòmiques servides per la Diputació del General i, en canvi, era interessada a incrementar les responsabilitats de la institució catalana en el govern del Principat al servei dels designis de la monarquia; però els diputats foren sistemàticament oposats a aquesta via de reforçament del seu paper polític dirigent a Catalunya. En qualsevol cas, la reconstrucció econòmica del país després de la Guerra Civil permeté, al llarg de tot el segle XVI, la consolidació financera de la Diputació del General i el màxim desplegament de la seva xarxa institucional.\nHom pot distingir, doncs, dues fases de caràcter diferent:\nOriginada per les necessitats financeres de la monarquia, la Diputació del General havia esdevingut l'administradora d'un erari públic -un dels més antics d'Europa- i era, a començament del segle XV, la principal institució representativa del conjunt del Principat amb caràcter permanent. Gràcies a aquesta posició eminent, la vacant produïda per la mort del rei Martí l'Humà el 1410 va exigir als diputats l'exercici de funcions obertament polítiques per gestionar l'Interregne i la successió al tron. El Parlament General de 1410-1412 fou un període constituent, guiat per la voluntat de fer créixer els òrgans administratius i polítics de la Diputació del General i regular-ne els procediments i els controls, a través de campanyes fiscalitzadores i la formació d'un arxiu privatiu de la institució.\nArran de l'entronització de Ferran I, cap de la nova dinastia de Trastàmara, la Cort de Barcelona de 1413 va ser l'escenari de l'ofensiva pactista dels Braços que, seguida d'altres reformes en el mateix sentit els anys 1422-1424, 1433 i 1455, consolidà la institució sense alterar a fons el seu caràcter de representació dels estaments privilegiats, molt sovint exercida en detriment dels interessos populars. D'una banda, els tres diputats generals i els tres oïdors de comptes -un per estament-, renovats per cooptació cada tres anys (el 1455 fou introduït un sistema mixt de cooptació i sorteig per insaculació), van governar la institució autònomament i es van constituir en tribunal de justícia inapel·lable en les causes relatives al règim jurídic dels seus oficials i a la recaptació i gestió dels impostos. De l'altra, la mateixa Cort de 1413 els afegí funcions polítiques de defensa de la justícia i control de l'observança del dret general per part del monarca i els seus oficials, amb evitació de les contra faccions o vulneracions de les lleis paccionades.\nEl freqüent absentisme dels reis de la nova dinastia -que delegaren l'exercici local del seu poder en lloctinents- fou el rerefons del creixement de les funcions polítiques de la Diputació del General. En reacció contra l'empresonament del primogènit reial Carles de Viana pel seu pare Joan II el 1460, els Braços constituïren un Consell del Principat format pels sis diputats i oïdors del General i una representació paritària dels estaments, que primer fou de 27 membres i després de 54. Reconeguda per la monarquia en la Concòrdia de Vilafranca de 1461, que prohibia l'entrada del rei en el Principat sense autorització del Consell, aquesta Diputació del General reforçada assumí la direcció política de Catalunya en la Guerra Civil de 1462-1472, un conflicte que marcà l'apogeu i el punt final de l'embranzida política dels Braços.\nEn el curs de la guerra, Joan II fou declarat «enemic de la terra» i destronat per les institucions autònomes, i la corona catalana va ser lliurada, successivament i amb poca fortuna, a tres prínceps estrangers descendents del Casal de Barcelona per via femenina: Enric de Castella, Pere de Portugal i Renat d'Anjou. L'aliança de Joan II amb Lluís XI de França -al preu de la cessió del Rosselló i la Cerdanya, més tard reintegrats- fou un dels elements que inclinà la balança en una guerra que causà grans danys al Principat i on l'oligarquia hagué d'enfrontar-se amb les reivindicacions populars, instrumentalitzades pel rei.\nEl 1469, Joan II va celebrar Cort a Cervera i féu aprovar a la seva facció l'establiment de noves imposicions, diferents de les generalitats, que, a partir d'aquell moment, quedaren relegades a un segon pla com a font econòmica fonamental per a la monarquia dins de Catalunya. El triomf final de Joan II, que consolidà i incrementà aquesta nova fiscalitat reial al marge de la Diputació del General, fou rubricat en la Capitulació de Pedralbes de 1472, per la qual el Principat retornava a la sobirania del rei d'Aragó, qui, tanmateix, revalidava l'ordre institucional del Principat i les funcions i obligacions econòmiques de la Diputació.\nRedreç i desplegament de l'administració, 1472-1593\nA les Corts Generals de Barcelona de 1481, el rei Ferran II reafirmà el seu respecte per l'edifici aixecat pel pactisme en la constitució dita de l'Observança, que comença dient: «Poc valria fer Leys e Constitutions si no eren per nós e nostres Officials observades». Però el sentit general que tingué, a partir d'aleshores, la densa tasca legislativa que impulsà fins al final del seu regnat el 1516, fou el reforçament del poder reial, amb la introducció de noves institucions de dependència règia, com la Inquisició -que topà immediatament amb la Diputació i les altres corporacions catalanes- i l'Audiència de Catalunya (fins aleshores l'Audiència Reial era itinerant i compartida per tots els reialmes de la Corona d'Aragó), o a través de la reforma de les ja existents, com ara el Consell de Cent barceloní o la mateixa Diputació del General.\nEl punt que permetia la intervenció reial en aquestes corporacions era la mala administració econòmica i especialment la impuntualitat en els pagaments als compradors de títols del deute públic, un problema que interessava els estrats alts de la societat catalana i on el rei, per tant, podia comptar amb el consens generalitzat si aconseguia sanejar les finances. Ferran II mantingué segrestats tots els càrrecs de la Diputació durant els anys 1488-1493 i introduí el sistema de la insaculació (sorteig) per a l'elecció dels sis membres del consistori, amb l'objectiu de trencar el monopoli dels càrrecs per una oligarquia cada cop més restringida i corrupta.\nAltrament, els processos de contrafacció i, en general, les reclamacions de la Diputació del General havien de ser dirimits per la nova Reial Audiència i, de fet, això anul·là les garanties de justícia, perquè mai aquest organisme emanat del rei condemnà cap oficial reial, i convertí la constitució «Poc valria» en paper mullat.\nAl llarg del segle XVI, l'absentisme dels monarques hispànics va fer-se permanent i, si bé amb Carles I es van anar celebrant Corts amb una freqüència aproximada quinquennal, amb Felip I (II de Castella) les convocatòries es van fer més rares. En aquest context, van sovintejar cada vegada més les Juntes de Braços, que es reunien a la mateixa Casa de la Diputació i suposaven una ampliació de la representació social important encara que desordenada. Aquest nou paper dels estaments en el reforç i control de la Diputació, que neutralitzava en part els efectes del sistema insaculatori, fou consolidat a la Cort de 1585 amb la formalització de les Divuitenes o comissions emanades de la Junta de Braços amb l'objectiu d'executar les decisions polítiques sobre l'afer que havia motivat la convocatòria de l'assemblea.\nA la darreria del segle XVI, l'estructura orgànica de la Diputació del General era encapçalada per tres diputats i tres oïdors de comptes (un per Braç), amb una presidència merament cerimonial sempre a favor del diputat eclesiàstic. L'administració central, radicada a la Casa de la Diputació de Barcelona -ampliada i magnificada per la nova façana de la plaça de Sant Jaume-, constava d'un escrivà major, un regent els comptes i un racional, que tenien a les seves ordres diversos escrivans. La recaptació tributària era encomanada a arrendadors i collidors dels diferents tributs. En relació amb la funció fiscal, es va anar desenvolupant una xarxa estable de representants locals de la Diputació, que aproximadament coincidia amb les vegueries reials i abastava dues-centes trenta quatre poblacions, amb mig miler d'agents i un altre mig miler de mosquetes o espies delators. Aquest desplegament institucional expressa de manera clara quina seguia sent la funció principal de la Diputació i, al mateix temps, reflecteix directament la rendibilitat del sistema impositiu propi i, indirectament, el gran augment dels ingressos derivat de la reconstrucció de la riquesa social de Catalunya, un cop superada la crisi de final del segle XV.\nPortada de la compilació del 1588 de les Constitucions i altres drets de Catalunya.\nL'any 1593, el rei va suspendre unilateralment una part important dels acords presos a la Cort de 1585 i, a partir d'aquell moment, s'inicià una etapa de conflictes intermitents, però progressivament greus, entre les institucions catalanes, aferrades al règim paccionat, i una monarquia amb una implantació internacional de caire imperial, que comportava no sols una tendència cap a l'exercici absolut del poder i la igualació dels règims dels diferents Estats de la Corona, sinó també uns compromisos bèl·lics continuats i molt gravosos en diversos fronts. En conseqüència, els monarques de la primera meitat del segle XVII van pressionar intensament la Diputació del General, en un context de crisi social que s'aniria aprofundint.\nEl conflicte esclatà dramàticament l'any 1640 i originà una nova guerra civil que no deixa de recordar la del segle XV: separació de Catalunya respecte a la monarquia hispànica, aliança i després vinculació directa amb França, esgotament de l'experiència i retorn a la sobirania del rei d'Espanya i, com a balanç final, enfortiment del poder reial a Catalunya a partir de 1652 i cessió definitiva del comtat del Rosselló i part del de Cerdanya a França el 1659.\nLa subordinació irreversible de la Diputació al poder de la monarquia va ser compensada, en part, per l'organització de la Conferència dels Tres Comuns -la mateixa Diputació, el Consell de Cent barceloní i el Braç militar-, que mirà de defensar els interessos del Principat durant la darrera part del segle XVII i que, arran de la successió de Carles II el 1700, conduí el Principat des de l'acceptació inicial de Felip V de Borbó fins al canvi de bàndol a l'empara del pacte de Gènova de 1705. El descabdellament de la Guerra de Successió, amb el setge i la capitulació de Barcelona l'11 de setembre de 1714 determinà l'abolició de la Diputació i de les altres dues institucions integrades en la Conferència dels Tres Comuns.\nEncara que el 1599 va quedar en suspens la intenció de cobrar la cinquena part dels ingressos dels municipis, la pressió fiscal de la monarquia sobre Catalunya anava augmentant, i els intents de cobrar el quint reprengueren el 1611 i afectaren la ciutat de Barcelona el 1620. La resistència dels municipis fou emparada per la Diputació de la Generalitat, que va declarar inconstitucionals tant l'impost en si com els procediments dràstics per cobrar-lo. Igualment, fou considerada contrafacció el reiterat intent virregnal de prohibir la possessió de determinades armes, argumentat pel greu problema del bandolerisme i la necessitat d'establir la seguretat pública, mentre que la Diputació instava les localitats a formar cossos defensius propis. Un altre motiu de dissensió era la defensa externa del país i la cooperació amb els designis militars de la monarquia. El mateix 1599 la Diputació va armar dues galeres per defensar les costes catalanes, però aviat es va trobar amb què la Capitania General les utilitzava per al transport de tropes a Itàlia i, després d'haver quedat preses a mans dels algerians el 1623, la representació catalana a la Cort de 1626 aprofità per insistir en la jurisdicció privativa del rei en matèria de defensa. En aquesta reunió parlamentària, la part catalana s'oposà al projecte de la Unió d'Armes del ministre Olivares, que preveia el sosteniment estable d'un exèrcit de 16.000 homes pagats per la Diputació. El fracàs de les negociacions parlamentàries, motivat per aquests i altres conflictes, deturà l'aprovació de noves lleis previstes per ampliar la base representativa de la Diputació i constituir la Sala de Sant Jordi, un tribunal de garanties constitucionals destinat a reformar l'Observança.\nEl retorn de Catalunya a la Monarquia Hispànica va implicar la subordinació de la Diputació del General a la Corona, mitjançant la instauració de noves regles per a la insaculació i l'obligació de participar en el sosteniment de les guarnicions militars assentades en territori català, mentre que la fiscalitat règia s'anava expandint. El risc constant de fallida financera i l'absència de Corts van restringir extraordinàriament el marge de maniobra de la Diputació, que no va poder afrontar la persecució del frau fiscal ni actualitzar el sistema impositiu i que, en general, va esdevenir un instrument força dòcil en mans dels delegats del rei, sense excloure, però, protestes i denúncies per les recurrents contrafaccions. La decadència institucional de la Diputació contrasta, a la segona meitat del segle XVII, amb la major vitalitat i el protagonisme del Consell de Cent de Barcelona, basats en una situació financera menys escanyada i en la recuperació de l'economia urbana.\nEn el curs dels darrers anys del segle va cobrar relleu una associació informal entre la Diputació, el Consell de Cent i el Braç militar en la denominada Conferència dels Tres Comuns, en el si de la qual, tanmateix, la Diputació es mostrà en general la part més propícia a seguir les indicacions de la Corona. Arran de la mort de Carles II el 1700, els Tres Comuns acceptaren la continuïtat interina del lloctinent en exercici, i se'ls demanà també que acceptessin Felip d'Anjou com a rei -i el seu lloctinent- abans del jurament de les constitucions, que es produí a Barcelona, en ocasió de la celebració de les Corts de 1701-1702, les primeres després d'un segle d'interrupció. A més de mesures favorables al comerç català, aquestes Corts foren fructíferes en l'esfera constitucional, sobretot per l'establiment d'un Tribunal de Contrafaccions.\nEl 1712, els exèrcits aliats es retiraren de la península i Catalunya va quedar lliurada a les seves pròpies forces. El juliol de 1713, la Junta de Braços decidí, sota la pressió del Braç reial, oposar resistència als exèrcits borbònics, però aquests van anar ocupant el territori. A l'abril de 1714 va començar el setge de Barcelona, defensada per les companyies creades pels gremis, sota les ordres d'Antoni Villarroel i Rafael Casanova. L'assalt definitiu de la ciutat es produí l'11 de setembre: Casanova en resultà ferit i Villarroel cridà a capitulació. El darrer reducte de resistència, Cardona, va capitular pocs dies després.\nPlànol del setge de Barcelona de 1697


Anna Simón en bikini als 38 anys. Va ser nòvia d'un famós presentador català\nBarcelona. Dimarts, 11 de Agost 2020. 09:57\nA La Sexta ho tenen clar: dones telegèniques a totes les franges horàries, excepte quan surt Antonio García Ferreras. L'única cadena on els informatius només els presenten dones. Des d'Arús al matí a Wyoming a la nit sempre surten noies guapes. El súmmum és Zapeando a la sobretaula: Cristina Pedroche (que ensenya el cul a instagram), Lorena Castell (que fa topless a instagram) i Anna Simón. La rossa catalana ha estat l'última a marxar de vacances i ho celebra amb la foto més buscada: en bikini. Als 38 anys segueix estupenda:\nCon mi posturita de todos los veranos, así como caída de un tercero, os doy las gracias por todas las felicitaciones! 😊 Qué rápido han pasado estas 38 vueltas al sol... A por muuuuchas más! 🥳🍉🎂🌴🥂🍒🎉🍓🎁 #happybirthday #happybirthdaytome #38\nA post shared by Anna Simon Marí (@annasimonmari) on Aug 9, 2020 at 6:50am PDT\n"Como caída de un 3º", espatarrada sobre el matalàs síndria de la seva piscina, minibikini i visiblement prima. La Simón va sortir de TV3 per triomfar. A la cadena catalana no complia els estàndards de "nena bona" típics de la cadena i va haver d'abandonar el programa de tardes, Divendres, que preferia la més plana Anna Boadas. D'aquella època queda un dels seus amors, el també co-presentador del programa d'El Terrat, l'actor Miki Esparver.\nMiki Esparver i Anna Simón es mengen la boca, GTRES\nSimón va tallar amb Esparver i des d'aleshores no se li coneix nòvio famós. Als 38 soltera i sense fills. Molt bona presentadora que TV3 s'ha deixat perdre dos cops: Divendres i Persona infiltrada, que ara presentarà Marta Torné.\nA post shared by Anna Simon Marí (@annasimonmari) on Jul 17, 2020 at 9:05am PDT\nAquest estiu Simón deixa els seus habituals vestits de flors fins al coll. Si més no a l'hora de prendre el sol. El 9 d'agost ha fet els 38. Per molts anys.\nTelevisió Emotiu missatge de la presentadora basca a la seva filla morta als 8 anys Marc Villanueva\nTelevisió Marc Calderó, el presentador català que triomfa a Telecinco amb només 30 anys Marc Villanueva\nTelevisió Jair Domínguez es trenca la cara pel català: insulta els que no volen parlar-lo Marc Villanueva\nFamosos Chenoa, amb el banyador de fa 20 anys a OT: demostra que es manté espectacular\nPolítics Beatriz Tajuelo es desfoga contra Albert Rivera: "Parecía un cantante de rock" Marc Villanueva


La cuina de sempre: Encenalls de Sant Josep\n- Es recomana rebaixar la cobertura amb mantega de cacau (100g c / 50 g mc)\n- Hi ha qui els fa amb ou sencer enlloc de clares\nA mi m'agrada el gra més gros, però aquest és el que he trobat.\nEl mateix que es fa servir per als panellets.\nNecessitareu una mànega amb un cornet llis, rodó i no gaire gran.\nAmb la pinça evitareu que us caigui.\nAl mateix temps la farina.\nSeguidament, poseu-hi l'essència de vainilla. Si no en trobeu de líquida podeu fer servir vainilla ensucrada.\nUs sortiran de dos a tres safates de forn. Si heu de manipular altres coses i voleu deixar la mànega de forma que no vesi, feu servir un petit caçó. Si feu sortir part superior i l'inferior segur que no caurà.\nQuan el forn estigui a temperatura, enforneu els encenalls preparats.\nHi estaran entre 8-10 minuts, segons el gruix i l'alçada de la safata dins el forn.\nPer tant, vigileu-los bé fins que tinguin bon color.\nHo heu de fer ràpid per dues raons: la primera per no cremar-vos i la segona per què si es refreden ja no els podreu enrotllar i se us trencaran.\nEl poseu cap per avall i el enrotlleu aplicant força.\nMica en mica la cobertura s'acabarà de desfer i la tindrem a punt per fer servir. No ha d'estar calenta, només desfeta. De fet, l'ideal seria diluir la cobertura amb una mica de mantega de cacau (per cada 100g de cobertura 50g de mantega de cacau) i fer-la així més líquida. Altrament, el bany de cobertura quedarà massa espès i, per tant, amb més gruix.\nA casa feu el que podeu, és clar, amb cobertura sola ja anirà bé, ja que habitualment no tenim mantega de cacau.\nUn cop escurregut l'encenall, reserveu-lo en una nova safata amb paper.\nProcureu no es toquin entre ells o s'enganxaran.\nDe vegades se’ns fa complicat servir un cava a les postres ja que ens han ficat al cap que només el cava brut nature és el bo. Res més lluny de la realitat, la dolçor no vol lligar amb un gust sec!!!. Teniu davant un cava ple de dolçor natural amb una bombolla molt fina fruit de la llarga criança dins l’ampolla. Amb els aromes a mel, fruits secs i codony conjuntats poder serà l'encenall qui s’enamorarà?\nAutor: lacuinadesempre.cat a les 9:14 Etiquetes: Lacuinadesempre , Pastisseria , Postres\nRosanna Mestres 11 de novembre de 2016 a les 17:11\nohhh, els encenalls!!! Són un pecat de bons.\nlacuinadesempre.cat 7 de desembre de 2016 a les 10:41\njeje gràcies a tú!\nJosepb.Menja de bacallà. 12 de novembre de 2016 a les 17:30\nAlbert; Uns encenalls d'alló tan i tan bons que per el dia del meu sant -per exemple Sant Josep- queden extraordinaris per regalar.\nMoltes gràcies per compartir aquestes receptes i compartir-les.\nlourdes gil 14 de novembre de 2016 a les 11:19\nQuina delicia Albert!!!!!!! Amb aixo començes i no pares.\nlacuinadesempre.cat 7 de desembre de 2016 a les 10:42\ncom les pipes, talment, sí...jeje\nMBG 28 de novembre de 2016 a les 16:11\nfelicitats per la recepta i pel bloc en general.\nAquesta recepta és de les que fa quedar bé per dur a un sopar i no és massa complicada.\nEls trossets de taronja confitada segur que hi anirien la mar de bé.\nA casa no agraden gaire dolces les postres, es podria rebaixar el sucre? Fins a 150 gr per exemple?\nI una altra cosa, la matega de cacau es pot aconseguir en algun lloc, per fer-ne un ús domèstic. Vull dir que no faci falta comprar-ne una gran quantitat. Gràcies\nlacuinadesempre.cat 7 de desembre de 2016 a les 10:43\nSi, hi pots posar menys sucre, cap problema.\nLa mantega de cacau la compro a www.solegraells.com. En venen petites quantitats, al detall, si, i no es pas car.\nLaia Vidal 5 de desembre de 2016 a les 20:59\nOn podria trobar mantega de cacau? He buscat per varis llocs i no hi ha manera...\nJo ho compro a www.solegraells.com\nLaia Vidal 28 de desembre de 2016 a les 9:02\nOstres que bé. Moltes gràcies. Per cert, m'encanta el teu blog. He provat a fer varies receptes i totes boníssimes. Felicitats per la feina ben feta!!\nlacuinadesempre.cat 28 de desembre de 2016 a les 9:17\nGràcies i bones festes Laia!\nAlbichuela Sola 29 de setembre de 2017 a les 10:36\nque puc fer amb la xocolate que em queda,he fos 500grs de xocolata de cobertura amb 250grs de manteca de cacao i em queda molta despres de banyar els encenalls\nho puc conservar i utilitzar mes endevant, en tal cals,com?\nlacuinadesempre.cat 29 de setembre de 2017 a les 14:14\nHola, pots fer tantes coses amb la xocolata sobrant que no acabaríem mai! ho pots conversar força temps en un lloc fresc i sec.


La Càtedra Protecpol de la Universitat engega un programa de jornades sobre protecció ciutadana\nAquest cicle arrancarà a Ciutat Vella el proper 1 de març, després se celebrarà en distints districtes de València amb diferents temàtiques relacionades. Les jornades aniran acompanyades d'una exposició itinerant, on s’oferirà una mostra de les activitats que s'efectuen en matèria de protecció ciutadana des de la Universitat de València i la Policia Local de València.\nAquest cicle de jornades formatives tindrà lloc en diferents districtes de la ciutat: Ciutat Vella (1 de març), Russafa (22 de març), Hort de Senabre (5 d'abril), Olivereta (26 d'abril) i Campanar (9 de maig). Especialistes de la Universitat i de la Policia Local de València debatran en una taula redona sobre seguretat vial, protecció de la naturalesa, mediació policial, violència de gènere o gestió d'emergència a la ciutat.\nPer part de la Universitat de València participaran en les taules redones: Paz Lloria, directora de la Càtedra Protecpol de Protecció Ciutadana-Policia Local; Joan Carles Carbonell, director de l'Institut d’Investigació en Criminologia i Ciències Penals; Francisco Alonso, director de l’INTRAS (Institut Universitari d’Investigació en Trànsit i Seguretat Vial); Elisa Valia, tècnica superior de Polibienestar (Institut d’Investigació en Polítiques de Benestar Social); Juan José Martínez, director de l’IRTIC (Institut de Robòtica i Tecnologies de la Informació i de les Comunicacions); i Ignacio Comes, professor de Dret Penal de la Universitat de València.\nLes jornades estan organitzades pel Vicerectorat de Participació i Projecció Territorial i la Càtedra de Protecció Ciutadana, en col·laboració amb l'Ajuntament de València i la Fundació de la Policia Local de València. Tenen per objecte acostar a la ciutadania les funcions i activitats que, tant des de la Universitat de València com des de la Policia Local es realitzen per a millorar les condicions de vida a la ciutat. La directora de la Càtedra, Paz Lloria, ha assenyalat que a través de les jornades i l'exposició es pretén que la societat “puga conéixer més a prop a aquells que treballen pels seus interessos des de les institucions d'una manera gràfica i amena, a la vegada que rigorosa. I així mateix, aprenguen de la mà directa d'especialistes sobre els temes d'interés en seguretat pública en la València del segle XXI”.\nEn cadascun dels districtes que acullen el cicle de conferències s'inaugurarà també l'exposició itinerant ‘Càtedra Protecpol Policia Local-UV’ que, a través d'una dotzena de panells, repassa la història i els serveis que presta la Policia Local de València, així com la recerca que es desenvolupa des de la Universitat de València en l'àmbit de la protecció ciutadana i el benestar social.\nTríptic informatiu clicant ací.\nArxivat en: Institut Universitari d'Investigació en Trànsit i Seguretat Viària (INTRAS) , Institut de Criminologia i Ciències Penals , Institut Universitari d'Investigació de Polítiques de Benestar Social (Polibienestar) , Institut Universitari d'Investigació de Robòtica i Tecnologies de la Informació i Comunicació (IRTIC) , Càtedres , Participació i Projecció Territorial


Projectes d'èxit · Clients satisfets de la nostra feina | Infotic Studio\nEt presentem els\nnostres treballs !\nClients satisfets i projectes d'èxit. Cada desafiament és diferent però en tots ells apliquem la creativitat, l'anàlisi i el desenvolupament per a complir objectius i superar les expectatives.\nVols que la teva idea es transformi en un projecte\nNosaltres també! Així que a través d'aquest breu formulari, explica'ns què tens en ment i contactarem per conèixer el teu projecte amb més detall. A partir d'aquí, definirem objectius i actuarem per donar els passos encertats en tot moment.


El Consell aprova un conveni amb la Federació de Pilota per a fomentar la pilota valenciana com a esport autòcton | Valencia Extra\nEl Ple del Consell ha aprovat un conveni de col·laboració amb la Federació de Pilota Valenciana per a fomentar la pilota com a esport autòcton i donar-li suport en el seu funcionament així com en el desenvolupament dels programes de tecnificació esportiva, ajudes a esportistes, programes divulgatius, promoció de les respectives modalitats tradicionals i en l’organització de competicions esportives i exhibicions.\nA través d’aquest conveni, la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport concedirà a la federació 386.000 euros dels pressupostos de 2020, dels quals 100.000 es destinaran a sufragar despeses de gestió i funcionament, 126.000 a activitats esportives, i 150.000 euros al Programa de tecnificació esportiva.\nDe la mateixa manera, la federació es compromet a realitzar les activitats necessàries per a desenvolupar els programes; fer constar expressament la col·laboració de la Generalitat en les actuacions subvencionades; acreditar que s’està al corrent en obligacions tributàries i de Seguretat Social, i sotmetre’s a les actuacions de control financer previstes, a més de les obligacions establides en la Llei de subvencions.\nEl conveni se subscriu en el marc del qual disposa la Llei de l’esport i l’activitat física de la Comunitat Valenciana, la qual estableix com una de les línies generals de la Generalitat la protecció i difusió dels esports i jocs autòctons, com una manera de promocionar i mantenir les tradicions esportives valencianes.


Martino: “Estem carregats d’optimisme” - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesMartino: “Estem carregats d’optimisme”\nMartino: “Estem carregats d’optimisme”\nL’entrenador argentí deixa clar que el pessimisme no s’ha instal·lat al vestidor, tot i les derrotes amb l’Ajax i l’Athletic Club Considera el partit d’aquest divendres al camp del Cartagena com un de “vital importància”\nGerardo Martino, durant l'entrenament d'aquest dijous / FOTO: MIGUEL RUIZ-FCB\nGerardo Martino afronta una situació nova a Can Barça. Des que va aterrar a finals de juliol no havia perdut cap partit fins fa deu dies, quan va caure amb l’Ajax (2-1). Ara, després de la derrota amb l’Athletic Club (1-0), les sensacions són encara més noves. Cal enfrontar-se amb el Cartagena, en l’estrena de Copa, després de dues desfetes consecutives. “És un partit de vital importància. Una victòria ens serviria per recuperar-nos anímicament”, ha declarat només començar la roda de premsa.\nMés endavant, però, el tècnic del primer equip ha deixat clar que la plantilla està “carregada d’optimisme”. “Hem de transformar aquestes sensacions en el que fem en els partits”, ha explicat. “En cap cas som pessimistes”, ha afegit, conscient que fora de l’equip aquesta sensació pot existir entre l’afició, sobretot després de dues derrotes consecutives.\nL’optimisme rau, principalment, en les bones sensacions ofertes, segons Martino, durant els primers 60 minuts del partit a Bilbao. “Probablement vam tenir una hora de bon joc en què hauríem d’haver-nos posat per davant. La derrota amb l’Athletic Club cal considerar-la d’una forma completament diferent a la de l’Ajax”, ha assegurat.\nSobre el matx d’aquest divendres a Cartagena, ha afirmat el següent: “Tots els partits tenen perill. Sabem que juguem amb un equip de la tercera categoria, però nosaltres hem de fer la nostra feina i guanyar, perquè d’això vivim”.\nPreguntat sobre si era un partit de menor transcendència, de transició previ al del Celtic i sobretot al del Vila-real, Martino ha respost així al periodista: “Recorda que abans del partit amb l’Ajax es va parlar que potser no tenia tanta importància? Crec que no hem de pensar més enllà del partit que ve, i el que ve és el Cartagena”.\nOriol Rosell està a un pas de guanyar la MLS\nL’exblaugrana Oriol Rosell està a un sol pas de guanyar el títol de la MLS, la lliga de futbol d’Estats Units. El futbolista format a la Masia des de la categoria cadet fins al filial juga actualment amb l’Sporting Kansas City i aquest novembre s’ha proclamat campió de la conferència est. Així, aquest dissabte 7 de desembre, jugarà la final del campionat regular davant el Real Salt Lake, campió de la conferència oest.


Euribor en negatiu fins a 2030\nL'índex de referència de la majoria de les hipoteques, l'euríbor, va tenir el seu primer valor en negatiu a principi de 2016 i des de llavors encara amb pujades i baixades s'ha mantingut en valors negatius, el que representa per a les hipoteques tipus d'interessos de referència molt baixos.\nLes últimes notícies per diferents mitjans de comunicació referides a aquest diferencial fan esment a una continuïtat de tipus en negatiu fins al 2030 o 2035, el que es converteix en uns tipus d'interès molt baixos, la qual cosa beneficia directament als que ja tinguin una hipoteca amb aquest índex de referència com a les noves que es constitueixin reflectint-se en les quotes a pagar. Amb uns tipus d'interès tan baixos donaran lloc al seriós plantejament del futur inquilí de comprar un habitatge en lloc de llogar-lo, ja que en un habitatge mitjà la quota d'hipoteca resultant serà clarament més baixa que la d'un lloguer. Tot això unit a l'opció més que interessant de poder fer hipoteques amb tipus d'interès fixos realment baixos i amb la nova llei hipotecària que protegeix els consumidors pot ser determinant per a la compra del futur habitatge.\nExempció en l'IRPF per reinversió en habitatge habitual\nEntra en vigor la llei 11/2020 per a contenir el preu dels lloguers


Badanotis :: Badalona és la primera ciutat de l’Estat en instal•lar contenidors soterrats a les platges\nBadalona és la primera ciutat de l’Estat en instal•lar contenidors soterrats a les platges\nJavier Torres - 25/09/2009 08:45\nBadalona ha posat en marxa una prova pilot d'un nou sistema de contenidors soterrats a les platges. L'idea està pensada per a punts amb un alt nivell d'ocupació i, de moment, s'han instal•lat dos elements de recollida de residus a la platja de la Barca Maria. L'iniciativa ha estat presa per la Mancomunitat de Municipis de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, encarregada de la neteja de les platges metropolitanes\nLes papereres i contenidors soterrats són de polietilè, completament hermètics, de 130 i 170 cm. de diàmetre respectivament i una altura de 270 cm. Del total de l'estructura, solament és visible el 40%, i la resta queda instal•lat a 1,5 m de profunditat. El contenidor de 130 cm té una capacitat de 3.000 litres, equivalent a la capacitat de 16 papereres de les que hi ha instal•lades actualment, i el de 170 cm, de 5.000 litres, equivalent a 28 papereres.\nLa regidora de Medi Ambient i Mobilitat de l'Ajuntament de Badalona, Mercè Rius, ha explicat que, en cas que la prova sigui positiva, "aquestes noves papereres-contenidors no substituiran les papereres convencionals, sinó que funcionaran com a complement en aquells llocs on hi ha més afluència d'usuaris i es generen més residus". En aquest sentit, Rius ha destacat que "aquests elements poden ajudar-nos a evitar el desbordament de les papereres que es produeix en els moments de més ús de la platja, tant durant la temporada alta com quan la platja s'utilitza per a una activitat cultural o lúdica amb alta afluència de públic".


El CIP FP Batoi presenta les virtuts del programa Erasmus+ — Pagina 66, Noticias de Alcoy y de El Comtat\nEn la II Jornada Programa Erasmus+ als Centres de FP d’Alcoi.\nEl CIP FP Batoi ha donat a conéixer les característiques i virtuts del programa Erasmus+ en el qual es troben immersos.\nDurant el matí del dimecres 27 de gener, s’ha celebrat la II Jornada Programa Erasmus+ als Centres de Formació Professional d’Alcoi. En aquestes jornades s’han tractat diversos aspectes de les beques Erasmus, tant per a alumnes com per a professors.\nEl vicedirector del CIP FP Batoi, José María Guarinos, ha començat explicant per què és una bona elecció anar d’Erasmus. Tindre més possibilitats de trobar feina, ampliar el currículum amb idiomes i pràctiques, inclús tornar amb parella o quedar-se per amor... Tot són bones raons per a viure una experiència única.\n“Per als cicles de Grau Mitjà els alumnes s’han van amb tot fet: viatge, estància, pràctiques, etc”, ha comentat Guarinos, qui ha afegit que “qui va a l’estranger, quan torna canvia el xip, perquè ha viscut noves coses”.\nL’objectiu d’aquesta jornada és fer veure que l’Erasmus és una vivència única on es coneixen noves persones, maneres de treballar i cultures distintes. En ella han participat també diferents professors i alumnes d'altres centres d'Alcoi que es troben dins del programa educatiu.\nAlguns dels alumnes del CIP FP Batoi que viatjaran a països com Itàlia o França han parlat amb Página 66 per a comentar què els pareix el programa Erasmus+, la implicació del centre i com van decidir prendre aquest nou pas.\nEn el vídeo es poden veure moments d’aquestes jornades i els testimonis de cinc alumnes que prompte viuran una experiència inoblidable i de la que estan segures que trauran rendiment acadèmic i personal.


Paradise Garden Unawatuna Sri Lanka - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n"It was calm place eventhough it is on bussy road near the be..."\n95\_B Yaddehimulla Road, Unawatuna, Unawatuna, Sri Lanka, 80600 - Veure al mapa\nMés informació sobre Paradise Garden\nBen situat a la els restaurants, les escapades romàntiques, les platges area de Unawatuna ciutat, Paradise Garden us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nParadise Garden ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport, habitació familiar, restaurant.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, ventilador, plat de dutxa, mosquiter per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com buceig, pesca, spa, massatge, jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Paradise Garden.


El cupo basc i les negociacions a Madrid – El Cresol de Silla\nEl cupo basc i les negociacions a Madrid\tEl Cresol de SillaOpinió, Política1 comentari\t– 17-05-2017 –\nLa setmana passada es va produir un fet que ha omplert diaris, noticiaris, xarxes socials i converses de bar. El fet no és un altre que la negociació per actualitzar el “cupo” basc que el Partido Nacionalista Vasco (PNV) ha portat endavant amb el PP per donar suport als pressupostos de l’Estat. De moment no coneixem res més que les declaracions del President del Govern, Mariano Rajoy, i del president de l’Euzkadi Buru Batzar de EAJ-PNV, Andoni Ortuza on anunciaven l’acord pel qual a canvi de l’actualització del “cupo” el grup parlamentari del PNV al Congrés prestaria els seus cinc diputats per a fer possible l’aprovació dels Pressupostos Generals de l’Estat.\nPerò què és el que han aconseguit realment els del PNV a la negociació? Doncs sembla que més que l’actualització del cupo que estava per fer, aquesta vegada els ha tocat el cuponazo, la grossa i l’euromilió tot alhora. Anem per parts, per una banda l’Estat espanyol els pagarà 1600 milions d’euros que segons ells han pagat de més atesos els retards acumulats en la revisió, per altra han renegociat que l’aportació que fan anualment a l’Estat passe de 1525 milions d’euros que venien pagant a 950 milions, una rebaixa de més del 40% dels impostos que la hisenda basca paga a l’estat espanyol per les competències no transferides, defensa, ambaixades, interessos del deute i altres. Aquesta rebaixa es pacta per a 5 anys, el que han vingut a denominar com a “pau fiscal”, el que suposarà un increment de recursos de al voltant de 3000 milions d’euros per al tresor basc. Si per si de cas tot açò no fos suficient l’acord també inclou una partida de 3.380 milions d’euros fins 2023 per a la principal infraestructura ferroviària, l’anomenada Y basca, que connecte les tres capitals en alta velocitat, i a més de 2023 a 2025 hauran de finalitzar les obres a les estacions de les tres capitals basques: Bilbao soterrada, Vitòria parcialment i Sant Sebastià a plataforma, i per acabar amb els trens, i que no falte de res, s’impulsaran les plataformes logístiques a Lezo (Guipúscoa), amb uns 100 milions i la Intermodal de Jundiz, a Àlaba, amb altres 120 milions d’euros. I ja que estaven posats, i aprofitant l’avinentesa, també hi haurà Una rebaixa tarifària de l’electricitat que començarà a aplicar-se en les empreses basques a partir de l’u de gener de 2018 el que suposarà, segons els càlculs que s’han ofert, un estalvi per a les firmes basques de 50 milions d’euros anuals del que no se’n beneficiaran la resta d’empreses de l’estat.\nArribats a aquest punt ens hem de preguntar que és el cupo i per què el tenen els bascs i els navarresos i no el tenim la resta de de territoris de l’estat? El “cupo” és la quantitat que Euskadi paga a l’Estat per les competències no transferides, com les ambaixades, defensa o interessos de deute i que naix com a conseqüència del Concert Econòmic Basc. El Concert Econòmic és el sistema de finançament propi del País Basc, en virtut del qual s’estableixen i regulen les relacions financeres i tributàries amb l’Estat espanyol. El Concert Econòmic sorgeix després de l’abolició foral a la finalització de la II Guerra Carlista a la fi del segle XIX com a sistema de contribució de les províncies basques a les finances del Regne d’Espanya, reconeixent a les diputacions forals la facultat de recaptar els seus propis impostos per tal de fer front a les despeses pròpies i les comunes de l’Estat. El primer Concert Econòmic es va aprovar el 1878 i ha estat renovat successivament fins als nostres dies, amb l’única excepció del període franquista que va suspendre la seua aplicació en Biscaia i Guipúscoa fins que es va recuperar l’any 1981.\nAmb les facultats que reconeix el Concert Econòmic, el País Basc recapta els impostos que paguen els ciutadans bascos per fer front a les despeses necessàries per a la prestació dels serveis públics que reben. Els territoris històrics (Biscaia, Guipúscoa i Araba-Àlaba), a través de les seues institucions (Juntes Generals) decideixen els impostos que els ciutadans han de pagar així com la quantia dels mateixos i s’encarreguen (diputacions forals) de gestionar-los i recaptar-los, atribucions que no tenen la resta de comunitats autònomes que es regeixen pel sistema general de finançament autonòmic com és el cas del País Valencià, el que suposa una discriminació i un greuge comparatiu que es recull a la pròpia constitució de 1978 com a preu que hagué de pagar l’Estat espanyol per a que els bascos no reclamaren la independència en un context d’enfrontament violent. A efectes pràctics els que suposa és que cada ciutadà del País Basc rep 4000 euros per part del seu govern per a finançar les despeses de l’estat del benestar i altres competències transferides, mentre que un ciutadà valencià en rep al voltant de 1900 pels mateixos conceptes. La pregunta que cal fer-se arribat a aquest punt és, per què es consent aquesta desigualtat entre ciutadans del mateix estat, és sostenible a curt termini mantenir aquestes desigualtats, si és bo el Concert Econòmic per al País Basc per què no ho hauria de ser per a la resta de comunitats autònomes?\nLes respostes poc tenen a vore amb la racionalitat econòmica i amb el compliment dels principis d’igualtat i solidaritat que han de regir qualsevol sistema de finançament autonòmic, i molt amb l’arquitectura política necessària per a què l’Estat espanyol no salte pels aires. Des de el punt de vista de si seria viable un concert per a totes les autonomies la resposta és sí, sempre que hi haguera una valoració igual per a tots dels costos dels tres pilars de l’estat del benestar: educació, sanitat i prestacions per benestar social. És a dir, que a partir d’aquesta valoració uniforme cap ciutadà rebera més en cap territori per prestacions iguals i reconegudes com drets de ciutadania. En aquest context els territoris podrien recaptar els impostos pels distints conceptes produïts al seu territori i si són suficients per a cobrir aquestes despeses abonar a l’estat la resta per a què fora aquest, previ tracte amb els territoris, el que compensara els territoris que no recapten suficient per cobrir les esmentades despeses. Amb el sobrant una vegada igualats tots els territoris i ciutadans, s’haurien de cobrir les despeses comunes de l’Estat i finalment les competències assumides per cadascuna de les comunitats autònomes amb la finalitat d’acomplir el principi de suficiència financera. Note el lector que ací el que es proposa és que siga cada comunitat autònoma qui recapte els seus impostos i que amb acords bilaterals acorde la seua aportació a l’Estat, justament el que ara poden fer País Basc i Navarra.\nSi la resposta és sí tant des del punt de vista polític i econòmic, per què no es fa? Doncs per què l’Estat perdria el monopoli de la recaptació i l’obligaria a un exercici de transparència total amb els comptes i a negociar les despeses comunes, coses que haurien de passar a un estat democràtic normal. La realitat però és ben distinta i no és altra que aquest sistema s’acorda amb bascs i navarresos durant la transició per apaivagar-los i fer possible que eixira endavant el règim del 78. El que els van donar a tots dos territoris és una capacitat de negociació extraordinària en ambdós sentits de la paraula perquè només la tenen ells i perquè els posa en una situació de poder que ningú més té: tenen les claus de la caixa. Poca broma.\nEl debat s’ha centrat doncs en si els partits polítics valencians, en especial Compromís, els diputats del PP i del PSOE ni estan ni se’ls espera, haurien pogut fer com el PNV i haver negociat amb el Govern el seu suport als pressupostos a canvi d’un tracte just en el finançament autonòmic i més i millors inversions per millorar la qualitat de vida dels ciutadans i la competitivitat de les empreses, estan en joc inversions com el Corredor Mediterrani, el tren Gandia-Dènia o Xàtiva-Alcoi, i un finançament que no aboque a la Generalitat al tutelatge de l’Estat i a la seua desaparició. De fet institucions com les patronals i altres lobbys han demanat Compromís que assumirà eixe rol. Però era això possible i viable? La resposta és no, i per diverses raons.\nLa primera no és altra que la posició d’extrema feblesa que tenim els valencians a l’hora de negociar, una societat civil desestructurada i ofrenadora de Madrid, els dos partits del sistema subjugats a les decisions de les seus centrals, i sobretot, la gran diferència els bascos tenen la clau de la seua hisenda pública, és a dir controlen els seus recursos, mentre que els valencians depenem total i absolutament de les decisions del Ministeri d’Hisenda.\nLa segona, i malgrat que Compromís hauria de tindre la vocació de ser l’únic partit amb capacitat d’influència real a Madrid, no és altra que el context polític de descomposició i putrefacció del règim del 78 aconsellen no negociar amb el partit del govern immers en innumerables casos de corrupció. Un fals debat doncs en la mesura en què d’haver-se encetat aquestes negociacions el govern sabedor de la feblesa dels valencians hagués aprofitat la foto per normalitzar una situació anòmala mentre que el més probable hagués sigut que una vegada més els valencians haguérem eixit amb una mà davant i l’altra darrere i Compromís retratat a un retrato del tot improcedent. És l’hora doncs de vertebrar el País Valencià, la seua societat, la seua economia i només quan aquesta tasca estiga acabada serà l’hora de negociar o millor exigir el que ens pertoca.\nJosep Melero és Regidor de Promoció Econòmica, Projectes i Inversions de l’Ajuntament de Silla.\nLluís Vives Escola ObertaManolo Melero, amic\nOne thought on “El cupo basc i les negociacions a Madrid”\tvicente carbonell company ha dit:\t18 Mai, 2017 a les 6:27 am\tEns calen més politics amb les idees tan clares i que ho sapiguen explicar tan be a la resta de mortals.


Del 12 d'abril al 30 de setembre de 2014\nFotografies il·luminades de micvés (banys rituals) europeus, entorn del concepte de micvé i la condició femenina en el judaisme.\nL'autor és el fotògraf Peter Seidel (Frankfurt), qui ens mostra la diversitat de disseny i d'estructures d'alguns banys rituals jueus d'arreu d'Europa, a la cerca del seu concepte més íntim i profund. Així, el micvé se'ns presenta com un lloc autèntic on la història esdevé viva i palpable.\nLes darreres troballes arqueològiques al call de Girona han posat al descobert les restes del micvé del segle XV. Aquest espai ha estat fotografiat per Josep M. Oliveras i també forma part de l'exposició.\nL'exposició es complementa amb textos procedents del projecte Micvé de Leah Lax i Janice Rubin (EUA) sobre la relació de les dones jueves amb el micvé en l'actualitat. Testimonis personals, sovint controvertits, ens apropen a la tradició del ritual i també a la manifestació d'una nova espiritualitat jueva.\nInauguració: divendres 11 d'abril a les 7 de la tarda, a la sala d'exposicions temporals del Museu d'Història dels Jueus (c/ Força, 8, Girona).\nPlenament pures també a...


Comunicació Palafrugell - El Teatre Municipal acull una obra de teatre social sobre la prevenció de violències en l’entorn de la parella\nEl Teatre Municipal acull una obra de teatre social sobre la prevenció de violències en l’entorn de la parella\nEl Teatre Municipal de Palafrugell ha acollit, aquest dijous 21 de març, una obra de teatre social destinada a l'alumnat de 2n d'ESO dels centres educatius de Palafrugell. L'obra, que porta per títol "És de conya" de la companyia Nus Teatre, està pensada en format de teatre social - teatre fòrum i és una de les tècniques del Teatre dels oprimits i les oprimides d’Augusto Boal. D’aquesta manera, permet treballar temàtiques socials des d’una intervenció artística. Es mostra una obra de teatre, en què es presenten diferents situacions que acaben amb una crisi o una situació d’opressió. En un segon moment es passa el protagonisme a les persones que es troben entre el públic, i que esdevenen espectactrius. Participen de manera activa en el debat i tenen l’oportunitat de pujar a l’escenari, substituint un actor o actriu, per a provar noves idees o estratègies, possibles solucions als problemes que té el personatge que encarnen. La resta de personatges reaccionen davant les propostes de l’espectactriu. Així, es converteix en un assaig col•lectiu per a l’acció real, una forma de transformar la realitat des de la possibilitat de provar.\nAquesta acció teatral es va començar a gestar al mes de febrer del 2018 quan en Gerard Coll es va posat en contacte amb l'Espai Dona perquè volia com a treball de recerca, organitzar una marxa popular solidària i que els diners recaptats anessin destinats a algun projecte contra la violència masclista. Ell coneixia Espai Dona pels tallers de prevenció que es realitzen regularment als centres educatius del Municipi.\nSeguidament, i després de parlar amb l'Agrupació Excursionista de Palafrugell que va acompanyar-lo com a entitat per poder desenvolupar el treball i demanar els permisos corresponents, van decidir fer la marxa el 9 de setembre de 2018.\nEn aquest esdeveniment hi van participar 230 persones i es van recaptar 1.450€. També es va decidir que el dia de la marxa les persones votarien una de les opcions on anirien destinats els diners recaptats. Aquestes accions que les persones van votar es van extreure del Pla d’igualtat entre dones i homes de Palafrugell 2017-2020. En el seu moment, l'acció més votada de les 6 proposades va ser fer una acció per l'alumnat d'ESO sobre prevenció de violències en la parella que, finalment ha estat la que ha tingut lloc avui al Teatre Municipal de la vila.


Catalunya: l’acord del CIC preveu la reducció del 30% dels preus de grau i màster, tant en 1ª matrícula como en les successives, per al curs 2020-21 - Observatori del Sistema Universitari\nCatalunya: l’acord del CIC preveu la reducció del 30% dels preus de grau i màster, tant en 1ª matrícula como en les successives, per al curs 2020-21\nPublished by Observatorio del Sistema Universitario on 07/06/2020\nA l’espera de la seva publicació al DOGC, aquestes són les novetats principals previstes en l’acord del Consell Interuniversitari de Catalunya, pel que fa als preus a les universitats públiques:\nTots els preus en 1ª matrícula, tant de grau com de màster, baixarien un 30%.\nEls preus en 2ª i successives matrícules baixarien de la manera següent:\nGrau: totes les matrícules posteriors a la 1ª baixarien un 28%.\nMàster habilitant: totes les matrícules posteriors a la 1ª baixarien un 30%.\nMàster no habilitant: la 2ª matrícula baixaria un 48,3%, la 3ª un 35%, i la 4ª i successives un 16%.\nEls preus del doctorat no es modificarien.\nLes taxes administratives tampoc no es modificarien.\nEs preveu que la convalidació, l’adaptació i el reconeixement de crèdits, així com els crèdits sense docència dels plans d’estudis en extinció costin un 20% del preu ordinari. Així, el seu preu baixaria un 6,7%.\nNo es preveuen canvis en la classificació dels diversos estudis per nivells d’experimentalitat, que són els que determinen els seus preus.\nQuant a la UOC, les previsions són les següents:\nEls preus de grau i màster habilitant no es modificarien.\nEls preus de màster no habilitant pujarien un 35,4% (fins ara no es diferenciaven dels de màster habilitant).\nEls preus de doctorat es fixarien al decret de preus i s’igualarien als de les universitats públiques (fins ara no es fixaven al decret de preus).


Dimecres, 20 maig 2020. 11:00. Redacció AnoiaDiari.\nEls capelladins i capelladines tenen accés al seu ambulatori després de dos mesos i mig gairebé. Amb tot, l'atenció serà només de matins i es demana als usuaris que prioritzin l'atenció via telefònica o la videconsulta.\nEl CAP de Capellades ha tornat a obrir portes, després d'haver estat tancat a causa de la pandèmia, tal com ha informat el Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya. L'horari d'atenció al públic és de dilluns a divendres de 8 del matí a 3 de la tarda. Abans d'anar-hi cal trucar per telèfon al 93.801.16.91 o bé accedir a l'eConsulta.\nDe moment, seguirà tancat a la tarda i els caps de setmana i festius, de moment. Caldrà trucar per telèfon al mateix número, ja que el CAP de Piera, seguirà donant cobertura per vídeoconferència, com aquests dies. S'insisteix a evitar al màxim els desplaçaments i la concentració de persones a les sales d'espera, tot fent servir el telèfon, la videoconferència o les aplicacions. Per això els professionals de l'ICS a la Catalunya Central recorden la importància de donar-se d'alta a l'aplicació La Meva Salut, per tenir accés a totes les dades i a les consultes en línia (l'eConsulta i la videoconsulta). L'alta a La Meva Salut es pot fer excepcionalment des d'aquest enllaç o a través del telèfon 900 053 723, de dilluns a divendres, de 8 a 8.


Prevenir, el teu millor aliat - Clínica Nexus\nLa tendència, cada vegada més gran, a la que encara avui anomenem medicina del futur, es basa en la predicció, personalització i participació activa. Deduïm amb això, que pretenem la prevenció de la malaltia o molèstia.\nL’esperança de vida és cada vegada més gran, tot i que desitgem que sigui de qualitat. I en gran part depèn molt de nosaltres, no tan sols de la nostra genètica, sinó també dels nostres hàbits i estil de vida.\nSi a això li sumem una medicina personalitzada, la teva salut es multiplica amb escreix.\nAixí doncs, metges, investigadors i especialistes fa dècades que treballen en el que avui podem dir que ja és una realitat.\nA través de l’estudi de la seqüenciació del genoma de Veritas Intercontinental en pacients sans, podem reaccionar i anticipar-nos a un potencial problema. Sobretot pel que fa a malalties cardiovasculars i al risc de patir càncer hereditari, encara que podem saber més de 650 afeccions d’origen genètic. Fins i tot problemes que podries transmetre als teus fills o filles.\nA més, aquest test també et mostra la teva reacció davant més de 300 fàrmacs, per aquest motiu l’anomenem medicina personalitzada. No tothom reacciona igual a un tractament farmacològic, així doncs, és millor saber per endavant quin et funcionarà.\nHem parlat de predicció i personalització, abans també t’esmentàvem la participació activa, aquesta és la teva part, amb la interpretació dels resultats del teu test, tens a les mans reconduir aquests possibles riscos, si hi són. Sabem que hem de cuidar la nostra alimentació, prescindir de mals hàbits que són nocius per a la salut, i fer esport. Però, i si amb els teus resultats pots focalitzar més? Saber realment què pots fer perquè la teva qualitat de vida sigui més saludable i allargar la teva esperança de vida. El teu metge i tu establireu un pla amb les millors decisions per a tu i la teva família.\nA Clínica Nexus, sempre anem un pas més enllà, és per això que recentment hem creat la Unitat de Medicina Preventiva i d’Antienvelliment, on a través de tests genètics, abordem cada cas de manera personalitzada, sent els tractaments molt més efectius i eficaços.\nNo tan sols comptem amb el test de la seqüenciació del genoma complet, un dels que també triomfa últimament és Trichotest, amb aquest analitzem 48 variacions genètiques en els 13 gens relacionats amb l’alopècia. Amb el resultat, en què a més es tenen en compte la teva història clínica i estil de vida, podem saber exactament la causa de la teva pèrdua de cabell. A partir d’aquí, sabem quin tractament oral, tòpic i medicoestètic serà més efectiu en el teu cas.\nEn definitiva, tenim a les nostres mans les eines per ser partícips de la nostra salut. T’acompanyem?\nTagsantiaging, medicina personalitzada, medicina preventiva, test genètics, trichotest


Dimarts es reprèn el judici contra els acusats dels atacs terroristes a Catalunya\nEl tribunal de l'Audiència Nacional que jutja els tres presumptes membres de la cèl·lula gihadista que va atemptar a Barcelona i Cambrils (Tarragona) el 17 i 18 d'agost de 2017 reprendrà la vista oral aquest dimarts i dimecres per escoltar els informes finals de les defenses.\nEls acusats dels atacs terroristes / EP\nLa Secció Tercera de la Sala Penal de l'Audiència Nacional ha assenyalat aquests dies perquè els advocats de Mohamed Houli Chemlal, Driss Oukabir i Said Ben Iazza exposin davant del tribunal per què no han de ser considerats responsables dels atemptats comesos a Catalunya, que van deixar 16 víctimes mortals i centenars de ferits.\nDesprés serà el moment en què els acusats facin l'ús de torn de l'última paraula, si així ho consideren oportú. Després d'això, el tribunal deixarà vist per a sentència el judici que va començar el passat 10 de novembre.\nPrevisiblement, un dels acusats que sí farà unes últimes declaracions davant del tribunal serà Driss Oukabir, ja que en moltes de les sessions del judici se li ha escoltat queixar-se del que alguns testimonis o pèrits han manifestat.\nTambé ho va fer durant l'exposició d'informes d'algunes acusacions, el que va portar al president de tribunal, Alfonso Guevara, a renyar, un cop més, a l'acusat i demanar-li que no interrompés les sessions. Els acusats han estat seguint el judici des d'una sala de vidre.\nCONCLUSIONS DE LES DEFENSES\nLa defensa de Mohamed Houli Chemlal --únic supervivent de l'explosió de la casa d'Alcanar on la cèl·lula gihadista preparaven explosius-- va afirmar durant el tràmit de conclusions, que el seu defensat "ni exercir mai presa de decisions (de la cèl·lula), ni va actuar organitzant cap pla ", sinó que va seguir" ordres "de la resta d'integrants "dominants" del grup perquè tenia por per la seva vida i per la de la seva família.\nAixí mateix, ha subratllat que Houli Chemlal ha col·laborat amb la Justícia des de l'inici confessant els fets --cosa que ha rebutjat tant el Ministeri Públic com les diferents acusacions--, pel que considera que se li han d'aplicar atenuants en la condemna que li puguin imposar. Aquest acusat es va negar a declarar en el judici, i es remet al que ja s'ha manifestat durant la instrucció, i es va limitar a mostrar penediment pels fets.\nPer tot això, l'advocada Carmen González entén que tan sols es pot condemnar el seu defensat a quatre anys de presó pel delicte cooperació per al dipòsit d'explosius, ja que sí hauria "cooperat" i "acompanyat" a la resta de membres per a la compra d'explosius, encara que va destacar que aquest "no tenia escapatòria". Tot i això, ha recalcat que, segons ell, no s'ha pogut provar quina era la intencionalitat del que s'estava fabricant a Alcanar.\nPel que fa a les defenses de Driss Oukabir i Said Ben Iazza, demanen la lliure absolució per a tots dos. Durant les seves declaracions com acusats, es van limitar a respondre als seus advocats, desmarcant-se de la tesi acusatòria de la Fiscalia.\nAixí, Driss Oukabir va assegurar que "mai" havia estat a Alcanar, es va desvincular de pràctiques religioses i va afirmar que es dedicava a "sortir de festa", "consumir drogues" i "anar amb noies de companyia". Va tractar de desmuntar la principal línia d'acusació assenyalant que va llogar una furgoneta dies abans de l'atemptat perquè el seu germà Moussa i els amics d'aquest Mohamed Hichamy i Younes Abouyaaqoub --abatuts després dels atemptats-- li van dir que volien fer una mudança.\nPer la seva banda, Said Ben Iazza també va negar els fets d'acusació i va dir que no havia tingut contactes ni amb l'imam de Ripoll, a qui es considera líder de la cèl·lula gihadista, ni amb Alcanar. L'acusació contra ell es centra en el préstec a Younes Abouyaaqoub --autor material de l'atropellament massiu a La Rambla-- d'una furgoneta que era propietat del seu oncle i per deixar la seva documentació personal amb la qual la cèl·lula gihadista va adquirir productes químics.\nL'acusat va explicar que va prestar la furgoneta perquè li van comentar que volien "transportar productes de neteja", negant la seva participació i coneixement de qualsevol pla d'atemptar.\nSUSPÈS EL JUDICI PER COVID DESPRÉS DELS INFORMES DE LES ACUSACIONS\nEl tribunal va suspendre el passat 4 de febrer el judici fins que dos dels advocats defensors que havien donat positiu en covid, o manifestaven símptomes de virus, es recuperessin totalment per poder informar presencialment.\nLa Fiscalia i les acusacions particulars i populars ja han exposat davant del tribunal els seus informes finals i han explicat les seves peticions de pena. El Ministeri Públic demana penes de presó que van fins als 41 anys però, a canvi que moltes de les acusacions, no considera els acusats responsables de les víctimes mortals dels atemptats.\nLa Fiscalia va afirmar que Mohamed Houli Chemlal --per a qui es demanen 41 anys de presó--, Driss Oukabir --que s'enfronta a 36 anys de presó-- i Said Ben Iazza --per a qui només s'interessen 8 anys de presó- - no van participar, ni van poder fer-ho, en els atemptats de Catalunya. Va explicar que els dos primers pertanyien a la cèl·lula gihadista que va atacar i que Ben Iazza simplement col·laborar amb ella prestant una furgoneta i documentació personal per adquirir els precursors d'explosius.\nNo obstant això, cap dels tres acusats estaven presents quan els membres de la cèl·lula, que van ser abatuts després dels atemptats, van decidir canviar els seus plans i dirigir-se cap la Rambla de Barcelona i el passeig marítim de Cambrils després de conèixer que l'habitatge d'Alcanar (Tarragona ), on es preparaven els explosius liderats per l'imam de Ripoll (Girona) Abdelbaki És Satty, va saltar pels aires.\nLa majoria de les acusacions particulars discrepen amb el Ministeri Públic i creuen que els acusats eren plenament coneixedors de l'únic pla que hi havia: "matar i danyar". Així ho va dir l'advocada dels Mossos d'Esquadra que van resultar ferits a Alcanar, una afirmació que han compartit gairebé tots els advocats que representen a les víctimes.\nLes acusacions populars exercides per l'Associació de Víctimes del Terrorisme (AVT) i l'Associació 11-M van ser les últimes a informar i reiterant la seva petició de pena de presó permanent revisable per Houli Chemlal i Oukabir argumentant que ha quedat acreditat que tots dos "formaven part del pla criminal "i que l'única" missió "que tenia la cèl·lula gihadista a la qual pertanyien era" causar un atemptat en el qual morissin el major nombre de persones ".


L'humorista diu que li "preocupa" que "un pallasso" hagi de donar explicacions a la justícia\n5 min. Barcelona 26/11/2018 12:10\n651x366 Dani Mateo atenent els periodistes, aquest dilluns al matí, abans d'entrar al jutjat / RODRIGO JIMÉNEZ / EFE Dani Mateo atenent els periodistes, aquest dilluns al matí, abans d'entrar al jutjat / RODRIGO JIMÉNEZ / EFE\nDani Mateo s'ha acollit al seu dret a no declarar aquest dilluns al matí davant del jutge de Madrid que l'investiga per haver-se mocat amb la bandera d'Espanya en una escena del programa 'El intermedio' de La Sexta. Segons recull Efe, l'humorista ha estat tot just cinc minuts davant del titular del jutjat d'instrucció número 47 de Madrid, que l'havia citat a les 11.30 h després d'admetre la denúncia que l'organització Alternativa Sindical de Policia va presentar davant del jutjat de guàrdia de Madrid per un delicte d'odi i un altre d'ofenses i ultratge a símbols d'Espanya o a les seves comunitats. Fonts jurídiques asseguren que el fiscal no ha estat present durant la compareixença.\nDe fet, la defensa de l'humorista ha sol·licitat que se suspengués la declaració, al·legant que l'organització sindical no estava legitimada per exercir l'acusació particular. El jutge, però, ho ha descartat i ha demanat a Mateo si volia declarar, cosa que ell ha negat.\nAbans d'entrar al jutjat, Mateo sí que ha fet declaracions davant dels mitjans de comunicació: "Com a ciutadà d'aquest país estic preocupat perquè estem portant un pallasso davant del justícia per fer la seva feina. Això em preocupa per la imatge del meu país i de la meva bandera", ha dit, i ha afegit que "el més intel·ligent és callar i deixar que la justícia es pronunciï".\nA la sortida de la sala, Mateo ha estat increpat per algunes persones que portaven banderes espanyoles i que li han cridat expressions com "malparit", "desgraciat", "has de marxar d'Espanya" o "respecte a la bandera". "Com veieu, no és moment de parlar. Els ànims estan molt caldejats", ha dit l'humorista davant les preguntes dels mitjans de comunicació.\n540x306 Mateo, a la sortida del jutjat, increpat per una persona amb la bandera d'Espanya / RODRIGO JIMÉNEZ / EFE Mateo, a la sortida del jutjat, increpat per una persona amb la bandera d'Espanya / RODRIGO JIMÉNEZ / EFE\nPer la seva banda, el portaveu d'Alternativa Sindical de Policia, Raúl Cuesta, ha remarcat que la seva organització només pretén "defensar els drets i les llibertats dels ciutadans", i com com a agents de la Policia Nacional tenen "l'obligació de perseguir tot tipus de delictes". En aquest sentit, ha deixat clar que la seva organització "continuarà defensant aquesta causa" davant de la justícia perquè "els policies, els guàrdies civils i els militars" defensen "una bandera que representa uns principis i valors de tota la ciutadania".\nLa fiscal general demana una "reflexió"\nUna estona abans que Dani Mateo anés a declarar, la fiscal general de l'Estat, María José Segarra ha demanat "una reflexió assossegada" sobre els delictes d'odi per aconseguir-ne una "interpretació proporcional", de manera que el ministeri públic doni "una resposta penal proporcionada, dissuasiva i garantista" a aquests delictes.\nUn gag controvertit\nEn un programa d''El intermedio', Mateo va interpretar una escena en què, mentre llegia un prospecte d'un medicament antigripal, esternudava i es mocava amb la bandera d'Espanya. "Perdó, perdó, què he fet? Jo no volia ofendre a ningú. [...] No volia ofendre ni els espanyols, ni el rei ni molt menys els xinesos que venen aquests draps. No, drap no; drap tampoc", deia en el vídeo.\n540x306 El gag polèmic El gag polèmic\nL'emissió va suscitar tantes crítiques i polèmica que La Sexta va decidir retirar l'escena de la web l'endemà mateix, després de detectar que hi havia gent que s'havia pogut sentir ofesa. Els directors del programa van defensar l'actuació de Mateo i la van emmarcar dins "l'humor". L'explicació, però, no va convèncer la Guàrdia Civil, que va fer un tuit des del compte oficial del cos en què deia que "la bandera simbolitza la unió d'un poble", i que "no respectar-la no és humor", "és ofendre gratuïtament els que la senten amb orgull i els que han entregat la seva vida i esforç als valors de la pau i la llibertat que representa".\nCinc dies després del polèmic gag, el dilluns 5 de novembre, el presentador del programa, el Gran Wyoming, va obrir 'El intermedio' demanant disculpes als espectadors per un acudit "que no tenia cap gràcia". A més, va remarcar que no hi havia cap intencionalitat política o posicionament editorial, sinó que es tractava d'una broma feta des de l'humor. " Però si la broma no ha funcionat, si en comptes de provocar el riure ha generat crispació social, és evident que es tracta d'un gag fallit i, per tant, no tenim problemes per demanar disculpes sinceres a tots aquells que s'hagin sentit ofesos", va dir Wyoming.\nDesprés de fer-se públic que Mateo havia de declarar com a imputat, s'han multiplicat les mostres de suport a l'humorista a les xarxes socials. Entre d'altres, Oriol Junqueras va fer un tuit en què assegurava que "a l'estat espanyol no només prohibeixen les urnes, sinó també fer humor". Altres polítics, com Roger Torrent, o periodistes, com Agnès Marquès i Jordi Borràs, han mostrat el seu suport a l'humorista.\nAquesta no és la primera vegada que Dani Mateo ha de presentar-se davant de la justícia per un gag d''El intermedio'. L'any passat l'Asociación para la Defensa del Valle de los Caídos va presentar una querella contra ell i el Gran Wyoming per un acudit sobre el monument franquista, ja que segons l'entitat la broma era un delicte contra els sentiments religiosos. Finalment, la justícia va arxivar la querella.


Els nostres séniors varen aconseguir una espectacular victòria davant un dels equips capdavanters de la lliga Balear, l’Esporles per 81 a 75. D’aquesta manera el nostre primer equip masculí segueix en posicions de playoff d’ascens i retalla distància amb el segon classificat, precisament el conjunt d’Esporles. La mala notícia de la jornada fou la lesió d’en Pere Duran, des d’aquí li enviam molt ànims i li dessitjam una pronta recuperació.\nEl nostre sénior femení seguiex liderant la lliga insular després de vèncer a casa d’Esporles per un contundent 46 a 64. Partit molt competit a la primera part que les nostres jugadores varen rompre a la segona part gràcies a una gran intensitat defensiva i ofensiva.\nPer la seva banda les júniors RT. EL PINO caigueren a casa contra un gran Montuïri per 37 a 60. L’equip d’interilles competí bé gran part del partit però en els darrers deu minuts l’equip visitant tingué més efecetivitat i més actitud competitiva.\nEl nostre cadet CREUERS ILLA BALEAR va vèncer al Santa Mònica per 71 a 70 en un partit dominat pels nostres però que es complicà en els darrers minuts. Les cadets CRONOMOTOR aconseguiren la primera victòria a la lliga especial davant el Santa Maria en un bon partit de l’equip. Victòria clara i merescuda per 49 a 72.\nEls nostres minis de categoria especial masculina varen competir de tu a tu amb La Salle de Palma i, malgrat la derrota per 82 a 69 varen realitzar un partit molt intens i complet. Per la seva banda, les nines d’especial varen competir molt bé davant el CB Pollença i acabaren el partit amb un marcador de 50 a 70 que demostra la gran evolució de les nostres peques.\nD’altra banda les nines del premini AIXAM i els nins d’iniciació tornaren a la competició a la pista del club Sant Pere de Palma i tornaren a gaudir de la competició després d’uns mesos.\n15 de febrer de 2022 Bàsquet Manacor Esports Deixa un comentari


IDP participa en el projecte de R+D finançat per la Unió Europea Hypergryd - IDP - ingeniería · medio ambiente · arquitectura\nInici>Noticias> IDP participa en el projecte de R+D finançat per la Unió Europea Hypergryd\nIDP participa en el projecte de R+D finançat per la Unió Europea Hypergryd\nIDP participa en el projecte Hypergryd finançat per la UE i emmarcat en la convocatòria “H2020-LC-GD-2020 Tecnologies innovadores d’energies renovables terrestres i marines i la seva integració en el sistema energètic” del Programa Marc de Recerca i Innovació Horizon 2020.\nHypergryd compta amb un pressupost de 5,9 milions d’euros en 3,5 anys i té com a principal objectiu desenvolupar un conjunt de solucions tècniques rendibles, replicables i escalables per a permetre la integració de tecnologies basades en fonts d’energia renovables (CAP DE BESTIAR) dins de les xarxes tèrmiques, així com el seu enllaç amb les xarxes elèctriques.\nHypergryd inclou el desenvolupament de components clau innovadors, en paral·lel amb serveis TIC innovadors i integrats, formats per un conjunt d’eines escalables per l’ús adequat de la creixent complexitat dels sistemes des dels nivells d’edifici fins als de Comunitat Energètica Local (LEC) i accelerar la transformació sostenible, la planificació i la modernització de les xarxes de calefacció i refrigeració urbanes (DHC) cap a la quarta i cinquena generació. També pretén desenvolupar en temps real la gestió dels fluxos d’energia elèctrica i tèrmica en el complex de xarxes energètiques acoblades, incloent-hi sinergies entre elles.\nDurant el projecte s’implementaran les solucions Hypergryd en 4 casos de live-in-labs (LiLs) en 3 climes i casos d’ús representatius proporcionats pel consorci, amb especial focus en la seva rendibilitat i potencial aplicabilitat per a aconseguir els principals objectius.\nEl projecte compta amb la participació d’un consorci format per 19 empreses i institucions europees del màxim nivell d’Espanya, Suècia, Itàlia, Alemanya, Àustria, Polònia i Bèlgica.\nIDP s’adjudica el projecte de la planta de tractament de matèria orgànica al Parc Tecnològic de Valdemingómez a Madrid\nIDP s’adjudica el projecte de la planta de fabricació de taulers de fusta de Kronospan A Tortosa (Tarragona)


El corredor ultrafondista de Xirivella, David López, ha participat en el repte "24 hores NO SENSE ELLS", organitzat per l'associació Down València Treballant Junts.\nUn altre veí de Xirivella, Rafael Ramos, membre de l'associació, és un dels impulsors de la iniciativa.\nL'objectiu de l'esdeveniment és donar visibilitat a l'associació que treballa per aconseguir la màxima integració i autonomia de les persones amb alguna discapacitat intel·lectual, fonamentalment, síndrome de Down. Amb els diners recaptats es continuaran posant en marxa programes de suport i d'intervenció al col·lectiu.\nA l'acte ha assistit l'acalde de Xirivella, Michel Montaner, i el regidor d'Esports, Rubén Langa. Els dos han coincidit a assenyalar la gran mostra de força de voluntat, esforç i humanitat dels organitzadors i sobretot dels participants en el repte.


Taxa puntual (definició, significat) | Guia pas a pas amb exemples\nDefinició de la taxa spot\n"Tipus al comptat" és el tipus d'efectiu al qual es produeixen transaccions i / o liquidacions immediates entre el comprador i el venedor. Aquesta taxa es pot considerar per a qualsevol tipus de producte que preval al mercat, des de productes de consum fins a béns arrels i mercats de capitals. Dóna el valor immediat del producte que es tracta.\nExemples de tarifes puntuals\nJoe va al mercat a comprar 10 g d'or de 24.000 lingots d'or. El venedor fa una oferta igual a 450,00 USD. Aquesta taxa és la taxa spot. Si Joe compra els lingots a aquest ritme, la transacció es liquidarà.\nTambé podem dir que aquesta taxa és la taxa de mercat real que mostra el moviment real del mercat.\nA l'exemple anterior, es considera que el venedor ofereix a Joe un acord. La seva opinió és que el mercat serà alcista en el futur i que els tipus d'or creixeran. Li suggereix a Joe reservar el lingó avui a 455,00 dòlars i cobrar el mateix després d’un mes. Les tarifes després d’un mes rondarien els 475,00 USD.\nAquest tipus d’acord és un contracte a termini, pel qual el comprador pot reservar el producte a un tipus una mica més alt que el tipus spot (inclosa la prima del venedor), també anomenat tipus forward, i prendre el lliurament més endavant obtenint beneficis del moment taxa spot.\nEs pot mesurar també per als intercanvis de divises. A continuació es mostra una taula que mostra els tipus de conversió de diverses monedes respecte al dòlar americà.\nTarifes puntuals al tancament del 18 d’abril de 2019\nLa taula anterior reflecteix la taxa que han de pagar les altres monedes per comprar dòlars nord-americans. S’anomenen tarifes puntuals, ja que en aquest cas concret o en aquest cas taca, aquest és el tipus de canvi. Pot variar en diferents horaris del dia i en altres dies. De fet, canvia contínuament en segons cada segon.\nEs confirma a les parts la taxa i el valor del producte per al qual s’ha de realitzar la transacció.\nEl tipus spot proporciona el moviment real dels mercats.\nNo s’especula en el càlcul d’aquesta taxa.\nNo hi ha cap efecte derivat de la dinàmica del mercat com la volatilitat, el valor temporal, els canvis en els tipus d’interès, etc. ja que compradors i venedors estan segurs de l’escenari actual del mercat sense motius de dubte sobre el futur moviment del mercat.\nL'estudi de les taxes spot d'un període concret pot ajudar a l'anàlisi de la tendència dels preus de mercat per al producte en particular.\nEs pot demostrar que la taxa al comptat aportarà beneficis menors a un comprador del producte en cas de mercats baixistes. És possible que la taxa spot actual sigui més elevada, ja que el comprador paga més avui que demà.\nEl finançament també requereix altres productes que facin front a les taxes i especulacions futures.\nEl tipus spot comporta riscos de canvi per a les finances individuals, corporatives i altres, ja que és possible que el tipus actual no sigui equivalent al tipus en el moment de la liquidació.\nLes taxes flotants poden crear una diferència en el càlcul real, ja que fluctuen i poden ser diferents en el moment de la liquidació.\nTambé depèn de situacions de mercat que incloguin escenaris polítics, condicions bèl·liques, situacions d’un acte de Déu i altres activitats ambientals. Tot i que això pot no estar directament relacionat amb el rendiment del producte, en realitat afecta el seu preu al mercat. No obstant això, en aquests escenaris, gairebé tot el mercat es veu afectat.\nPot ser beneficiós en un cas concret, però no té la capacitat de preveure taxes i moviments futuristes del mercat.\nDepèn de la demanda d'aquest producte en particular al mercat, major serà la demanda, més alt és el preu. No obstant això, si les demandes varien en el futur, els preus canviaran. Per tant, per a un comprador que tingui una visió alcista pot patir pèrdues en funció de les compres de tipus spot. Tot i això, es pot cobrir amb qualsevol producte derivat que tingui un tipus d'interès futur com un dels seus components.\nÉs molt dinàmic. Per als productes líquids del mercat, canvia cada segon (de vegades fins i tot mil·lisegons). Per tant, el comprador ha d’estar molt centrat en la compra i liquidació de l’operació desitjada, ja que els petits canvis en els punts bàsics també poden tenir grans impactes en algunes ofertes en funció d’altres factors.\nÉs la tarifa bàsica. Els inversors poden contractar contractes de tipus spot basats en un tipus específic i obtenir ingressos conservadors després de la venda. Aquesta limitació es pot superar invertint en productes més dinàmics que facin front a tarifes futuristes.\nPunts importants a tenir en compte Acombat Canvi de la taxa spot\nUn augment del tipus spot reflecteix l’acceptació del producte als mercats i viceversa.\nLa taxa spot volàtil significa la inestabilitat del rendiment del producte al mercat. Augmenta el risc global de la cartera i també pot afectar el rendiment d'altres actius de la cartera.\nEls augments del tipus spot denoten un mercat alcista i viceversa. Tot i això, és important entendre la dinàmica d’aquests valors que prevalen en aquest cas.\nDelta, que és el derivat de primer ordre, depèn dels canvis en el preu del producte i és un dels indicadors clau del moviment del mercat per a la majoria dels títols.\nAquests tipus són un dels components més importants que denoten el moviment del mercat. Fins i tot els tipus forward i altres contractes de futurs / swap funcionen a la referència dels tipus spot. El moviment del tipus spot defineix una visió de mercat per als inversors. També defineix els tipus d'altres productes derivats. Els inversors es basen en el tipus spot d’altres paràmetres que defineixen els components del preu dels productes. Tot i això, per tal d’aprofitar al màxim els contractes de tipus spot, els venedors d’aquest producte concret han d’analitzar adequadament tots els components dels quals depèn. D'altra banda, els compradors han de ser completament conscients de les tendències del mercat existents i hauria d'haver-hi un tipus d'acord mutu perquè la transacció es produeixi.


La Sala Atrium reestrena 'La lleugeresa i altres cançons', un monòleg sobre una infermera obligada a deixar la feina La República\nLa Sala Atrium reestrena ‘La lleugeresa i altres cançons’, un monòleg sobre una infermera obligada a deixar la feina\nACN Barcelona.-La Sala Atrium reestrena aquest dijous ‘La lleugeresa i altres cançons’, un muntatge en format de monòleg interior protagonitzat per l’actriu Aida Oset, que actua, canta, toca la guitarra […]\nACN Barcelona.-La Sala Atrium reestrena aquest dijous ‘La lleugeresa i altres cançons’, un muntatge en format de monòleg interior protagonitzat per l’actriu Aida Oset, que actua, canta, toca la guitarra i fa de discjòquei. El text, escrit a quatre mans per Ivan Benet i Víctor Borràs, parla d’una infermera que ha hagut de deixa la feina i, tancada a casa seva, no es reconeixerà. “Tothom es pot sentir molt identificat amb aquesta sensació que té el personatge de la societat tan lleugera on estem més connectats que mai i tenim més angoixes que mai”, ha dit la protagonista durant la presentació de l’espectacle. A través d’un monòleg plantejat en format de thriller musical, la noia anirà reconstruint els fets i amb cançons “alleugerirà” la seva condició.\nOset ha assegurat que el públic “pot empatitzar molt amb el personatge”, sobretot per les contradiccions que presenta. La protagonista es mostra a escena vestida de blanc amb diferents elements que, aparentment, no tenen connexió entre ells. La infermera té ganes de cantar i ho acaba fent a partir d’una reflexió inspirada en els pensaments del filòsof francès Gilles Lipovetsky.Tot plegat, segons Benet, és “un joc de miralls” on molta gent s’hi pot veure reflectida. Així mateix, Oset ha assegurat que el muntatge també parla de “la necessitat de sentir-se cuidat i sostingut”.La part musical “embolica” la història de la infermera. “És una experiència molt a cor obert”, ha valorat Oset. El director ha assegurat que la protagonista “és una dona que s’anira descobrint” i avança que “està a casa seva desitjant ser una altra persona”. ‘La lleugeresa i altres cançons’ és una producció de la companyia Teatre Nu, un col·lectiu amb més de vint anys de trajectòria. A més, també és el debut d’Ivan Benet com a director. El muntatge es pot veure fins el 9 de maig.


La pressió de la PAH de Barberà aconsegueix solucions de l’Ajuntament per una família desnonada | pahbarbera\n← La pressió popular atura un desnonament a Campoamor\nPAHs de Cataluña se movilizan contra Bankia para hacer cumplir las demandas realizadas desde Febrero del 2014 →\nAhir dilluns 9 de setembre la PAH de Barberà ens vam dirigir a l’Oficina d’Atenció al Ciutadà (OAC) de l’Ajuntament de Barberà del Vallès per exigir solucions concretes i immediates per una família de Barberà que avui dimarts havia d’estar fora de la seva vivenda. La Rashida i la seva família vivien a un pis de lloguer que van haver de deixar de pagar quan la crisi els va deixar sense feina ni ingressos estables. Com molta altre gent, van haver d’escollir entre pagar el lloguer o menjar ells i el seu fill de pocs mesos. Des del mes de febrer van començar a anar a serveis socials i a l’oficina d’habitatge de Barberà, en previsió d’una ordre de desnonament que finalment va arribar pel mes de juliol. En aquella ocasió, amb la intervenció de la PAH i de l’Ajuntament, es va poder ajornar el desnonament fins al 10 de setembre. Llavors l’Ajuntament va prometre que en poques setmanes es tindria una solució d’allotjament definitiva per la família de Rashida.\nA mesura que s’apropava la data, tant la Rashida com la PAH hem anat demanant a l’Ajuntament solucions, obtenint respostes i solucions ambigües, parcials i sovint variables segons l’interlocutor que teníem davant o amb qui parlaven ells.\nArribats a aquesta situació, a escassos dies d’haver d’esta fora de casa seva i sense lloc on anar, amb l’incertessa i patiment que això provoca, la PAH vam decidir anar directa i col·lectivament a exigir una solució concreta i immediata al cas de la Rashida, a menys de 24 hores de que es fes efectiu el seu desnonament.\nDesenes de membres de la PAH de Barberà i de Sabadell vam ocupar l’OAC, amb la decisió de no moure’ns fins que no parléssim amb l’alcaldessa i les regidores d’Habitatge i de Benestar Social. Així va ser, i al cap de poca estona la Rashida i representants de la PAH es van reunir amb Ana del Frago, Cristina Conde, i Mercè Cuadrado, respectivament.\nDe la trobada va sortir una solució parcial fins que se li atorgui un pis mitjançant la Taula d’Emergències socials de la Generalitat de Catalunya, en un termini previst de quinze dies a un mes. Aquesta solució parcial garanteix que la Rashida i la seva família tindran un lloc on viure fins aquest moment. A més l’Ajuntament es va comprometre a fer un seguiment del cas per evitar que s’allargui en el temps, tal i com a succeït fins ara.\nEl resultat de l’acció demostra que la mobilització i la pressió és el mitjà més eficaç per garantir els drets socials de la població. Lamentem i considerem trist que fins que no s’ha forçat la situació amb una acció no hem obtingut respostes concretes i fets per part de l’Ajuntament.\nDes de la PAH exigim, que més enllà de la solució del cas de la Rashida i la seva família en concret, l’Ajuntament de Barberà estableixi un protocol d’actuació per casos d’emergències socials i sobretot de prevenció d’aquests casos. És imprescindible mecanismes i mitjans per respondre a situacions de famílies que tenen previst un desnonament, evitant l’angoixa i el patiment que suposa no tenir cap resposta clara ni cap solució concreta a la seva situació.\nD’existir aquest protocol, s’ha mostrat clarament insuficient, pel que exigim que es faci o es revisi, adequant-lo a l’actual situació social de la població de Barberà, que avui és molt més greu del que el nostre ajuntament vol fer creure.\nEl risc d’exclusió social ja no afecta només a persones i famílies que provenen d’aquesta situació, sinó que s’exten a tota la població que ha perdut els seus llocs de treball i s’han vist clarament perjudicats per les retallades dels governs de Catalunya i de l’estat espanyol. Vivim una situació d’emergència social i cal que l’administració local augmenti els seus esforços, també els econòmics, per fer-hi front.\nDes de la PAH volem conèixer aquest protocol, o participar en la seva elaboració, per millorar-lo i fer que sigui més efectiu. Nosaltres, a través de les assemblees setmanals on participen més de cinquanta persones, estem en contacte directe amb la realitat de moltes persones i famílies afectades que també són usuàries de serveis socials i de l’oficina d’habitatge. Així ho hem comunicat en les trobades mantingudes amb l’Ajuntament i així ho continuarem exigint en les reunions que esperem fer properament.\nPer últim, agrair a totes les persones que es van apropar a recolzar a la Rashida i a la seva família ahir.\nAmb la lluita i la mobilització popular, Si se puede!


Brasil – clau de do\nSota l’epígraf ritmes brasilers es poden agrupar una infinitud de ritmes molt variats fruit de la cultura afrobrasilera. Situa al mapa les següents ciutats costaneres perquè són el bressol de distints ritmes:\n1 Recife de Pernambuco\nEstan distribuïdes de Nord a Surd o de Sud a Nord?\nAquí trobaràs patrons rítmics, entre d’altres, del baiao, la bossa nova, el samba reggae, el maracatú i el tamaquinho.\nAquí trobaràs tutorials per aprendre a millorar la tècnica instrumental de cadascun dels instruments de percussió propis de la música brasilera.\nEl grup Muzenza de Capoeira fou fundat el 1972 a Río de Janeiro, i va aprofundir a les arrels de la Capoeira.\nBatucades de fora del Brasil\nHi ha una gran oferta de festivals de samba on aprendre noves idees. Aquests són alguns:\nSambalpais al poblet de Sent Antonin, Tolosa, organitzat per Houba, és un festival de batucades on també la música folk occitana també hi té molta presència.\nSamba-festival a la ciutat de Coburg, Baviera, és segurament el festival de samba més gran d’Europa.\nCarabassamba al poble de Muro, és un festival de samba carioca.\n+ksamba al poble de Lloseta, és un festival de samba bahia.\nAlsambalus al poble de San Pedro Abad, Còrdova, és un festival de batucades.


El Banc dels Aliments confia recollir 550 tones de menjar durant el Gran Recapte - Diari de Girona\nacn | girona 24.11.2015 | 11:49\nEl Banc dels Aliments de les Comarques de Girona confia que durant la setena edició del Gran Recapte que se celebrarà aquest divendres i dissabte es puguin aconseguir com a mínim 550 tones de menjar. El Gran Recapte compta a les comarques gironines amb la participació de més de tres-cents punts de recollida, la majoria supermercats, però també petits establiments, centres de salut i biblioteques. Es comptarà amb la participació de més de 3.000 voluntaris. El president del Banc dels Aliments a Girona, Frederic Gómez, fa una crida a la mobilització perquè encara hi ha moltes famílies que no poden cobrir les necessitats alimentàries mínimes. El que es demana és menjar nutritiu de llarga durada, com ara llet, oli, llegums cuits i conserves de carn i peix.\nEl president del Banc dels Aliments, Frederic Gómez, destaca la solidaritat dels gironins, que ha permès que el Gran Recapte hagi passat dels 18.000 quilos d'aliments recollits durant la primera edició, als 536.000 quilos l'any passat. El que es demana són aliments de llarga durada com llet, oli, llegums cuits i conserves de peix i de carn.\nLa campanya comptarà amb la participació de més de 3.000 voluntaris que seran els encarregats de fer torns a cadascun dels establiments de la demarcació. A pocs dies de la recollida, encara falten alguns voluntaris per establiments de Figueres, Calonge, Girona, Banyoles, la Bisbal d'Empordà i per realitzar feines de transport.\nA més de la participació de les cadenes de supermercats i petits comerços, el Gran Recapte també compta amb la col·laboració de nombroses empreses, organitzacions, institucions i associacions que fan donacions i organitzen recollides d'aliments.Precisament el Conservatori de Música Isaac Albéniz de la Diputació de Girona ha organitzat aquest dijous a les vuit del vespre un concert benèfic a favor del Banc dels Aliments. Serà a càrrec de professors del Conservatori a l'Auditori Viader de la Casa de Cultura. Durant el concert es recollirà menjar i donatius que després es transformaran en aliments. Les biblioteques públiques també s'han afegit a la campanya amb l'acció 'Llibres que alimenten' que consisteix en oferir llibres provinents de donacions o donats de baixa a les persones que portin aliments.\nA tot Catalunya el Gran Recapte mobilitzarà prop de 25.000 voluntaris per cobrir gairebé 2.500 punts de recollida. L'any passat els quatre Bancs dels Aliments catalans van aconseguir 4.686 tones de menjar. Es calcula que actualment un 20% de la població de Catalunya viu en una situació de pobresa i precarietat alimentària.\nViader de la Casa de Cultura


Visita al Cim d’Àligues, dels nostres alumnes del curs Aux. Veterinari | ServeisTIC.net\nYou are here: ServeisTIC.net > Blog > Formació > Visita al Cim d’Àligues, dels nostres alumnes del curs Aux. Veterinari\nEls nostres alumnes matriculats en el curs d’animals salvatges, han visitat aquesta setmana passada el Cim d’Àguiles. Aquest nucli zoològic, referent a Catalunya en la divulgació de les aus rapinyaires, ens va oferir una oportunitat única per conèixer el comportament i maneig d’aquestes aus..\nAquest centre té com objectius:\nInformatius: Donar a conèixer al públic que ens visita, les característiques i peculiaritats d’aquests magnífics ocells, a través de les visites comentades que s’imparteixen a la zona de gàbies, i els vols en llibertat que es desenvolupen en un mirador natural.\nDidàctics: Per tal d’aconseguir la sensibilització i respecte cap a la natura, hem creat uns programes educatius dirigits als grups escolars que ens visiten. La nostre labor amb aquests grups es centra especialment en l’estudi i apropament vers les aus rapinyaires, sense oblidar-nos del resta d’elements que formen l’ecosistema i la seva relació.\nProteccionistes: Acollida d’aus irrecuperables segons conveni amb el Departament d’Agricultura de la Generalitat i col·laborant amb BVCF Fundació per a la conservació del Voltor negre.\nEls cursos que fem a Idea Mataró, estan vinculats d’una banda al cobneixement dels animals, i complementem una rigorosa tasca teòrica, amb un desplegament de pràctiques i amb la presència de professionals experts. Pots trobar tota la informació dels nostres cursos a: idea Mataró\n← Paleteria 20 h – Prevint\nTaller d’autoocupació – COBDCV →\nArxius de curs 2022 – Imagina Ràdio\nL’Ajuntament vol rehabilitar el Castell de Can Feu i ubicar-hi un centre de formació d’activitats mediambientals\nError de servidor en l’aplicació ‘/’.\n9 de maig de 2021 No Comments\nALTS ESTUDIS EN PENSAMENT I CULTURA DE L’ANTIGUITAT CLÀSSICA (ANCLA) El Programa Universitari per a …més\nPosar en pràctica la teoria: de la idea a l’escena\nPosar en pràctica la teoria: de la idea a l’escena – Sala Beckett Curs Taller …més\nFormació per a entitats del tercer sector\nEncetem una nova línia de tallers! Hem obert una línia formativa sobre la gestió i …més\nmaig 2021 (185)