Vila-real agilita tràmits per a invertir 3 milions d'euros del Pla Edificant en els col·legis Pascual Nácher i Concepción Arenal | Castelló Extra\nL’Ajuntament de Vila-real ha assumit la delegació de competències de la Conselleria d’Educació per a dur a terme els projectes de millora dels col·legis Pascual Nácher i Concepción Arenal amb la finalitat d’agilitar la reforma d’aquestes infraestructures educatives. D’aquesta manera, el consistori tramitarà la contractació de les obres, que finançarà la Generalitat Valenciana a través del Pla Edificant, i que suposaran una inversió de més de 3 milions d’euros entre tots dos projectes.\nEl regidor de Territori, Emilio M. Obiol, ha detallat que, en virtut de l’acord d’adhesió de l’Ajuntament de Vila-real al Pla Edificant, de cooperació entre la Generalitat Valenciana i les administracions locals per a la construcció, ampliació, adequació, reforma i equipament de centres públics docents, el consistori ha assumit la delegació de competències per a tramitar les obres previstes en els centres Pascual Nácher i Concepción Arenal. Un acord que inclou la “garantia de finançament per part de la Generalitat Valenciana, de manera que el consistori assumeix els tràmits de contractació de les obres amb l’objectiu de donar una major agilitat als procediments, però la inversió és a càrrec dels Pressupostos de la Generalitat Valenciana”.\nL’actuació prevista en el CEIP Pascual Nácher inclou la construcció d’un gimnàs, la instal·lació de gas ciutat, la restauració de la façana de caravista, separació dels lavabos d’infantil i primària, reparació de la coberta i construcció de dues aules d’educació infantil. “Es tracta d’una reforma important, que no sols solucionarà la reivindicació històrica d’un gimnàs en aquest centre educatiu, sinó que també millorarà les dotacions per als alumnes i facilitarà el desenvolupament de l’activitat docent”, subratlla el regidor. El projecte d’ampliació i reforma del CEIP Pascual Nácher està valorat en 1.846.627 euros, que ja estan consignats en el programa pressupostari de la Conselleria d’Educació.\nEn el cas del CEIP Concepción Arenal, el pressupost de l’obra ascendeix a 1.291.710 euros, amb la finalitat de renovar tota la instal·lació elèctrica i d’aigües potables i residuals, instal·lar una xarxa antipilotes i construir un gimnàs, “una obra que facilitarà el correcte desenvolupament de la labor docent en el centre i redundarà en benefici de tota la comunitat educativa”. En aquest cas, la inversió està ja també prevista en els pressupostos de la Conselleria d’Educació.\nEn tots dos casos, l’Ajuntament de Vila-real assumeix totes les facultats que corresponguen quant al contracte d’obres: actuacions preparatòries, licitació, adjudicació, gestió del contracte, execució de l’obra, etc. Aquest model de cooperació entre administracions conegut com a Pla Edificant ja es va aplicar en el cas del projecte de reparació del sostre del CEIP José Soriano, que l’Ajuntament va executar l’any 2020.


Descomptes en la factura de la llum per a llars vulnerables\nEl bo social permet estalviar en la factura energètica a les famílies vulnerables | Arxiu\nEl bo social ofereix descomptes d'entre el 25% i el 40% per a llars amb rendes baixes o risc d'exclusió social. Els beneficiaris fins ara poden renovar-lo fins el 8 d'octubre\nper G.A 13 de setembre de 2018 10:19\nL'estiu arriba a la recta final, i en poc temps les altes temperatures deixaran pas al fred cada vegada més intens. Tenir una bona climatització a casa pot resultar costós i no totes les famílies poden gaudir del confort mínim a la llar per aquesta raó. De fet, un 11% de les llars tenen dificultats per mantenir el seu habitatge a una temperatura adequada a l'hivern, segons l'informe Estimació de la pobresa energètica a Catalunya elaborat per l'Institut Català d'Avaluació de Polítiques Públiques (Ivàlua).\nUna situació de vulnerabilitat energètica que sovint es manifesta acompanyada d'altres formes de pobresa, i que cal combatre de forma transversal per obtenir una solució a llarg termini. Però pel que fa a la factura de la llum, existeix el bo social, un pla de descomptes que impulsa el govern espanyol i que permet als clients que compleixin uns requisits accedir a descomptes que van des del 25% fins al 40%. Però el desconeixement d'aquesta ajuda per part de molts usuaris que es troben en una situació de vulnerabilitat o de risc d'exclusió fa que no sempre s'hi acullin.\nQui pot accedir al bo social?\nEl primer requisit perquè una llar pugui acollir-se als descomptes previstos pel bo social, és que el domicili tingui una potència contractada inferior als 10 kilowatts i que estigui acollit al preu voluntari per al petit consumidor (PVPC), o estar disposat a fer el canvi de tarifa. A partir d'aquí, el bo social estableix tres categories amb requisits per a cada una d'elles:\nConsumidor vulnerable: Els ingressos anuals de la unitat familiar no poden ser superiors a 11.279,39 euros, que s'eleven a 15.039,18 euros si el sol·licitant o algun membre de la família té una discapacitat reconeguda igual o superior al 33%, és víctima de violència de gènere o víctima del terrorisme. En el cas que hi hagi un menor, les quantitats s'eleven a 15.039,19 i 18.798,98 euros respectivament. Finalment, amb dos fills menors, les quantitats són 18.798,98 i 22.558,77 euros. Aquests consumidors es beneficien d'un 25% de descompte en la factura de la llum. A més, tenen dret a aquesta bonificació les famílies nombroses totes sense excepció i els pensionistes que percebin la pensió mínima i que no tingui cap altre ingrés.\n2) Totes aquelles famílies nombroses amb rendes iguals o inferiors a 15.039, 18 euros l'any. Els pensionistes amb rendes iguals o inferiors a 7.519,59 euros anuals. Tots ells es beneficien d'una bonificació del 40%.\nConsumidor vulnerable sever en risc d'exclusió social: Tots aquells consumidors que són atesos per l'administració autonòmica o local, que els abona almenys el 50% de la factura.En aquests casos, el subministrament elèctric està finançat 100% i la companyia energètica mai podrà tallar la llum al client.\nEl bo social es pot renovar fins el proper 8 d'octubre, amb estalvis d'entre el 25% i el 40% | pixabay\nCal tenir en compte que la bonificació s'aplica a la factura amb un límit de consum, que depèn del tipus d'unitat familiar.\nLímits màxims al consum (kWh)\nUnitat familiar sense menors/demandant individual\nUnitat familiar famílies nombroses\nUnitat familiar/demandant individual – pensionistes (quantia mínima)\nEls actuals beneficiaris del bo social poden renovar el seu descompte fins al proper 8 d'octubre\nCom sol·licito el bo social? El bo se sol·licita directament a la companyia subministradora, per telèfon, en una de les seus de la companyia o també per correu electrònic. En qualsevol cas, necessitaràs aquesta documentació:\nUn model de sol·licitud del bo social, que pots descarregar al web de la teva companyia subministradora, que ha de ser una comercialitzadora de referència, o recollir en un dels seus punts d'atenció.\nFotocòpia del DNI de cadascun dels components de la unitat familiar majors de 14 anys que viuen a la llar on es farà el descompte.\nEl llibre de família si a la llar hi ha més d'una persona.\nEl certificat d'empadronament vigent de totes les persones que conviuen al domicili.\nSi és el cas, la documentació que acrediti circumstàncies especials, com són casos de discapacitat de més del 33%, víctimes de violència de gènere i víctimes del terrorisme.\nEl bo social tindrà una validesa de dos anys des del moment de la seva aprovació i es podrà renovar sempre que els requisits del client no canviïn. En el cas de les famílies nombroses, es mantindrà el descompte mentre mantinguin aquesta condició. A més, com a clients teniu l'obligació de comunicar a la companyia energètica qualsevol canvi en les vostres circumstàncies personals o econòmiques que us puguin excloure del dret al bo social.


El confinament, un procés en el que és obligat entretenir-se | Mataró Audiovisual\nEl confinament, un procés en què és obligat entretenir-se\nRedacció dl., 16/03/2020 - 12:55\nComptar fins a 15 al ritme del Bequetero o jugar al bingo amb els veïns han estat dues de les maneres amb què els mataronins i mataronines han intentat fer més agradables els primers dies de confinament. Aquestes, però, no han sigut les úniques propostes d’un cap de setmana atípic. Hi ha qui ha aprofitat els primers dies del confinament per dibuixar, escriure llegir, mirar pel·lícules o series en plataformes d’streaming, cuinar, fer manualitats, netejar, fer esport a casa o jugar tant a jocs convencionals com videojocs.\nLes xarxes socials també estant sent un lloc on entretenir-se una estona i compartir idees o reptes. És el cas de Pol Novo, jugador del primer equip del Futsal Mataró, qui a través de les xarxes ha fet una crida als mataronins per sumar-se al repte #MaiDeixisDeJugar que consisteix en gravar-se fent tocs amb un rotlle de paper higiènic com si fos una pilota i penjar-ho a les xarxes. O el de les jugadores del CN Mataró de waterpolo, que durant els propers 14 dies compartiran les seves propostes a través del compte d’Instagram de l’equip.\nMés enllà de Mataró, les xarxes també s’estan convertint en un generador de propostes culturals per fer més agradable el confinament. A través de Twitter i Instagram, entitats del món de la cultura, però també persones a títols individual recomanen activitats per fer durant aquests 15 dies. Per exemple, el Teatre Lliure, sota la iniciativa #TheShowMustGoOn, publicarà aquests dies a Twitter textos d’obres, explicarà anècdotes sobre l’entitat o penjarà a Youtube espectacles sencers perquè la gent pugui anar al teatre des de casa.\nTot i haver tancat les seves portes, museus com el MNAC o el Prado estan publicant a xarxes socials quadres de les seves galeries amb explicacions tant per adults com per infants.\nA través de les xarxes també han sorgit festivals de música en streaming, com #YoMeQuedoEnCasaFestival o el Cuarentena Fest, a través de llistes de reproducció de Spotify i de Instagram.\nI per qui es vulgui prendre el confinament amb una mica d’humor, el compte d’Instagram YoEnCasita ha publicat ja més de 150 propostes per fer a casa, algunes d’elles amb un toc humorístic.


Aquest dissabte, estrena teatral de Harry Potter: màgia en escena\nAquest dissabte s'estrena a Londres l'obra de teatre protagonitzada pels personatges de J. K. Rowling\nEn les funcions prèvies, els seguidors han rigut, han participat i s'han emocionat durant sis hores\nDivendres, 29/07/2016 | Actualitzada 01/08/2016 - 20:07\n/ MANUEL HARLA\nLa setena i, fins ara, última entrega de la sèrie de Harry Potter acabava amb la frase: «No hi havia res de què preocupar-se». L’escena tenia lloc a la mítica andana nou i tres quarts, d’on surt misteriosament el tren que porta a Hogwarts, l’escola de màgia. Però Harry no agafarà aquest tren. Només hi ha anat per acompanyar el seu fill Albus Severus, que viatja a Hogwarts per primera vegada, amb els nervis propis de qualsevol xaval que s’estrena en la disciplina escolar. L’ambient sembla feliç i el narrador ens anuncia que ja fa 19 anys que a Harry no li fa mal la cicatriu del front, aquella marca que li va deixar la primera topada amb Voldemort.\nAmb aquesta mateixa escena s’obrirà el teló aquesta nit per a la primera representació oficial de 'Harry Potter and the cursed child' al Palace Theater del West End de Londres. Si entre el públic hi ha algú que no sigui un estricte fan de la sèrie (cosa difícil: els potterians es van afanyar a comprar entrades per omplir el teatre com a mínim els pròxims dos anys), hi ha la possibilitat que esperi aquest inici arrufant el nas. «¿Harry Potter en teatre? ¿I diuen que és el vuitè llibre, però no és una novel·la?» Seria una suspicàcia legítima, però poc duradora. La solvència amb què arrenca l’obra acaba de seguida amb qualsevol desconfiança.\nSurt a l'escenari Harry amb 40 anys, i tot el públic es creu que és Harry\nEl càsting és magnífic i no sols per la qualitat de les interpretacions, que en una estrena d’aquestes dimensions gairebé es dóna per feta, sinó per la seva versemblança: Harry trepitja l’escenari amb 40 anys i tot el públic es creu que és Harry. Passa el mateix amb tots els principals. També el ritme contribueix a desarmar qualsevol desconfiança prèvia. Estem parlant d’una obra dividida en dues parts de tres hores cadascuna: els assistents hauran comprat entrades per a dues representacions que podran veure en doble sessió d’un mateix dia, o en dies alterns. Són sis hores de teatre pur, centenars de successos narrats per mitjà de la paraula a partir d’una paradoxa fascinant: el text avança la història amb una arquitectura complexa, sofisticada, amb tantes anades i tornades com calgui; i no obstant, el ritme és brutal, una batgec continu que impedeix la mínima badada.\nUNA AUTORIA RECONEIXIBLE\nA mesura que avança la funció es va agegantant la figura de J. K. Rowling perquè la seva autoria és clarament reconeixible: els temes són marca de la casa, amb els conflictes de la infància i l’adolescència portats en un lluminós primer pla. El públic (que hi participa activament i riu, exclama i s’emociona) voldria poder intervenir-hi, protegir aquells fills en la seva aventura, tot i que, com a la vida real, sap que només triomfaran si s’apoderen del seu destí. El sentit de l’humor és clarament britànic, en la seva variant Rowling: són presents sempre els recursos propis de l’obra, els comentaris encreuats, els noms hilarants.\nL'autoria de l'escriptora és clarament reconeixible: els temes són marca de la casa i el sentit de l'humor, clarament Rowling\nEn l’entreacte es reparteix entre el públic unes xapes amb la llegenda 'Keep the secrets', buscant una complicitat anti espòilers que els fans de Rowling han respectat en entregues anteriors. En aquest cas, el factor sorpresa té una importància absoluta per mantenir el públic assegut. En funció d’aquesta complicitat (deguda no tant a Rowling, com al seu públic), no rebentarem aquí l’argument de l’obra, però sí que avançarem algunes dades: els autèntics protagonistes són Albus i Scorpius (fills, respectivament, de Harry Potter i de Draco Malfoy), l’argument es desenvolupa al voltant de la possibilitat que els actes nascuts de les millors intencions tinguin les més terribles conseqüències i s’endinsa en la idea que ningú es pot fer responsable dels destins d’altres. Potser per això la versió del títol al nostre país, Harry Potter i el llegat maleït, posa l’accent en una noció col·lectiva: tots els protagonistes formen part d’un llinatge que podria comportar alguna maledicció. Afegim-hi, sobretot per a iniciats, que la línia temporal és molt flexible i que a Harry li farà mal la cicatriu.\nEL VUITÈ LLIBRE\nEl vuitè llibre de Harry Potter té forma de text teatral, però la seva lectura funcionarà com una novel·la. La posada en escena justifica la figuració de John Tiffany i Jack Thorne (escenografia i dramatúrgia, respectivament) en capçalera de cartell perquè és una obra d’art i d’enginyeria esplèndida. El públic agrairà l’esforç posat per dotar aquesta obra d’identitat pròpia. Harry Potter i el llegat maleït no vol competir amb les versions cinematogràfiques de la sèrie, no busca més grandesa que la pròpia del teatre.\nCom no podia ser d’una altra manera, al llarg de la representació se succeeixen els trucs de màgia, però la majoria estan resolts de manera senzilla, pràcticament artesanal, fins i tot en els moments més espectaculars. Convertir l’escenari en un llac que el públic veu en tota la seva verticalitat té mèrit, però fer-ho per mitjans mecànics, sense recórrer a efectes digitals, es torna fascinant. El truc que permet als demèntors sobrevolar l’escenari ja el practicaven els mags de l’era victoriana.\nEn plena sacsejada del 'brexit', un surt del teatre amb la sospita que Europa perd, extirpada la branca britànica, una grandíssima part de la seva capacitat de produir cultura de masses amb estètica i identitat pròpies; ningú com ells per entendre que el primer requisit per estar a l’altura de Hollywood és no imitar Hollywood.\nNo és una obra infantil. Sens dubte, avui hi haurà nens al teatre vestits amb la disfressa i tota la parafernàlia, però es tracta d’un text per a adults, probablement els mateixos que han crescut llegint la sèrie. És difícil calcular quants són, però si són els milions de persones que cal sospitar, estaríem parlant d’una obra que acabarà competint en nombre de representacions amb grans clàssics del West End com 'El fantasma de l’òpera'.


Arxius de Repsol - Mèdia.cat - Observatori Crític dels Mitjans\nRepsol i Ara: publicitat casual o contingut patrocinat?\nL'edició de l'Ara pel Camp de Tarragona publicada ahir conté, amb només 16 pàgines, dues notícies –que sumen quatre pàgines- que podríem definir com a amables per a Repsol. El mateix encartat inclou un anunci a pàgina sencera de la mateixa empresa petroliera. Això suposa que quasi un terç de l'encart...\nL'anunci de la presidenta argentina, Cristina Fernández, sobre la possible nacionalització parcial de l'empresa petroliera YPF, parcialment propietat de Repsol, va desencadenar una immediata resposta del Govern espanyol, però també del conjunt de grans mitjans arreu de l'Estat. El ministre espanyol d'Indústria,...


Aclariment i disculpes per la polèmica sobre el meu post – menorca al día\nCarles Pons Camps\nVist el revol que s’ha muntat al voltant d’una publicació meva, de dimarts passat, i que està sent notícia arreu de l’estat, m’agradaria aclarir un parell de coses:\nEn primer lloc, demanar disculpes a totes les persones que s’hagin pogut sentir ofeses, no era la meva intenció en cap moment ofendre. També he de dir que pretenia ser una crítica a la situació actual de l’esquerra a Espanya, sens dubte una manera desafortunada d’expressar-ho, per tant disculpes per això també.\nEls titulars que estan oferint els diferents diaris, tan insulars, autonòmics i estatals, responen a una nota de premsa feta pública pel Partit Popular de Maó, al qual els darrers anys he criticat algunes de les seves gestions, i responen totalment a l’interès de tergiversar les meves paraules per desacreditar-me a jo personalment i als partits als quals he representat en algun moment.\nTambé m’agradaria deixar clar, com he demostrat al llarg dels anys de lluita social, que estic totalment en contra de qualsevol tipus de violència. Per motius ideològics, ètics i morals, mai m’he comportat de manera violenta amb ningú, ni ho pens fer. Crec totalment amb l’empoderament ciutadà i la lluita social, però sempre de forma pacífica.\nLa responsabilitat d’aquest post és únicament meva, no expressa cap forma de pensar de cap dels partits dels quals sóc militant. Per tant, vull deixar clar que va ser un comentari totalment personal -desafortunat i tret de context- i que Ara Maó, Esquerra de Menorca, EUIB, Unitat Popular i Izquierda Unida no hi tenen res a veure. He rallat amb els responsables de cadascun d’ells i els hi he fet saber que estic a la seva disposició i que acceptaré qualsevol mesura que trobin oportuna.\nPer acabar, tot i tenir la certesa que hi ha captures de pantalla suficients per poder utilitzar-ho en contra meva en qualsevol moment, esborraré el post perquè no pugui dur a més confusió ni a males interpretacions.\nMoltes gràcies a tothom per les mostres de suport,\nPingback: Esquerra de Menorca desautoriza al candidato que anuncio “sangre” si la gente seguía votando igual – menorca al día\nLa doctora Alicia Sintes recibirá el próximo sábado el premio “Menorca por la igualdad”


Política de Cookies - Arcàdia\nEn compliment amb el que estableix la Directiva Europea 2009/136/CE, informem que Arcàdia utilitza Cookies durant la navegació. Les Cookies són petits arxius on s’emmagatzema informació que s’instal·la al navegador o dispositiu. Aquesta informació es guarda per a properes visites que realitzis a Arcàdia, ja que, registra l’activitat de l’usuari durant el temps de navegació (per exemple, data de l’última visita, preferències de navegació, etc), això s’utilitza per agilitzar la navegació de l’usuari.\nArcàdia, utilitza els següents tipus de Cookies:\nCookies analítiques: Aquestes Cookies permeten el seguiment i anàlisi del comportament dels usuaris. Aquesta informació s’utilitza per a fins estadístics, ja que, per exemple, registra la procedència de la visita, pàgines que ha visitat o dia i hora de la visita.\nCookies de personalització: Són Cookies que permeten millorar l’experiència de l’usuari a la web. Un exemple d’ús d’aquest tipus de Cookies són les que s’utilitzen per, per exemple, recordar l’idioma seleccionat en l’anterior visita.\nCookies tècniques: Aquestes Cookies són necessàries per al correcte funcionament del web. Serveixen per identificar la sessió, el procés de reserva o compartir continguts a través de xarxes socials.\nCookies de sessió: Aquestes Cookies només s’utilitzen mentre l’usuari accedeix a la web.\nCookies persistents: Cookies que són emmagatzemades al dispositiu i es pot accedir-hi durant un temps determinat.\nCookies de tercers: Són les Cookies que s’instal·len al dispositiu o navegador de l’usuari i que estan gestionades per una altra entitat que no és Arcàdia, per exemple, Google.\nCom denegar les cookies dels navegadors següents:\nChrome >> https://support.google.com/chrome/answer/95647?hl=ca\nExplorer >> https://support.microsoft.com/es-es/help/17442/windows-internet-explorer-delete-manage-cookies\nFirefox >> https://support.mozilla.org/ca/kb/activa-i-desactiva-les-galetes-que-les-pagines-web\nSafari >> https://support.apple.com/kb/ph21411?locale=es_ES


La xarxa municipal d'escoles bressol publicarà places i llistes d'espera\nInfants a l'Escola Bressol El Marfull, en una imatge d'arxiu.\nL’Ajuntament aportarà dades tots els trimestres, a través d’internet, sobre ocupació i vacants per als sis centres que gestiona\nActualitzada 08/10/2017 a les 20:38\nLes places ocupades, les vacants i les llistes d’espera que es generin a les sis escoles bressol gestionades per l’Ajuntament de Reus es podran consultar al web de la xarxa d’escoles bressol municipals (les EBM), amb dades actualitzades «trimestralment, tots els trimestres durant el curs». És un dels compromisos que ha pres el consistori a través de la Carta de Serveis del Servei d’Escoles Bressol, que es troba ara en fase d’exposició pública després de ser aprovada inicialment en el ple del 15 de setembre. I que estableix, en la mateixa línia, que durant el període de preinscripció s’informarà les famílies de l’admissió o no al centre de primera opció en el termini d’un mes des del lliurament de la sol·licitud. Les escoles El Marfull, Montsant, El Lligabosc, El Margalló, L’Olivera, La Ginesta conformen avui la xarxa d’EBM. El lloc web que agrupa fins avui tota la informació, i que permetrà amb l’aprovació definitiva de la Carta consultar tota la informació de les places, és http://ebm.reus.cat. La xarxa té capacitat per a 494 petits.\nLa Carta també tracta altres espais, com el de l’àmbit familiar. En aquest sentit, el document fixa la garantia que s’oferirà a les famílies dels nens a aquests centres un mínim de dues tutories al curs per a cada alumne, i que les mateixes rebran un mínim de dos informes redactats de seguiment per a cada infant i podran participar en un mínim de tres projectes família-escola, sempre en la majoria dels casos.\nDe la mateixa manera, el text garanteix l’oferta del servei de menjador en cada escola sempre que hi hagi un 50% d’ocupació estable i es compromet a «dur a terme un control diari en la recepció de tots els aliments que ens subministra el servei de restauració: revisió de temperatura i del protocol visual» a l’arribada del menjar. Pel que fa al servei d’acollida –el sistema que permet l’arribada i estada dels nens abans de l’horari ordinari del centre–, aquest igualment queda garantit a les sis escoles sempre que hi hagi una ocupació estable per damunt del 20%. Pel que fa al servei de neteja de les escoles bressol municipals de Reus, que es reserva també un dels punts de la Carta de Serveis, «l’índex de qualitat d’aquest serà superior al 85%» i la seva revisió es durà a terme «en base a controls regulars». El document determina que l’objectiu principal del servei és oferir la ciutadania uns serveis educatius de qualitat per a infants de 0 a 3 anys per incidir i contribuir en el desenvolupament físic, psicomotriu i afectiu, emocional, social i intel·lectual dels infants. També facilita la conciliació entre la vida familiar i laboral i promou una visió positiva de la criança.\nFins al moment, el ple ha aprovat les cartes de serveis d’Aigües de Reus, dels Serveis Bàsics d’Atenció Social, del Transport públic col·lectiu de viatgers, dels Serveis Funeraris i el de Biblioteques. Les cartes tenen naturalesa reglamentària i són vinculants per a l’administració i, per tant, poden ser invocades per la ciutadana en qualsevol reclamació relacionada amb la prestació dels serveis que s’hi descriuen.


març 2019 - Meeting Point\nPautes per aprendre anglès\nPublicat a març 30, 2019 febrer 21, 2019 per tecnico\nPer exemple en la pronunciació com ‘what, where, when’, ‘the cat, sat on the mat’, o en la conjugació dels verbs com ‘go, going, gone’. Ves del fàcil al difícil, encara que a vegades és bo tenir reptes, ja que intentar expressar una mica més complicat et motivarà per a aprendre encara més. Quan estiguis aprenent vocabulari, associa la paraula amb una imatge al […]\nMètodes que funcionen per aprendre anglès\nPublicat a març 26, 2019 març 9, 2020 per meeting point\nNormalment un nen aprèn envoltat de la seva llengua materna, viu una immersió lingüística i a poc a poc, amb els anys, va aprenent diferents aspectes del seu idioma. Aprèn a llegir, escriure, sentir i parlar. Algunes coses seran més fàcils que unes altres, però totes elles són molt importants. Així que per a aprendre […]\nConsells per estudiar anglès\nPublicat a març 23, 2019 març 9, 2020 per meeting point\nSent realista, has de dedicar totes les setmanes temps a estudiar anglès, encara que siguin pocs minuts al dia. El meu consell per a aprendre vocabulari és molt fàcil. Tots els matins pensa quatre paraules en el teu idioma que no sàpigues en anglès i escriu-les en un quadern. Fins i tot abans d’agafar la […]\nVocabulari de cine\nPublicat a març 16, 2019 març 9, 2020 per meeting point\nA tots ens agrada veure una bona pel·lícula, ja sigui al cinema juntament amb algun amic o en el confort de la nostra casa juntament amb un bon bol de crispetes. Veure pel·lícules en V.O. és, sens dubte, una de les millors i més divertides opcions per a aprendre anglès, a part que ens donarà […]\nQue és St. Patrick’s day?\nPublicat a març 15, 2019 març 9, 2020 per meeting point\nAquests dies que ens preparem per celebrar el dia de Sant Patrici, em preguntava: “Per què ho celebrem fent una cervesa?”. I vaja! El que em vaig trobar em va sorprendre enormement, doncs la veritat és que l’origen del dia de Sant Patrici no té res a veure, i us diré perquè. La veritable història […]\nCom parlar per telèfon en anglès?\nPublicat a març 12, 2019 març 9, 2020 per meeting point\nMai has pensat com dir en anglès aquelles coses que diem normalment per telèfon? Coses com… “No tinc cobertura”o “fes-me una perduda”… Aquí farem menció a alguna de les expressions més famoses a l’hora d’expressar-se per telèfon i les formes més col·loquials del llenguatge de la comunicació telefònica. Verbs que s’utilitzen per dir TRUCAR: To phone To call To […]


Compromís per Picassent aconsegueix que el nom del futur centre de primària i educació infantil de Picassent siga votat en una consulta ciutadana – Compromís per Picassent\nCultura i Educació Transparència\nCompromís per Picassent va aconseguir traure endavant, per unanimitat de tots els grups polítics al plenari ordinari de juliol de 2018, la seua proposta per a posar en marxa un referèndum popular per a decidir el nom de la futura escola de Picassent que es construirà al municipi gràcies al Pla Edificant posat en marxa per part de la Conselleria d’Educació de la Generalitat Valenciana. Al mateix temps la formació valencianista ha proposat el nom de “CEIP Torre d’Espioca” amb l’objectiu de posar en valorar el patrimini històric i cultural de Picassent. “Volem reivindicar no tan sols davant el més menuts i menudes el patrimoni de Picassent, sinó també entre les seues famílies. Entenem que és una forma de donar valor a la torre i a la història de Picassent aconseguint consolidar en l’imaginari col·lectiu del poble un nom que és cabdal per a nosaltres com a municipi”, ha assenyalat Artur Hernàndez, portaveu municipal del grup.\nAl mateix temps, des de Compromís per Picassent es creu que és molt important avançar en la democràcia participativa del municipi. “Entenem que els assumptes importants del municipi els han de decidir la ciutadania. El fet d’aconseguir treure endavant la nostra proposta per unanimitat és important”, ha indicat Hernàndez.\nTrasllat de la creu de l’ermita, compromís demana una consulta popular\nPer altra part, al mateix plenari es va sotmetre a votació dels grups municipals el nou projecte de remodelació de l’espai de l’ermita. Compromís per Picassent es va mostrar a favor d’aquest projecte però va demanar fer una consulta popular per al trasllat de la gran creu que hi ha al mig de l’explanada al cementari del municipi, una petició que des de l’equip de govern no es va acceptar i que no es contempla de moment. “Ens sorpren molt negativament que el PSOE trie quan s’ha de fer una consulta popular o no. Quan hi han temes que els són cómodes no hi ha problemes per a fer consultes populars, la resposat és immediata. Però quan el tema pot ser controvertit, la decisió de la ciutadania depèn del temps polítics interns del partit socialista de Picasssent, preocupat per mantindre l’equilibri intern dels seus posicionaments més conservadors i de dretes”, ha assenyalat Artur Hernàndez.\nDes de Compromís per Picassent també ens felicitem que el projecte de remodelació de l’ermita contemple la unificació de l’explanada amb el parc situat entre els carrers Joan Pesset i Carles Albors, una projecte que defensa Compromís des de fa més de 15 anys i que està situat a tots els darrers programes electorals de la formació.\n←Nere Tarazona acompanya els comerciants de Picassent en el sorteig de l’Associació\nIV Festa Estellés Picassent – 2018→


Eira das Carvalhas Penafiel Portugal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRua do Carvalho, 218, Oldrões, Penafiel, Oldroes, Penafiel, Portugal, 4575-264 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Penafiel, no busqui més enllà de Eira das Carvalhas. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Penafiel. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha instal.lacions de barbacoa, àrea de fumadors.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com piscina exterior, jardí. Eira das Carvalhas és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Penafiel.\nTots els comentaris (15) Parelles (1) Famílies amb infants petits (11) Famílies amb infants grans (2) Grups (1)


L’HUMOR DE LA TARANTA - marginàlies\nSe n’anà a dormir amb el cap com un bombo. Els morts de Gaza suraven -inflats com a calàpets- en la seva matèria grisa incapaç de gestionar amb l’eima necessària tanta basarda, tanta malvestat. I encara menys les reaccions de cada bàndol en guerra i les dels seus respectiu adlàters, d’allí mateix i d’ací. Si és que bestieses d’aquesta índole són susceptibles de ser tractades assèpticament, es deia. Els homes som com els cans: en haver tastat sang, no tenim aturador. Costa matar algú per primer cop, però en haver-ho fet un pic, les altres morts no dolen, ans al contrari: una en crida una altra.\nEls dos nolotils que s’havia pres feia una hora amb un tassó de llet bullent –sencera, res de desnatada- encara no havien començat a fer-li afecte i dels carnatges de l’altre cap de la Mediterrània passava a les tribulacions del seu racó de món. Les darreres xifres que demostraven l’espoli fiscal que patia ca seva dansaven psicotròpicament per la seva mollera a punt de rebentar. Cap ansa no trobava on fermar-hi tant desfici fins que, per art d’encanteri, d’entre tanta brutor n’emergiren versos amics: “També a cops els morts ens demanen / alguna venjança i que ens alegrem / de la mort dels seus enemics / o dels triomfs de la seva nissaga”. Paraula de Josep Lluís Aguiló continguda a “Llunari”.\nI s’adormí fent-se el propòsit de tornar a llegir el poemari, d’amistançar-se de bell nou amb la bona lletra. I ves per on, d’aquest cancell plaent passà a una nit de lloros: estava estirat, ben nu, en una sala tota blanca voltat de moixos meulant a la recerca apressant de companya. I sobre la cara, una taranta enorme que li cantussejava “Sant Antoni i el dimoni jugaven a trenta-u”.\n08.02.2019 | 9.28\nGRAFITAIRE EN VOL\n02.01.2010 | 3.18


Ràdio Balaguer - FGC renova les baranes a sis ponts de la línia Lleida- La Pobla. L'actuació ha consistit en la substitució de les baranes per optimitzar la seguretat dels ponts situats entre les estacions de Santa Linya i de Tremp.\nFGC renova les baranes a sis ponts de la línia Lleida- La Pobla. L'actuació ha consistit en la substitució de les baranes per optimitzar la seguretat dels ponts situats entre les estacions de Santa Linya i de Tremp.\nLes obres han consistit en la instal•lació de noves baranes a tots dos costats dels ponts. Aquesta actuació permetrà una millora significativa en la seguretat, tant en el cas d’una hipotètica evacuació del tren com en el moment de realitzar tasques de manteniment a la línia, i un reforç de la infraestructura per optimitzar la fiabilitat.\nAquests treballs, que van començar l’abril i han comptat amb un pressupost de 496.000 euros, formen part de les diferents actuacions de millora que FGC du a terme a les seves instal•lacions en el marc de la política de reposició d’actius i manteniment i reforçament constant dels diferents equipaments. Aquestes actuacions permeten a la companyia garantir l’eficàcia del seu servei i optimitzar la qualitat i fiabilitat de la circulació de trens, la puntualitat i el confort dels usuaris.


Pallassos i bufons aquest cap de setmana a Alcoletge\nActualitzada 26/04/2017 a les 12:35\nVint artistes participaran en el festival familiar Buuuf!\nAquest cap de setmana torna, un any més, als carrers d’Alcoletge el Festival de Pallassos i Bufons Buuuf!, amb la participació d’una vintena d’artistes que ompliran els carrers i les places de la localitat amb una quarantena d’espectacles. L’equip Buuuf!, format per Magí Valls i Xavier Pla, han dissenyat aquesta nova edició amb la intenció de reconèixer la cultura dels pallassos i bufons juntament amb activitats per divertir i sorprendre el públic. Com a novetat, els organitzadors han decidit crear el premi Buuuf!, que s’entregarà diumenge a professionals no coneguts que tinguin una trajectòria social.\nLa Carpa del Circ Xic repeteix per acollir el seu espectacle i la secció Buuuf-et! amb actuacions d’una durada de trenta minuts. Alguns dels artistes que formaran part d’aquesta edició són Marcel Gros, Fadunito, Jango Edwards, Totó el Payaso, El Negro y el Flaco, Circ Xic i Chocochurry, David Soria, Mabsutins, Professor Karoli, Titànicas Company i Arritmados, entre d’altres. A més, s’han programat dos tallers formatius a càrrec dels artistes Jango Edwards i Joan Estrader. El festival també inclourà una instal·lació de jocs per als més petits acompanyada de dos espectacles.\nEls balcons dels veïns d’Alcoletge estaran adornats amb motiu de la seua participació en els concursos de decoració de balcons i amb la intenció d’animar i donar vida als carrers del poble. Durant els tres dies, també es podrà visitar el mercat firal, així com punts de venda de marxandatge i un bar del festival. D’altra banda, durant la presentació del festival, el diputat Eloi Bergós va remarcar el suport de la Diputació de Lleida a aquestes activitats dinamitzadores dels pobles que promouen, en aquest cas, la cultura dels pallassos i bufons.


Dijous de concerts al Conservatori Municipal de Música de Barcelona | Barcelona Cultura\nDijous, 6 octubre 2016\nDijous de concerts al Conservatori Municipal de Música de Barcelona\nEs presenten recitals gratuïts de diversos gèneres entre octubre i desembre\nEl talent de la nostra música emergent és clar i el tenim a l'abast de les nostres mans. El Conservatori Municipal de Música de Barcelona ens ofereix la possibilitat de gaudir de concerts gratuïts cada dijous entre octubre i desembre. Els Dijous de Concerts tenen com a objectiu fer arribar al públic una oferta musical atractiva, educativa i participativa. Una oportunitat per copsar de primera mà tot el potencial dels nostres centres d'instrucció musical i dels seus alumnes.\nEntre les pròximes cites destaca, el dia 6 d'octubre, el concert de música catalana per a piano amb obres de Blancafort, Guzmán, Malats, Massià, Mompou, Olaf Sabater, Ribas, Vilaprinyó i Viñes; amb els intèrprets Mercè Molero, Lali Vivas, Cristina Morales i Jordi Vilaprinyó. El dijous 13 la sessió estarà dedicada al somni, Entre poesia i música, amb obres de Mahler, Strauss i Wagner interpretades per Eulàlia Ara (soprano) i Tània Parra (piano).\nLes següents cites del calendari seran un recital de piano (20 d'octubre), els Ministrings del Conservatori de Lausana (27 d'octubre), la Chorale des Jeunes del Conservatori de la Vila de Luxemburg amb col·laboració del Cor de Noies del Conservatori de Barcelona (3 de novembre) i la sessió Per a en Carles, en la seva jubilació, obres de Carles Guinovart, (10 de novembre). Totes les sessions són gratuïtes en horari de 20 h. Consulteu la resta de la programació en l'enllaç de sota.\nData: cada dijous fins al 15 de desembre\nEspai: Conservatori Municipal de Música de Barcelona\nMés informació al web del Conservatori\nData de publicació: Dilluns, 03 Octubre 2016


Beneficis de les pràctiques virtuals a ImaginON - Blog de Comunicación e Información\nBeneficis de les pràctiques virtuals a ImaginON\nLa modalitat de pràctiques virtuals del #masterComUOC és l’agència ImaginON, que permet als estudiants submergir-se en projectes de comunicació reals per empreses del tercer sector.\nL’ImaginON és l’agència de comunicació creada pels estudiants del màster en Comunicació Corporativa, Protocol i Esdeveniments de la UOC que permet als perfils d’estudiants sense disponibilitat presencial l’oportunitat de viure l’experiència real de pràctiques en el món laboral.\nImaginON va néixer el 2017 com una simbiosi entre passió per la comunicació i compromís social. Tal com apunta l’Ana Echeverría, professora col·laboradora del projecte: “ImaginON aporta valor real a projectes reals”.\nLa seva funció és doble dins el programa: com a professora i avaluadora, però també com a cap de l’agència en el seu dia a dia. La seva gestió és liderada per Ferran Lalueza, professional del sector i professor responsable del projecte de pràctiques virtuals i altres assignatures del màster en Comunicació Corporativa, Protocol i Esdeveniments de la UOC.\nLa primera edició d’estudiants va treballar amb la fundació Paliaclínic, i posteriorment dins un projecte per la fundació Creu Roja. Després de diverses reunions amb l’equip de l’associació, els estudiants van arribar a conèixer les necessitats comunicatives reals de Creu Roja per tal de realitzar la primera onada de propostes i campanyes.\nEl projecte ha permès als estudiants del màster conèixer el tractament de molts termes socials dins l’àmbit de la comunicació, a més d’especialitzar-se en casos reals dins el món del tercer sector.\nAconseguir mobilitzar els públics als quals es dirigeixen aquestes entitats fa que cada cop tots i totes estiguem més a prop de “pulsar l’ON per connectar la imaginació amb l’acció”.\nFont: Informació extreta de documents sobre el projecte i una entrevista telefònica amb l’Ana Echeverría, professora col·laboradora del projecte ImaginON.\nLa relació entre els gabinets de comunicació i els periodistes


El Parlament acorda iniciar el procés per fer efectiu el dret de decidir, amb 85 vots a favor, 41 en contra i 2 abstencions - Parlament de Catalunya\nEl Parlament acorda iniciar el procés per fer efectiu el dret de decidir, amb 85 vots a favor, 41 en contra i 2 abstencions\nDimecres, 23 de gener de 2013. Palau del Parlament\nMarcador de la votació de la resolució aprovada\nEl ple ha acordat avui iniciar el procés per fer efectiu el dret dels catalans de decidir el seu futur polític. La cambra ha encoratjat el conjunt dels ciutadans a ser "actius i protagonistes d'aquest procés democràtic".\nEl cap de l'oposició, Oriol Junqueras (ERC), ha demanat a la resta de grups que donin suport al govern en els grans temes de país, mentre que Pere Navarro (PSC), Alícia Sánchez-Camacho (PPC) i Albert Rivera (C's) han lamentat que el primer ple de l'any se centri en la declaració de sobirania i el dret de decidir i no en la sortida de la crisi. També han estat crítics amb el discurs de Mas Joan Herrera (ICV-EUiA), que ha demanat un nou tarannà del govern, i David Fernàndez (grup mixt, CUP), que ha defensat un gir social i ha criticat la submissió del govern als mercats financers.\nDesignació de senadors\nEl ple també ha designat, en votació secreta i per 112 vots a favor i 9 en contra, els vuit senadors que aquesta legislatura representaran la Generalitat al Senat: Josep Lluís Cleries, Josep Maldonado, Eva Parera i Coralí Cunyat, per CiU; Ester Capella, per ERC; José Montilla, pel PSC; Alícia Sánchez-Camacho, pel PPC, i Joan Saura, per ICV-EUiA.\nAl començament de cada legislatura, el Parlament ha de designar vuit senadors en representació de la Generalitat. Respecte a l'anterior, tots els grups mantenen el nombre de senadors, tret del PSC i ERC, que en perden i n'obtenen un respectivament. Llevat de Cleries i Capella, la resta ja van ser senadors per designació parlamentària la legislatura anterior.\nValidació de dos decrets llei\nEl ple també ha validat avui dos dels quatre decrets llei previstos a l'ordre del dia. Al matí, la cambra ha donat via lliure al decret 6/2012, que modifica la llei de simplificació normativa per prorrogar fins al 2015 la suspensió del règim sancionador a determinades infraccions administratives en l'àmbit de l'esport. El text s'ha convalidat per 127 vots a favor i 3 abstencions (grup mixt, CUP).\nA la tarda, el ple ha convalidat el decret llei 5/2012, de creació de l'impost sobre els dipòsits en les entitats de crèdit. Aquest decret ha prosperat per 105 vots a favor (CiU, ERC, PSC, ICV-EUiA i CUP) i 26 en contra (PPC i C's), i la cambra ha acordat per unanimitat tramitar-lo com a projecte de llei.\nCreació de les comissions parlamentàries\nLa sessió plenària ha començat amb l'aprovació per unanimitat de la creació de les onze comissions legislatives i les quatre de seguiment. Les legislatives són les mateixes de la legislatura anterior: afers institucionals; economia, finances i pressupost; empresa i ocupació; justícia; interior; agricultura, ramaderia, pesca, alimentació i medi natural; ensenyament i universitats; territori i sostenibilitat; benestar, família i immigració; cultura i llengua, i salut.\nLes quatre de seguiment són: igualtat de les persones; polítiques de joventut; infància, i acció exterior, Unió Europea i cooperació. Aquesta última comissió unificarà els àmbits de dues de la IX legislatura: acció exterior i Unió Europea, i cooperació i solidaritat.\nA més d'aquestes comissions, hi haurà les creades per reglament -la de l'estatut dels diputats, que ja es va constituir dijous, la de peticions, la de matèries secretes o reservades i la del reglament- i les creades per llei -la de control de l'actuació de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, la de la Sindicatura de Comptes i la del Síndic de Greuges.\nGairebé totes les comissions estaran formades per 21 diputats: 8 de CiU, 3 d'ERC, 3 del PSC, 3 del PPC, 2 d'ICV-EUiA, 1 de C's i 1 del grup mixt, CUP. Totes es constituiran els pròxims dies. A la sessió constitutiva de cadascuna, que presidirà de Gispert, els seus membres hauran d'elegir la mesa respectiva.


VIVÈNCIES I CELEBRACIONS | PASTORAL VANGELS\ngener 22nd, 2014 | Author: pastoral\nCANÇÓ: War/no more trouble\nFent el camí per tot el món ens trobem amb l’amor i l’odi. Coneixem a persones riques i pobres, negres i blanques, i d’innumerables grups religiosos i ideologies. En el transcurs del viatge està molt clar que com a raça humana hem de transcendir de la foscor a la llum, i que la música serà la nostra arma del futur.\nAquesta cançó compta amb músics que han vist i han superat el conflicte i l’odi amb l’amor i la perseverança. “No necessitem més problemes, el que necessitem és amor.” L’esperit de Bob Marley sempre viu!\nGRUP – ARTISTES\nPer més informació: http://www.playingforchange.com\nFins que la filosofia sosté una raça\nSuperior i altre, inferior.\nÉs finalment i permanentment, desacreditada i abandonada.\nOh, tothom és la guerra, diu la guerra.\nÉs la guerra Nens\nFins que ja no són de primera classe\nCiutadans de segona classe de qualsevol nació\nFins que el color de la pell de l’home\nNo és de major importància que el color dels seus ulls\nA tot arreu és la guerra, la guerra\nA tot arreu és la guerra\nMatant el germà, la guerra\nLa destrucció del país, la guerra\nPer res, la guerra\nElls cuidaran un altre germà\nNo necessitem més guerra\nAlguns guanyen, alguns perden\nAlguns moren, alguns ploren\nEl que necessitem és amor per guiar i protegir-nos\nSi m’ajudes des de dalt\nL’ajuda d’on , d’on l’obtenim\nOh, vostè ha de parar la guerra\nCANÇÓ : NO DUBTARIA\nCançó original d’Antonio Flores\nAdaptació de Toni Ten\nInterpretada per Margarett.\nSi pogués oblidar tot allò que vaig ser,\nsi pogués esborrar els camins que vaig fer,\nno dubtaria, no dubtaria a tornar a ser feliç.\nSi pogués explicar per què jo vaig matar,\nsi pogués destrossar les armes que han fet mal,\nPrometo ser l’alegria\ni escarmentar de l’experiència\ni apartar-me… i apartar-me de la violència. (dues vegades)\nSi pogués sembrar camps allí on els vaig cremar,\nsi pogués retornar la pau que vaig robar,\nSi pogués oblidar aquell plor que vaig sentir,\nsi el pogués esborrar i apartar-lo lluny de mi,\nPara, xuru, ruxuru…\nCONTE: L’orquestra de la Clara\nTambé hi hauran contes del Bosc de Llibres a la sala de professors durant tota la setmana.\nEls pares de la Clara eren músics. El pare tocava el piano i la mare el violoncel. Així, doncs, la Clara es va criar entre música, instruments i partitures.\nL’instrument que més li agradava era la trompeta. I mostrava molta habilitat a l’hora de tocar-la.\nLa tocava a totes hores, sense parar. I no per obligació, sinó perquè era el que més la satisfeia del món.\nAmb la trompeta anava a tot arreu. A l’escola, a les excursions i a les festes dels seus amics. Sovint li demanaven de tocar una cançó. L’escoltaven en silenci i amb la boca oberta, entusiasmats.\nAmb els anys, la Clara va esdevenir una gran trompetista. Actuava amb els pares en els millors teatres del món. A vegades interpretava tota sola i tenia molt d’èxit. La música li sortia de dins, de ben endins. Les notes eren plenes de sentiments i el públic s’emocionava. La música els arribava al fons del cor.\nFins i tot, alguns ploraven, però no de tristesa, sinó de felicitat. També es pot plorar de felicitat.\nSortien de la sala amb ganes de compartir la seva alegria. La Clara se n’adonava i pensava: “Tant de bo la música guiés el món”. Estava convençuda que la música despertava els sentiments més nobles, i era capaç d’esborrar alguns dels problemes que hi havia al món. Això ho pensava perquè el món es trastocava.\nEn molts llocs de la Terra hi havia guerra i semblava que no s’aturaria. Malgrat les manifestacions en contra de les guerres i a favor de la pau, la situació es complicava, i cada vegada hi intervenien més països.\nAviat li tocaria al seu. I d’aquesta manera, un dia la Clara va rebre una carta del Ministeri de la Guerra. Li manaven incorporar-se a files. Això volia dir que l’enviaven a la guerra. A lluitar. De la dissort, la Clara va tocar durant tres dies seguits, dia i nit. Tot i que la música era molt trista, als veïns els agradava sentir-la, i per això no la van fer callar.\nI va arribar el dia de marxar. L’estació era plena a vessar de soldats i dels familiars que els acomiadaven. La Clara es va acomiadar dels pares amb una forta abraçada. Després va agafar la bossa i la trompeta, i va pujar al tren. L’andana va quedar buida de soldats. Familiars, amics i parents van esperar que el tren s’allunyés fins a perdre’s de vista. Tot seguit van tornar a casa.\nAl tren, la Clara va conèixer altres nois i noies que també els enviaven a la guerra. Un dels nois va assenyalar l’estoig i va preguntar:\n-Què hi portes, aquí?\n-Una trompeta- va contestar la Clara-. Sóc música.\nEl seu company de seient era pastisser. La noia del davant era bibliotecària. També hi havia un mestre d’escola i un pallasso. I una pintora de parets.\nCap d’ells no volia anar a lluitar.\n-Toca’ns alguna cosa perquè no pensem en coses tristes – va demanar-li el pallasso.\nDurant tot el trajecte, el tren es va omplir de música. Es podia sentir a tots els vagons.\nQuan va arribar a la caserna, la Clara va conèixer un violinista i es van fer amics. A la nit, tots dos van tocar plegats per espantar la por a una guerra que era molt a prop.\nL’endemà, de bon matí, els van enviar al front.\nEl sergent els va dir:\n-Els de l’altra banda són els vostres enemics. Si voleu salvar la vida heu de disparar primer.\nLa Clara va mirar el reixat d’espines que la separava dels seus enemics. Tenia por. No volia matar ni que la matessin.\nPer desempallegar-se de la por, va agafar la trompeta i va començar a tocar. El seu amic violinista va fer el mateix. La resta dels companys escoltaven en silenci.\nDe sobte, del camp enemic, va sonar una flauta i un saxòfon. Sense deixar de tocar, la Clara i el violinista van treure el nas per la trinxera.\nA l’altra banda, el flautista i el saxofonista van tenir la mateixa idea. Així, tots quatre músics es van veure les cares.\nEs van quedar molt sorpresos, perquè cap d’ells no feia cara de ser un temible enemic.\nEmpesos per la música, tots quatre van sortir del seu amagatall, van saltar el filat de punxes i es van reunir al mig del camp.\nD’una banda i de l’altra els seguien la resta de companys. El pastisser, un barber, un sastre, la pintora de parets, la bibliotecària, un cuiner, un arquitecte, el mestre, una informàtica, una veterinària…\nEls sergents dels dos bàndols cridaven:\n-Torneu a les trinxeres! Això és una guerra, no un espectacle!\nPer més que els escridassaven ningú no els feia cas.\nA la fi, encisats per la música, es van afegir al grup. Rere els músics, els soldats es barrejaven entre ells i ballaven al compàs de les notes.\nPer tots els pobles que passaven, la gent sortia de les cases i, pels carrers, els saludaven amb la mà. Tots s’afegien a la cua. I els que sabien tocar un instrument s’incorporaven als músics.\nAl capdavant, la Clara i la seva orquestra recorrien pobles i ciutats.\nAl seu pas, els soldats, emocionats per la música i desitjosos de tornar a casa, abandonaven les armes i s’unien al grup, que es feia més i més gran, sense distincions.\nA la resta del món, la gent sortia al carrer aplaudint i celebrant la iniciativa de la Clara. Els polítics i les autoritats militars, avergonyits per aquestes manifestacions populars, no van tenir altre remei que signar la pau.\nIl·lustracions: Roger Olmos\nCONTE “EL HOMBRECILLO DE PAPEL”\nSi mireu aquesta presentació us pot anar molt bé per reflexionar sobre el dia a dia.\nLes abraçades ho curen tot. Utopia o realitat? (vídeo de 4 min)\nTemes de reflexió amb imatges. Si mireu aquestes fotografies quines conclusions i reflexions podeu fer?\nUna nova escola a Síria (3 anys de conflicte)\nSíria, dos anys de guerra\nSíria, guerra i refugiats\nSíria, un any de revolta\nEl diari El País té una secció sobre els conflictes internacionals, podeu consultar notícies i fer debats.\ngener 28th, 2013 | Author: pastoral\nUs pengem uns quants recursos per treballar el dia de la Pau i la no violència, esperem que sempre els tinguen en compte i sempre hi hagin dies bons, agradables i sense conflictes.\nTrobareu 3 etapes, de petits a grans: KRISLANDA1\nPERQUÈ ELS HOMES SIGUIN BONS\nEl musical més petit.\nDisc “Desert Blanc” (1998)\nIMATGES I FRASES PER REFLEXIONAR\nLa Pau és aquí\nEn Un Bosc de Llibres també us dediquen unes lectures per poder llegir i reflexionar per un món millor.\nnovembre 25th, 2012 | Author: admin\nPosted in BON DIA, FESTES RELIGIOSES, VIVÈNCIES I CELEBRACIONS | Comments Closed\nDia de la Pau i la No Violència (30 de gener) – Recursos\ngener 25th, 2012 | Author: pastoral\nEl 30 de gener se celebra el Dia Escolar de la Pau i la no violència\nAquí teniu una sèrie de recursos per utilitzar al dia de la Pau o durant la setmana abans o després.\nEl conte dels bons amics:\nSopar per a dos:\nLa història del Fito:\n© 2009 (Pastoral) - Actualitzat: 07/04/2015 - Visites totals: 63,665 - Últimes 24 hores: 8 .


Cebrián reconeix 'l'excel·lent treball de promoció i control de qualitat que ha desenvolupat el Consell Regulador del Kaki de la Ribera del Xúquer'\nLa consellera d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, Elena Cebrián, ha posat en valor "l'excel·lent treball de promoció i control que ha dut a terme des de fa 20 anys el Consell Regulador de la DO Kaki de la Ribera del Xúquer".\nCebrián s'ha manifestat en aquests termes durant la presentació de l'inici de la campanya de la recol·lecció d'aquest fruit i la celebració del 20 aniversari de la denominació d'origen.\nLa consellera d'Agricultura ha destacat que l'origen, la singularitat i el treball personal i col·lectiu d'agricultors i agricultores, les comercialitzadores, cooperatives agroalimentàries, etc., "han donat lloc a un producte únic, vinculat el nostre territori i que ha convertit el caqui en un dels cultius representatius de la Comunitat Valenciana".\nElena Cebrián ha destacat "un producte cada vegada més apreciat i reconegut en els mercats que ens ha fet aconseguir xifres d'exportació" creixents, i la Unió Europea n'és la màxima receptora. Hi ha afegit que una mostra de la consolidació de caqui València en el mercat europeu és l'increment d'exportacions a països com Estònia i Lituània.\nTot això posa de manifest "la importància que té el caqui al nostre territori, malgrat les dificultats amb què de vegades es troba".\nLa consellera d'Agricultura, que s'ha precedit en la celebració d'aquest acte per Cirilo Arnandis, president de la DO Kaki Ribera del Xúquer, i l'acompanya el secretari autonòmic Francisco Rodríguez Mulero, ha indicat que durant la campanya 2017-2018 el nombre d'agricultors inscrits en la denominació d'origen s'ha incrementat en 1.371 d'un total de 7.684 i les hectàrees de cultiu han augmentat en 779, la qual cosa deixa la superfície total d'aquest cultiu en 7.675 hectàrees.\nCebrián reconeix 'l'excel·lent treball de promoció i control de qualitat (...)


Aprodisca » Inauguració de l’ampliació de la llar-residència de l’entitat a Montblanc\nInauguració de l’ampliació de la llar-residència de l’entitat a Montblanc\nEl passat dia 20 de febrer, Dia Internacional de la Justícia Social, va tenir lloc la inauguració de l’ampliació de la nova llar-residència d’Aprodisca a Montblanc. Va comptar amb la presència de la Sra. Anna Mas, gerent d’Aprodisca, la Sra. Carme Sureda, com a presidenta de l’entitat, la Sra. Marta Cassany, directora dels Serveis Territorials de Treball, Afers Socials i Famílies a Tarragona, la Sra. Rafaela Pérez vicepresidenta del Consell Territorial de la ONCE a Catalunya, el Sr. Magí Trullols, president del Consell Comarcal de la Conca de Barberà, la Sra. Carme Pallàs i la Sra. Judit Pere com a segona i tercera tinent d’alcalde de l’Ajuntament de Montblanc, juntament amb el veïnat, residents, les famílies, professionals socials, monitors i amics convidats en aquesta inauguració.\nLa Justícia Social, segons les Nacions Unides, és un principi fonamental per la convivència pacífica i pròspera dins i entre les comunitats i els països. Es promou la justícia social quan s’eliminen les barreres que enfronten les persones per causa de gènere, edat, raça, ètnia, religió, cultura o per motius de discapacitat.\nL’objectiu d’aquesta reforma i ampliació de la llar-residència és poder donar resposta a la llarga llista d’espera, oferint sis noves places de residència a les persones amb discapacitat intel·lectual, en la que fins ara hi viuen 15 persones.\nAquestes persones necessiten de forma permanent o temporal la supervisió i/o ajuda per a les activitats de la vida diària, tenint així, l’opció de fer un pas cap a una vida independent i que serveixi de passarel·la d’entrenament per aconseguir-ho.\nLa inauguració ha estat possible gràcies a l’adquisició d’uns baixos al mateix edifici on ja s’hi residia des fa 20 anys, donant-li continuïtat i que han permès la reforma i ampliació duta a terme en aquesta llar-residència. S’ha fet un habitatge actual i acollidor, adaptat a les persones amb mobilitat reduïda, creant també unes estances àmplies per a que cada resident tingui els seus propis espais, preservant la seva intimitat.\nLes obres han estat possibles a nivell de finançament gràcies al treball en equip i la col·laboració público-privada en un 30%, un altre 30% que prové de fons públics tant del Ministeri com del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies i el 40% restant, han estat finançats amb fons propis mitjançant préstecs hipotecaris i recursos de l’associació.\nDestacar també el donatiu que s’ha rebut de l’empresa Canon Business Center Tarragona a disposició per a la llar-residència amb l’entrega de 1.200 € el mes de desembre de l’any passat. Per altre banda, els familiars de dos residents han fet també uns donatius: la Mª José, mare del Marcos, regalant un televisor i l’Inma, germana de l’Abel, donant un conjunt de roba de llit per a cada resident.\nL’esperit de la llar des dels seus inicis l’any 2000 ha estat sempre fomentar la vida en comunitat entre persones amb la culminació de la seva independència i qualitat de vida; un exemple de convivència i inclusió a la comunitat compartint un espai amb les veïnes i veïns, que durant tot aquest temps, gràcies al seu acolliment i estima, són una demostració més en direcció a un món cada vegada més inclusiu i cap a una economia més social i solidària.\n← Un grup de noies residents de la llar de La Selva participen en la carrossa de carnaval Mesures excepcionals preses per APRODISCA per la situació de la pandèmia del coronavirus →


A Net Engineer des de fa més de 15 anys ens hem especialitzat en donar publicitat als seus productes i/o serveis a internet i al seu domini. Podem augmentar la rendibilitat de la seva web fent que milions d’usuaris la visitin gràcies a estratègies de SEO i SEM. Treballem per molts sectors diferents i per empreses ubicades en localitats tant diverses com Igualada, Manresa, Berga o Vic.\nQuant parlem de publicitat a internet, estem parlant d’una forma de publicitat i màrqueting digital que gracies a internet permet enviar missatges promocionals a potencials clients. Aquesta publicitat la podem fer a traves d’un bloc, una xarxa social, correu electrònic, etc. Es a dir, qualsevol tipus de plataforma virtual.\nDegut a la quantitat d’informació que tenim actualment a internet, fer una bona tasca de publicitat del compte és molt complicat i laboriós. Però cal fer-ho per tal de ser visibles. Perquè, tal com hem dit, degut a aquesta gran quantitat d’informació, pel sol fet de ser a la xarxa no serem visibles als nostres possibles clients.\nCal invertir en publicitat a internet i fer aquesta publicitat correctament per tal de ser visibles i tenir resultats en aquesta xarxa global. Per exemple, si volem sortir ben posicionats als cercadors per paraules clau com “Publicitat a internet Igualada”.\nQuè és el posicionament orgànic o SEO? Al parlar d’aquest tipus de posicionament, estem parlant del lloc que una pàgina ocupa al fer una cerca. Aquest és el posicionament natural que aconsegueix una pàgina al cercador. Per exemple, si cerquem “Publicitat a internet Igualada”, aconseguim que la nostra pàgina surti com a primer resultat del navegador web.\nHem de tenir clar com funcionen les cerques als cercadors com Google. Al fer la cerca d’una pàgina, el que la gent majoritàriament entra al navegador són conceptes, ubicacions com pot ser “Igualada”.\nUn dels principals navegadors és Google, i aquest cercador fa servir diferents sistemes alhora d’ordenar els resultats de les seves cerques. Per exemple, té en compte paraules clau, contingut participatiu, qualitat del contingut, contingut diferent i original, títol de la pàgina, encapçalaments de pàgina, descripció de la pàgina, enllaços externs que en facin referència, etc.\nFent diferents tasques SEO, podrem respondre a aquests factors i aconseguir un bon posicionament. Tenim diferents possibilitats, totes elles enfocades a millorar la posició en els resultats dels cercadors web, és a dir, a millorar-ne el posicionament orgànic o natural.\nUn dels problemes que tenim amb el posicionament SEO és la manca de control alhora de definir a on apareix la nostra pàgina. Així que, si per exemple volem posicionar en primers llocs ”Publicitat a internet Igualada” no podrem decidir la posició a on apareix la nostra pàgina. Per tal de poder controlar-ho, la única manera és crear campanyes en diferents cercadors (SEM) i xarxes socials.\nTotes les tasques SEM que realitzem, complementaran el SEO de la pàgina acabant de donar-nos així un bon posicionament per les paraules clau escollides.\nAmb les campanyes SEM també podrem escollir el tipus d’anunci a fer servir: anuncis gràfics, anuncis de text, anuncis de vídeo o anuncis de mòbils.\nPodem aconseguir més visites publicant a webs estratègiques. Estem parlant de webs que tenen molt de tràfic, blogs, fòrums, directoris, etc. Sí que hem de tenir en compte però, que aquests han d’estar relacionats amb el sector d’activitat del nostre domini.\nParlem de webs 3.0 al referir-nos a pàgines intel·ligents, connectades i obertes. Estem davant de la tercera generació de serveis d’Internet per a pàgines web i aplicacions que es centren en l’ús d’una comprensió de dades basada en màquines per proporcionar una Web semàntica i datificada.\nEn una web 3.0 l’usuari podrà editar i eliminar informació de molts llocs amb la finalitat de mantenir-los actualitzats d'una manera ràpida, pràctica i fàcil. També podrà fer-ho des de qualsevol lloc, per exemple, des d’Igualada. A més a més, aquest tipus de publicitat a internet utilitza conceptes y tècniques de promoció de marca, de serveis, de productes, per a empreses que vulguin anar més enllà del consum, que el que vulguin és oferir una experiència personal inigualable a l’usuari.


El conseller del València Anil Murthy carrega contra Cesare Prandelli, i el tècnic es defensa - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nEl conseller del València Anil Murthy carrega contra Cesare Prandelli, i el tècnic es defensa\nAnil Murthy i García Pitarch opinen que el tècnic s'ha donat per vençut i que només buscava una excusa per marxar; l'talià no ha trigat a defensar-se\n31/12/2016 - 14.27\nGarcía Pitarch i Murthy en la roda de premsa que ha tractat la dimissió de Prandelli (EFE)\nEl conseller del València CF Anil Murthy ha afirmat aquest dissabte que Cesare Prandelli volia sortir de club i ha buscat excuses per poder fer-ho. L'executiu ha fet una roda de premsa, juntament amb el director esportiu, Jesús García Pitarch, per donar les impressions de l'entitat sobre la inesperada dimissió del tècnic. Així mateix, ha informat que Salvador González "Voro" passarà a dirigir el primer equip valencianista.\nMurthy ha explicat que tan sols feia quatre hores s'havien reunit amb Prandelli per parlar de fitxatges en el mercat d'hivern i que va quedar molt sorprès en conèixer el mateix divendres que decidia abandonar el club quan encara queda una setmana per a l'inici del període de fitxatges.\n"Què fem? L'aturem? El convencem? En principi, en vista de la delicada situació del València, la meva idea va ser fer-ho, però després em vaig fer algunes preguntes i vaig canviar d'opinió", ha indicat Murthy. "Quin tipus de persona espera que el club garanteixi cinc o més fitxatges de jugadors de 26 anys a una setmana de l'inici del mercat? Qui, amb la seva experiència, decideix que no pot fer res més perquè l'equip millori?", s'ha preguntat el conseller.\nMurthy ha afegit que una persona "que no té solucions, que ha decidit que aquest no és el seu desafiament, que s'ha donat per vençut, que ha sumat sis punts en tres mesos, el que busca són excuses per anar-se'n". Posteriorment ha insistit en la sorpresa que li va suposar la dimissió i que ara se'ls ha girat feina, perquè no hi havia un pla previ a aquest situació.\nMurthy i García Pitarch també han explicat que s'han reunit amb els jugadors per animar-los i que Voro ha "fet el pas endavant" per assumir la direcció de l'equip. "La prioritat ara és la plantilla i Voro, i, a poc a poc, anar fent", ha indicat el dirigent tot referint-se al missatge que li ha transmès Peter Lim, el màxim accionista del València.\nPrandelli es defensa\nPer la seva banda, el ja exentrenador ha convocat la seva pròpia roda de premsa i ha afirmat que no volia seguir "flotant" en unes condicions que no s'ajustaven a les esperades i per això ha presentat la seva renúncia com a tècnic valencianista.\nSobre els directius del club ha indicat que són gent "molt respectable i de números, mentre que el futbol és un sentiment que va més enllà i necessita passió. Si l'hi treus el deixes nu."\nA més, a desvetllat alguns fets sorprenents: "Jo volia obrir Paterna a l'afició i el club em va dir que no era possible, he intentat parlar amb la premsa i he vist que hi havia una llista negra. No teníem perquè tancar-nos, ja que això ens fa mal."\nSobre l'argument dels fitxatges, ha dit que "em van prometre que al gener l'equip es reforçaria. Peter Lim hi estava d'acord i li va dir a Suso [García Pitarch], que endavant i de moment centrem tots els nostres esforços en Simone Zaza." Prandelli ha explicat que es va endur una decepció quan va veure que aquest jugador no arribava abans de les vacances, quan, diu, era el que s'havia pactat. També ha explicat que el dia 29 li van dir que triés entre un punta o un mig centre en comptes dels quatre jugadors dels quals s'havia parlat.\n"Per això vaig decidir no seguir flotant com de vegades alguns entrenadors i he renunciat," ha reflexionat. "Me'n vaig amb el cap alt i el sentit d'haver intentat tot el possible. Marxo emocionat i trist perquè, quan s'acaba un somni, apareixen els sentiments. Sabia que el repte era molt difícil i ho hem intentat, ja que venia amb la idea de contribuir a fer el València el més gran possible."\nMarc Cardona, presentat com a jugador de l'Eibar\nPrandelli dimiteix com a entrenador del València


El programa de suport a l’Emprenedoria Social 2010-2011 impulsat per la Generalitat de Catalunya i presentat el passat 21 de setembre a Barcelona s’articula a l’entorn d’un triple objectiu de recerca de persones emprenedores, creació d’un ecosistema de suport tècnic i econòmic per a la consolidació dels seus projectes i de difusió de bones pràctiques perquè puguin ser replicades.\nEl programa identificarà 15 iniciatives empresarials que es puguin qualificar com a emprenedoria social i que siguin projectes tècnicament sostenibles, socialment innovadors, que aportin solucions a problemes socials o mediambientals, replicables o escalables, compromesos amb l'entorn i basats en les persones.\nAmb l’objectiu d’ajudar a les persones emprenedores socials a fer realitat les seves iniciatives, el programa preveu l'acompanyament dels projectes en la seva fase de creació i/o consolidació, ajudant a les persones emprenedores formant-les en habilitats de gestió, acompanyant-les en la cerca de finançament i en la posada en marxa de la iniciativa, donant-los suport amb una sòlida xarxa de relacions i vetllant per assolir un doble objectiu d'impacte social i sostenibilitat.\nEl Programa de suport a l'Emprenedoria Social 2010-2012 està impulsat per la Generalitat de Catalunya i compta amb el suport d'entitats, empreses i persones vinculades al món de l'emprenedoria social, procedents del món de l'economia social, el cooperativisme, el món acadèmic o les finances ètiques.\nEntre les entitats impulsores del programa hi ha la Fundació Seira, Barcelona Activa, Esade, la Federació de Cooperatives de Treball de Catalunya, MicroBank, Crédit Coopératif, Ara_Coop, Finançament Ètic i Solidari (FETS), la Fundació Acció Solidària Contra l’Atur i Alumni UB, entre d’altres.\nDescarregueu-vos la descripció del programa de suport a l'Emprenedoria Social 2010-2012


Opinió contundent - Pàgina 22 de 31 - VilaWeb\nFa angúnia haver de titular un article així, però amb tota la porqueria que va surant aquests dies sobre si Carles Fontserè és mereix el reconeixement que les institucions del país li han tribut...\tOpinió contundent, Assumpció Maresma\nEns trobem amb el repte de culminar els esforços d’aquests darrers anys, de ser coherents i valents, decidits i ferms. De fer costat a la nova República Catalana, passi què passi. És ara quan...\tOpinió contundent, Josep Sabaté\nSeran les 17.14 i tornarem a demostrar al món sencer que perseverem i no defallim. La revolució dels somriures, lluny d’aturar-se, creix amb cadascun dels atacs que l’estat espanyol propicia con...\tOpinió contundent, Jordi Cuixart\nLa formació fallida de govern a Espanya ja ha ocasionat molts comentaris, la majoria repetidament avorrits. Jo únicament voldria aportar un parell de reflexions sobre aspectes que em sembla que han ...\tOpinió contundent, Josep-Maria Terricabras\nPodemos, en els dos anys i mig de vida que té, s’ha dedicat a esclafar iniciatives ciutadanes a desenes de llocs d’Espanya. D’ençà de la fundació de Podemos sota els llums dels platós medi...\tOpinió contundent, Sergio Salgado\nHe dedicat bona part de la meva vida a l’estudi i difusió de la història de Barcelona. Com a historiador que, entre més coses, vaig implicar-me en el Tricentenari i també en reconeixement a víc...\tOpinió contundent, Dani Cortijo\nUn dels símptomes més clars del fet que, ai las, ja tinc una edat és que cada vegada les coses, per més estrambòtiques que semblin, m’agafen menys de sorpresa. La raó és molt senzilla: la maj...\tOpinió contundent, Joan Josep Isern\nExcel·lentíssim senyor ministre d’Interior, J. Fernández Díaz Em dirigeixo a vostè, com a ministre d’Interior d’Espanya, perquè sé que representa un país de dret, compromès a respec...\tOpinió contundent, Mohamad Alshar\nMereixeria aquests dies una relectura d'aquesta obra mestra del pensament contemporani que és La Mémoire collective, de Maurice Halbawchs, publicada pòstumament el 1950, cinc anys després de la s...\tOpinió contundent, Manuel Delgado\nEl nomenament de Javier Pérez Andújar com a pregoner de les festes de la Mercè és del tot coherent. Encaixa molt bé amb l'univers conceptual de l'alcaldia. És un escriptor magnífic, que llaura ...\tOpinió contundent, Patrícia Gabancho\nT'escric aquestes línies a propòsit de la teva invitació a l'acte d'inauguració del memorial 'Som i serem ciutat refugi' i el comptador de la vergonya per reivindicar la urgència d'un passatge se...\tOpinió contundent, Maria José Lecha\nLa diversitat lingüística suscita mirades, actituds i respostes molt diverses. Si els lingüistes la converteixen en objecte de recerca i de debat (quantes llengües hi ha al món; en quines famíli...\tOpinió contundent, Grup Estudi de Llengües Amenaçades (GELA)\nQüestionar, denunciar, assenyalar l'statu quo dels poders fàctics i les jerarquies feudals sempre ha tingut conseqüències greus per a aquells i aquelles que s'han atrevit a fer-ho. Aquestes últim...\tOpinió contundent, Mar Joanpere\n< Anterior 1 … 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 Següent >


arquitectura – |REVISTA|KAMPA|\nAutor ed.Publicat el 13. 5. 2022 15. 5. 2022 Categories culturaEtiquetes activitats familiars, agenda, arquitectura1 comentari a L’Open House de Praga s’avança al maig\nRicardo Bofill a Praga\nL’arquitecte Ricardo Bofill s’ha mort, poc després d’Oriol Bohigas, el fet biològic acaba amb una generació i una època. Bofill deixa mil projectes, trenta-cinc ciutats a tot el món, i també el tenim a Praga, en la renovació d’un antic edifici industrial a Karlín, l’any 2000, aquí el teniu el projecte presentat a l’inventari de la web del seu taller. Té elements del Bofill més tardà, com l’aeroport de Barcelona o el Teatre Nacional, amb tota aquesta estructura de vidre sobre el vell edifici. Bofill va ser un arquitecte eclèctic, amb una llarga carrera, diversos estils, llenguatges. Aquestes grans figures del passat deixen una sensació de buit, però de fet són irrepetibles. L’època passa, els hiperlideratges depredadors, la captura de rendes a l’ombra del poder polític i econòmic, potser donen pas a un món de més treball en equip, sense tant d’estrellat.\nAutor ed.Publicat el 14. 1. 2022 11. 5. 2022 Categories culturaEtiquetes arquitectura\nA Plzeň reivindiquen Adolf Loos, un dels primers arquitectes de la modernitat, perquè es conserva i es promou una remarcable sèrie d’interiors en vuit apartaments, que es pot visitar. Loos va ser un arquitecte total, capaç de dissenyar des d’una cadira fins a una casa, i a més un teòric i quasi filòsof de l’arquitectura. A Plzeň va començar el 1907 i va acabar pràcticament quan es va morir, el 1933. Dels 13 interiors documentats se’n conserven vuit. Els clients van ser sobretot persones de la burgesia germanòfona jueva.\nAutor ed.Publicat el 3. 9. 2021 5. 1. 2022 Categories culturaEtiquetes arquitectura, Plzeň\nOpen House, portes obertes a edificis singulars\nEl 7 i el 8 d’agost hi ha portes obertes a 80 edificis singulars de Praga on normalment no es pot entrar. La iniciativa es considera un festival de divulgació de l’arquitectura, amb molt de suport institucional.\nAutor ed.Publicat el 5. 8. 2021 31. 10. 2021 Categories culturaEtiquetes agenda, arquitectura\nUna nova joia funcionalista recuperada\nPraga guanya una nova catedral del funcionalisme, precisament molt a prop del Veletržní Palác. És l’Edifici de les Empreses Elèctriques (Budova Elektrických podniků), construït entre 1927 i 1935. Una rehabilitació excel·lent dona més de 30 mil metres quadrats d’oficines i botigues, i terrasses amb vistes. És un moment icònic del procés de fer de Holešovice un nou Karlín, a partir de la sinergia de la inversió privada i la política pública, i amb l’apreciació conseqüent de la propietat immobiliària. És alhora una aposta per al món de després de la pandèmia: quan es diu que el teletreball ha vingut per a quedar-se es recupera un edifici espectacular que va en direcció contrària. És un testimoni d’una altra època, té una grandesa i una generositat amb l’espai i els materials, com no es tornaria a veure, i forma part d’un dels actius més importants de Txèquia com a país, que és intangible, i que és la nostàlgia de la Primera República.\nAutor ed.Publicat el 27. 4. 2021 20. 10. 2021 Categories culturaEtiquetes arquitectura, Praga\nL’arquitectura dels passatges\nEl canal del Honest Guide és la millor font d’informació per al turista a Praga. Aquest vídeo recent és remarcable perquè hi ha l’arquitecte Adam Gebrian, que dona consells per aprendre a mirar bé els passatges entorn de l’avinguda Venceslau, uns espais pels quals és fàcil passar sense acabar de veure tot el que són.\nAutor ed.Publicat el 25. 4. 2021 5. 6. 2021 Categories vidaEtiquetes arquitectura, Praga, turisme


Els tècnics del Terrassa i el Barceloneta de waterpolo, Dídac Cobacho i Chus Martín, protagonitzen l'entrevista de l''En joc' d'aquest diumenge. Un programa en què repassem els èxits del Barça B, e...\n'En joc' - Dilluns, 16 de gener de 2017\nEls èxits europeus del Sabadell i el Mataró femenins de waterpolo obren un 'En joc' en què comencem posant al dia la Segona Divisió B, la Tercera i la Primera Catalana, a més dels millors gols del futbol català. L'intens cap de setmana al món de l'hoquei patins (amb competicions europees, OK Lliga femenina i Primera Divisió), el repàs al bàsquet...\n'En joc' - Dilluns, 9 de gener de 2017\nEl primer 'En joc' de 2017 s'inicia amb el record del gran cap de setmana de bàsquet català viscut amb l'ALLSTAR de Copa Catalunya, retransmès a 'Bàsquet en joc'. Els resums del retorn de les competicions del futbol català, el bàsquet amb el triomf de l'Spar CityLift Girona al capdavant o l'històrica derrota del Barceloneta a la Divisió d'Honor ...\n'En Joc' Diumenge 8 de gener\nL'ALLSTAR de la Copa Catalunya de bàsquet, masculí i femení, encapçala un programa amb el repàs al cap de setmana del futbol català, el retorn de les competicions de waterpolo i que compta amb entrevista a Ferran Serra i David Plaza, jugadors de l'Hoquei Lloret, classificats per a la Copa. Els apunts poliesportius completen aquest primer 'En j...\nBloc Bàsquet 'En Joc' 15 de gener\nAl bloc de bàsquet seguim en directe el final de la primera volta a la lliga ACB per saber quins equips de la Federació Catalana de futbol s'han classificat per a la Copa del Rei. A la Leb Or parlem de les derrotes del Barça B i el Força Lleida i de la victòria del Prat. A la Leb Plata parlem de la victòria de l'Hospitalet i la nova derrota del ...\nBloc Waterpolo 'En Joc' Diumenge 15 de gener\nEn el bloc de waterpolo analitzem la divisió d'honor masculina amb els entrenadors del Barceloneta (Chus Martín) i del Terrassa (Dídac Cobacho). Després del seu enfrontament a la primera jornada de la segona volta els mariners recuperen el liderat. També repassarem el paper dels 3 equips catalans que han participat a la segona fase de la Lliga E...\nBloc Bàsquet 'En Joc' 8 de gener\nL'Allstar és el protagonista, sens dubte, del cap de setmana. Parlem dels partits femení i masculí i dels respectius concursos de triples i esmaixades, en el cas dels nois. Més enllà d'aquesta festa del bàsquet català parlem de la lliga ACB, la Lliga femenina i ens fem ressò de les victòries del Prat i el Força Lleida a la Leb Or i de les derrot...\nBloc Waterpolo 'En Joc' 8 de gener\nEn el bloc de waterpolo repassem la darrera jornada de la 1a volta a la Divisió d'Honor masculina on el Terrassa aprofita l'ensopegada del Barceloneta a la piscina del Sabadell per situar-se colíder de la divisió d'honor masculina. Mentre la part alta s'ajusta el duel pendent entre Mediterrani i Catalunya decidirà si són els del barri de Sants o...\nBloc bàsquet - 'En joc', Diumenge 18 de desembre de 2016\nRepassem la jornada 13 a la lliga ACB i molt especialment el duel català entre el Barça Lassa i el Divina Joventut. A la lliga femenina ens fixem en la classificació perquè ja tenim les sis classificades per a la Copa de la Reina, competició per a la qual s'ha classificat l'Unigirona però no el Cadí La Seu. Repassem també les competicions de Leb...


Només el 12% de les empreses catalanes subjectes a la Llei d’igualtat tenen un 40% de dones en el consell d’administració | Sala de Premsa | Cambra de Comerç de Barcelona\nLa dona continua estant infrarepresentada en els llocs directius i consells d’administració a les empreses catalanes i, a més a més, aquesta desigualtat no s’està corregint. Aquesta és la principal conclusió de l’estudi Presència de dones en consells d’administració i càrrecs directius a les empreses de Catalunya, a partir de les dades facilitades per Informa D&B de 188.975 societats amb seu social a Catalunya.\nL’estudi analitza la presència de dones als llocs directius i als consells d’administració en aplicació de la llei d’Igualtat de 2007 i el Reial decret-llei 6/2019, que estableix en l’art. 75 que “Les societats obligades a presentar comptes de pèrdues i guanys no abreujats1 procuraran incloure en el seu Consell d’Administració un nombre de dones que permeti assolir una presència equilibrada de dones i homes (40%-60%)”.\nNomés el 12% d’empreses subjectes a la llei compleixen amb la paritat en el consell d’administració\nDe les 2.657 societats catalanes subjectes a l’art. 75 de la llei d’Igualtat1, només 319 empreses (el 12%) té un 40% de dones al consell d’administració. Aquest percentatge del 12% pràcticament no ha variat en els darrers 7 anys i, per tant, no s’observen avenços importants des de l’aprovació de la llei d’Igualtat el 2007.\nPresència femenina en els consells d’administració i llocs directius a les empreses catalanes\nLes dones són el 17,2% en els Consells d’administració, tant de les empreses de més de 250 treballadors com de les empreses de 50 a 250 treballadors. Per tant, no s’observa una relació positiva entre grandària empresarial i presència femenina en llocs de responsabilitat, malgrat que les empreses de més de 250 treballadors han tingut més temps per adaptar-se a la normativa i per veure els resultats de l’aplicació dels plans d’igualtat.\nEn el conjunt de societats mercantils, la presència femenina en els consells d’administració és el 25,3% (a les empreses públiques el 29,8%), i en els càrrecs directius del 22,8%. En el càrrec de Presidència les dones són únicament el 18,5% i en la Direcció General el 15,3%.\nNo obstant això, les empreses que tenen més paritat al consell d’administració també tenen més dones al comitè de direcció: en empreses amb més del 40% dones al consell d’administració, les dones representen el 55% en el comitè de direcció, mentre que en les que tenen menys del 40% de dones al consell, són només el 15% en la direcció.\nEls percentatges més alts de directives s’observen en la direcció de publicitat, recursos humans, qualitat, màrqueting i financera (29-39%), mentre que els més baixos es donen en la direcció tècnica, producció, comercial, direcció general, informàtica i operacions (entre el 12-18%).\nEn el sector TIC la bretxa de gènere en els llocs de responsabilitat s’amplia\nLa presència femenina en els llocs de responsabilitat al sector TIC és menor que a la de la resta d’empreses:\nNomés el 13,5% de dones als consells d’administració de les empreses TIC enfront al 25,7% a la resta d’empreses.\nNomés el 19,6% de llocs directius en les empreses TIC enfront al 22,9% a la resta d’empreses.\nAl sector TIC, el percentatge de dones a la direcció general i al capdavant del departament tècnic, comercial o d’informàtica, se situa en el 10% o inferior, lluny del 40% que representen en les direccions de publicitat o recursos humans, i de la mitjana del 19,6% al conjunt dels llocs directius al sector TIC. A la segregació horitzontal se suma la segregació vertical, que en el cas del sector TIC és fins i tot més important en les ocupacions estrictament tècniques i tecnològiques.\nNeix l’Escola d’Igualtat, un espai per contribuir a la transformació de l’empresa del futur\nPer tal de començar a capgirar les dades i fomentar la presència de la dona en els càrrecs de decisió de l’empresa, que a hores d’ara és força reduïda i presenta anys d’estancament, l’Observatori Dona, Empresa i Economia de la Cambra de Barcelona ha decidit fer un pas endavant posant en marxa la primera Escola d’Igualtat, un espai que té per objectiu formar, assessorar, mentoritzar i acompanyar a les empreses en la formació d’igualtat.\nL’Escola d’Igualtat neix de la necessitat de les empreses i organitzacions per formar agents d’igualtat i especialistes amb una base feminista i econòmica des d’una vessant teòrica, científica i pràctica.\nDe fet, des de l’ODEE s’advoca per entendre i confeccionar els plans d’igualtat empresarials com un instrument de transformació de la cultura empresarial; concebent a l’empresa com a motor de canvi de les persones i de la societat i no com un tràmit obligatori per accedir als contractes amb l’administració pública.\nPer aquest motiu, el primer curs de l’Escola d’Igualtat se centrarà en els Plans d’Igualtat a l’empresa i tractarà d’elaborar diagnosis i plans d’igualtat adaptats a les diferents casuístiques de l’empresa, així com també analitzar en clau de gènere els diferents àmbits de l’empresa i prendre consciència i saber combatre els estereotips de gènere que dificulten el bon clima de treball.\nSobre l’Observatori Dona, Empresa i Economia de la Cambra\nL’Observatori Dona, Empresa i Economia de la Cambra de Comerç de Barcelona ha estat pioner en promocionar la igualtat en clau de gènere en el món empresarial i organitzatiu, creador d’eines d’apoderament com la Plataforma de Conselleres i Directives, el Consell de Conselleres, fòrums i jornades empresarials en clau de gènere i creador d’indicadors econòmics en clau de gènere que donin xifres i dades reals indiscutibles de la situació de les dones en el sistema empresarial. Ara, ha decidit continuar sent pioner un cop més i engegar l’Escola d’Igualtat.\nNP Dones als consells i direccio.pdf\nPPT Dones en consells i direccio.pdf


Republicanes, la conquesta de la ciuadania\nEl llegat de les dones de la II República\nEn el marc de la programació de La Ciba, encetem el cicle "Republicanes, la conquesta de la ciutadania", que suposa un reconeixement a totes aquelles dones, reconegudes i anònimes, que van fer seva la primavera republicana i van alçar les seves veus als parlaments, als carrers i a les llars, vindicant els seus drets de ciutadania, el d'elles i el de totes les persones, fent realitat el vell anhel de justícia, igualtat i llibertat.\nUn dels objectius de La CIBA, espai de recursos per a dones, innovació i economia feminista, és teixir la nostra genealogia i reparar l'oblit a què les dones hem estat condemnades. Amb aquest cicle, des de la memòria i la gratitud, volem reivindicar el llegat de les dones de la II República. Dones valentes, pioneres i compromeses amb la igualtat, que van jugar un paper clau en l'ampliació dels drets de les dones, i que malauradament han estat ignorades per l'androcentrisme de la història.\nAquest cicle ens acompanyarà al llarg del 2021 i, mitjançant una proposta plural d'activitats, ens permetrà fer un recorregut pel pensament, les aportacions i les vides de les dones de la II República, constatar la immensitat del seu llegat i l'actualitat de la seva agenda.\n"Republicanes, la conquesta de la ciutadania", és un acte d'amor i de reparació imprescindible.


EDR : Lucient: «La tradició i la modernitat s'han trobat de forma cíclica al llarg de la història»\nParlem amb el músic sobre el seu nou treball, 'Sa Casa des Carbó'\nLucient és l'àlter ego del DJ i productor Mario G. Quelart. El novembre del 2020 va trobar refugi musical en una antiga casa de pescadors a l'illa d'Eivissa. El diari sonor d'aquesta experiència ha quedat reflectit a 'Sa Casa des Carbó' (Lapsus, 2022), el seu àlbum de debut de base ambiental, amb tocs d'experimentació i psicodèlia, del qual Pol Solsona n'ha creat un àlbum visual. Parlem d'aquest nou treball amb Lucient\nText: Nil Ortiz. Fotos: Pol Solsona.\nAcabes de descobrir 'Sa Casa des Carbó'. Com n'ha estat el procés de creació?\nEl novembre de 2020, després dels primers mesos de pandèmia, vaig decidir fer un viatge sol on poder-me aïllar del món i poder reflexionar sobre totes les coses que envoltaven la meva vida. Eren moments difícils, ja que la pandèmia havia estat un cop dur per a mi, com per a la majoria de gent. A més, m'havia afectat molt a nivell laboral i emocional. Sense poder fer pràcticament bolos i programar esdeveniments, em trobava en una situació insòlita després de gairebé 20 anys punxant i treballant al món de la música. Així que aquesta parada obligada, i descobrir-me aïllat en un espai tan especial i paradisíac com es Cala Vedella, va ser un context perfecte per trobar inspiració.\nD'on sorgeix la idea de fer aquest àlbum conceptual?\nVaig tindre la sort de poder passar deu dies a una petita casa de pescador situada a cala Vedella, al sud-oest de l'illa d'Eivissa, i una vegada allà van començar a sorgir les idees. No anava amb la intenció de fer un disc que després fos mostrat al públic, sinó amb la idea de fer música per a mi com a procés gairebé terapèutic. Per tant, no és una idea preconcebuda, sinó un àlbum que d'alguna manera expressa el que va suposar per a mi aquest viatge. Com una banda sonora del que vaig viure aquells dies a l'illa.\nQuin és el teu vincle amb Eivissa?\nA Eivissa hi havia estat algunes vegades, fos per anar de vacances o visitar alguna amistat. Però el meu veritable vincle amb l'illa va començar arran de la relació amb l'Anna, la meva parella, perquè la seva família fa dècades que estiueja a Sa Casa des Carbó i hi tenen un fort vincle amb la gent d'allà. En els últims anys l'hem visitat sovint i ells m'han ensenyat racons de l'illa que no coneixia i a gaudir-la fora de temporada turística, cosa que ha fet que de mica en mica m'hi anés enamorant i volgués descobrir més sobre la seva història i els seus costums.\nQuè és Sa Casa des Carbó?\nÉs una petita casa de pescador situada al bell mig de la cala Vedella, construïda entre finals de 1800 i principis de 1900 amb la finalitat de facilitar el comerç del carbó que es produïa per la zona del sud-oest d'Eivissa. Les condicions de transport de l'època només permetien la via marítima, cosa que va condicionar que sa Casa des Carbó fos emplaçada a primera línia de la costa. De fet, hi ha fotos que documenten que va ser la primera edificació que va tindre la cala.\nEn aquest treball has inclòs sons d'ambient enregistrats a Eivissa. Què hi han aportat?\nCom explicava abans, aquest disc d'alguna manera és una banda sonora del meu viatge. Jo, amb la intenció d'estar el més aïllat possible, no vaig agafar cap tipus de transport durant els deu dies que va durar la meva estada, i les sortides que feia de la casa eren petites excursions a peu o nedant. Així que vaig pensar que seria interessant portar sempre la gravadora a sobre i anar enregistrant els sons que m'envoltaven a cada moment. Des de la remor de les onades o els ocells del bosc, a les passes en trepitjar la sorra o els rellotges de paret que hi ha dins la casa. D'alguna manera, crec que ajuden a contextualitzar el disc i a fer-te viatjar mentalment a l'illa.\nQuina sensació t'agradaria que sentís l'oient en escoltar el disc?\nÉs un àlbum, que a pesar de la feina que hi ha al darrere i els entrebancs que han pogut sorgir durant el procés, a mi m'ha portat molta pau. El disc parla principalment de les emocions, i és un viatge a través d'aquestes. Des de la felicitat que suposa contemplar la natura després de mesos tancat a la ciutat, fins a l'angoixa que suposa enfrontar-nos a les nostres pors. Però és una història amb final feliç, amb llum al final del túnel, i per això m'agradaria que la gent que l'escolti s'endinsi en el viatge i finalment s'emporti aquesta sensació de pau.\nQuines han estat les referències musicals per crear aquest àlbum?\nDe referències musicals, n'hi ha moltes; algunes més conscients a l'hora de compondre, i d'altres de les quals me n'he adonat –o m'han fet adonar– reescoltant el disc una vegada acabat. Per anomenar algunes, et diria que hi ha coses de Boards of Canada, de Suzanne Ciani, de Pariah o de Caterina Barbieri. Però podríem trobar molts més artistes que, d'una manera o altra, han influenciat aquest àlbum. Soc un melòman de la música en general i de l'electrònica en particular i durant la pandèmia vaig escoltar molta música ambient, així que suposo que és un còctel de tot plegat.\nEn Pol Solsona ha realitzat un àlbum visual de 'Sa Casa des Carbó'. Com va sorgir la idea?\nEn Pol Solsona és un dels meus amics més propers i, per tant, va ser una de les primeres persones a qui vaig mostrar la maqueta del disc. Soc molt fan de tot el seu treball com a dissenyador i director d'art així que li vaig proposar de fer un videoclip de la cançó que decidíssim llançar com a single. Ell, tal com va acabar d'escoltar el disc, em va dir que era una peça massa compacta i enfilada com per només posar-hi imatge a una de les cançons, així que em va suggerir fer un film de tot el disc. Només dir-m'ho ja ens vam posar a mirar com fer-ho possible, ja que el pressupost per la producció era molt limitat. Però des del principi vam tenir clar que havíem d'enregistrar les imatges al mateix espai on s'havia parit el disc. Així doncs, la tardor de 2021 vam anar una setmana a enregistrar el material que li serviria de base per fer tot el suport visual del disc. Jo em vaig limitar a explicar-li una mica que significava per a mi cada cançó i cada moment del disc i a partir d'aquí li vaig donar tota la llibertat creativa, així que podem dir que el film és una reinterpretació visual del disc feta per en Pol, i jo sempre li estaré agraït per haver-me fet aquest regal.\nEl vídeo repassa els elements i la part més verge d'Eivissa. És possible la conjunció entre tradició i modernitat a l'illa? I en el món de la música?\nDurant la meva estada a l'illa vaig estar sol i pràcticament no vaig tenir interacció amb altres persones, i d'alguna manera volíem que això quedés reflectit al film. Penso que la tradició i la modernitat s'han anat trobant de forma cíclica al llarg de tota la història, sobretot en l'art. De fet, m'atreviria a dir que ara mateix estem vivint un moment a escala global on la música folklòrica i l'electrònica avantguardista i/o de ball s'estan fusionant com mai abans. A casa nostra tenim un referent fantàstic d'aquest moviment, com és Tarta Relena. A l'illa també ha passat i segueix passant. A pesar que en les últimes dècades hi hagi una massificació turística, Eivissa porta des de mitjans de segle passat atraient a artistes i persones amb sensibilitat artística d'arreu del món, i aquestes han conviscut amb la tradició de l'illa a l'hora que hi aportaven modernitat i nous punts de vista.\nL'emergència climàtica i la massificació a l'illa creus que estan posant en perill aquests espais verges dels quals parlàvem?\nÒbviament, el turisme descontrolat i el fet de prioritzar l'economia immediata per sobre de tot i de tothom no és bo per conservar els espais naturals, igual que tampoc ho és per a les grans ciutats. Per a mi és evident que s'han de revisar els models i les conductes de la societat occidental. Si no regularitzem certes coses, és evident que ens ho acabarem carregant tot.\nEivissa és una illa de referència pel seu patrimoni natural, però en aquest espai reduït també hi conviu la música i la festa. Què creus que representa Eivissa per la música electrònica internacional?\nEivissa és un referent musical i artístic des dels anys 50, no només per a la música electrònica. Llibres com Balearic d'en Luis Costa i en Christian Len així ho documenten (que, per cert, és la lectura que em va acompanyar durant el viatge). Però és cert que en les últimes dues dècades el model generalitzat a l'illa s'ha convertit en una caricatura mainstream del que havia representat l'illa per a molts DJs i artistes que aquí trobaven una llibertat i un context que no existia enlloc més. Hi ha qui diu que és un espai màgic, però independentment del que un pensi, és innegable que hi han passat coses molt especials i que han marcat la història de la música. I el millor de tot és que, a pesar de la massificació que viu actualment a l'estiu, continues descobrint-te en moments i llocs on es generen coses especials.


Bellou-le-Trichard - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n48° 16′ 04″ N, 0° 32′ 47″ E / 48.2678°N,0.5464°E / 48.2678; 0.5464Coord.: 48° 16′ 04″ N, 0° 32′ 47″ E / 48.2678°N,0.5464°E / 48.2678; 0.5464\nCantó Cantó de Le Theil\nàrea de concentració metropolitana de la Ferté-Bernard\nBellou-le-Trichard és un municipi francès situat al departament de l'Orne i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 242 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Bellou-le-Trichard era de 242 persones. Hi havia 100 famílies de les quals 32 eren unipersonals (20 homes vivint sols i 12 dones vivint soles), 28 parelles sense fills, 36 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 147 habitatges, 102 eren l'habitatge principal de la família, 33 eren segones residències i 12 estaven desocupats. 144 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 102 habitatges principals, 79 estaven ocupats pels seus propietaris, 21 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 13 en tenien dues, 29 en tenien tres, 28 en tenien quatre i 30 en tenien cinc o més. 61 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 40 habitatges hi havia un automòbil i a 47 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Bellou-le-Trichard el 2009\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 159 persones, 119 eren actives i 40 eren inactives. De les 119 persones actives 103 estaven ocupades (57 homes i 46 dones) i 16 estaven aturades (8 homes i 8 dones). De les 40 persones inactives 12 estaven jubilades, 13 estaven estudiant i 15 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Bellou-le-Trichard hi havia 101 unitats fiscals que integraven 244 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 16.880 €.\nDels 8 establiments que hi havia el 2007, 4 eren d'empreses de construcció, 1 d'una empresa de serveis, 1 d'una entitat de l'administració pública i 2 d'empreses classificades com a «altres activitats de serveis».\nDels 4 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un paleta, 1 guixaire pintor i 2 lampisteries.\nL'any 2000 a Bellou-le-Trichard hi havia 10 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 315 hectàrees.\nPouvrai (2,3 km)\nSaint-Germain-de-la-Coudre (4,5 km)\nNogent-le-Bernard (5,5 km)\nGémages (5,9 km)\nLa Chapelle-du-Bois (6,3 km)\nSaint-Cosme-en-Vairais (6,5 km)\nIgé (6,5 km)\nDehault (6,7 km)\nPréval (6,7 km)\nLa Chapelle-Souëf (7,2 km)\nL'Hermitière (7,4 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Bellou-le-Trichard\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Bellou-le-Trichard a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Bellou-le-Trichard a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bellou-le-Trichard&oldid=29126096»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 gen 2022 a les 05:06.