El Ple Municipal celebrat el 19 de desembre del 2013 va aprovar els Pressupostos Municipals per a l'any 2014, centrats en prioritzar les necessitats de les persones i en reactivar l'activitat econòmica per generar llocs de treball.\nL'Ajuntament incrementa el pressupost un 9,3% per, entre d'altres, impulsar un Pla de Xoc per a l'ocupació, incrementar els ajuts a les famílies i els recursos per a l'atenció domiciliària i seguir potenciant l'educació, així com realitzar les inversions més importants de l'últim lustre per esdevenir un motor econòmic a la ciutat.\nUn pressupost centrat en prioritzar\nles necessitats de les persones i en\nreactivar l'activitat econòmica per\ngenerar llocs de treball\nIngressos patrimonials i de capilat\nManteniment i millora de la ciutat\nFoment de l’ocupació i atenció social\nPUNT DE !\nTreballem per cobrir les necessitats socials en un context econòmic advers\nCreixement continu de les necessitats socials\nLa crisi fa que més gent necessiti suport per satisfer necessitats bàsiques i\nobliga a l’Ajuntament a contenir la pressió fiscal sobre les famílies.\nEstancament de l’ocupació\nLa manca de llocs de feina requereix d’estímuls per ajudar a reactivar-la\ni l’Ajuntament vol treballar per fer-ho possible.\nDisminució d’ingressos per part de la Generalitat\nLa Generalitat redueix l’aportació del Fons de Cooperació Local i elimina\nla subvenció a les places de les escoles bressol municipals, entre d’altres.\nLes transferències d’altres administracions i la recerca d’ingressos\npatrimonials permeten fer front a la situació.\nEls comptes municipals estan allunyats del límit d’endeutament autoritzat i\naixò permet seguir invertint i fer-ho demanant només 3 milions en préstec.\nL’Ajuntament incrementa el seu presssupost un 9,3% i fa la inversió més important de l’últim lustre per esdevenir un clar motor econòmic a la ciutat.\nMantenim el focus en l’atenció a les persones, especialment aquelles més vulnerables, i creem el Pla de Xoc per a l’Ocupació, dotat amb 300.000 euros.\nContinuem contenint la despesa corrent, tot renegociant contractes de serveis i lloguers i ajustant al màxim els recursos necessaris.\nEls comptes són solvents: redueixen l’endeutament un 7,2%, compleixen la regla de despesa dictada per l’Estat, estalvien despesa corrent per destinar-la a inversions i es doten amb un fons de contingència voluntari d’1 milió.\nTreballem amb valentia,\nperò sense perdre de vista la solvència\nEl pressupost de l’Ajuntament creix un 9,3% respecte al 2013 i els comptes consolidats, que són els de l’Ajuntament més el del grup d’empreses municipals (Vigem), ho fa en un 14,8%.\nentre Ajuntament i Vigem\n65, 85 milions\n17, 36 milions\n79, 36 milions\nTreballem per generar recursos\nI poder fer un pressupost valent\nNo pateixen increment\nBaixen un 7% pel descens de recaptació\nde l’IAE i de l’impost de vehicles TRANSFERÈNCIES\nBaixen de la Generalitat, però compensen altres\nLa recaptació creix un 1,6% 4,26\nINGRESSOS PATRIMONIALS I DE CAPITAL\nPugen els de la Diputació i l’AMB. També pels\nels cànons del nou mercat i la venda de\nterrenys a plaça Constitució i Ca n’Alemany\n65,85 M 60,25\nTreballem per prioritzar la cohesió social i la reactivació econòmica\n· Per àmbits econòmics, la\nprincipal despesa és en la compra de béns i serveis (32%). Està per sobre de les\ndespeses de personal (31%),\nles inversions (21%), les transferències a altres administracions (9%) i les\ndespeses ﬁnanceres (7%).\nCOMPRA DE BÉNS I\n· S’incrementa un 81% la inversió respecte a l’any anterior\ni es conté la despesa corrent, que creix només un 1,2%.\n· Els serveis de manteniment i millora de la ciutat són el principal àmbit de despesa, el 42,7% del total\n(Neteja, enllumenat, policia…)\nI ATENCIÓ SOCIAL 5,76\n(Educació, cultura, esports, salut…)\n· Dos àmbits redueixen la despesa respecte al 2013, les partides per a governança i accions ﬁnanceres\n(Empresa, innovació, transport…)\n(Gestió econòmica, relació amb la ciutadania, despeses en consums…)\n(Pagament de deute)\nTreballem per tenir una ciutat neta, segura, equilibrada i sostenible\n28,14-4,5% respecte 23,1\n+21,9% respecte al 2013\nMantenir la via pública perquè\nsigui un espai de convivència\nsegur i amb uns serveis amb\nbons estàndards de qualitat.\nMANTENIMENT I OBRES 13,7 milions\nRECOLLIDA DE 4,87 milions\nURBANISME 1,52 milions\nZONES VERDES I MEDI AMBIENT 1,10 milions\nOBJECTIUS Incrementar l’activitat inversora\nper seguir sent motor d’activitat\neconòmica a la ciutat, i també\ntransformant els barris.\nReduir les emissions de C02\nfomentant l’eﬁciència energètica\ni el consum responsable.\nI CIUTAT SOSTENIBLE\nACTUACIONS DESTACADES Continuem la urbanització del\nsector d’activitat econòmica de Ca\nn’Alemany, que també millorarà la\nmobilitat viària entre el nucli urbà i\nCulminem les obres del nou tanatori,\nal costat del Cementiri Municipal, i\nconstruïm una nova rotonda a la\ncarretera C-245 per millorar-ne\nACTUACIONS DESTACADES Seguim apostant per la Llei de Barris\na Ponent i la Montserratina invertint\n1,3 milions d’euros, per evitar que la\nnegativa de la Generalitat a aportar-hi\ndiners trenqui el camí iniciat. Culminem la remodelació de la plaça de\nla Constitució i entorn, amb un\naparcament públic. L’actuació es\nﬁnança, en part, amb l’arribada de nous\noperadors comercials i la construcció de\nI CIUTAT SOTENIBLE\nACTUACIONS DESTACADES Construïm el segon tram del passeig de\nPonent, en alliberar una hectàrea de\nterreny de l’antiga Escola Doctor Fleming\namb la retirada de la tanca perimetral i\nl’enderroc de dos ediﬁcis annexos.\nSeguim amb la renovació de carrers del\nBarri Antic: reurbanitzem el passatge\nEstret i el carrer de Pare Artigas.\nConsolidem l’ediﬁci de Can Modolell, un\nreferent patrimonial, per conservar-lo en\ncondicions a l’espera de la seva reforma.\nACTUACIONS DESTACADES Avancem en l’adequació de l’espai\npúblic a les necessitats de les persones\namb mobilitat reduïda creant nous\npassos de vianants rebaixats.\nMantenim la despesa en els serveis de\nrecollida d’escombraries i neteja viària\nper conservar una ciutat amb un espai\nACTUACIONS DESTACADES Ampliem la despesa en parcs i\njardins (+2,4%) per garantir la\nqualitat com a ciutat verda.\nImpulsem un pla de patrimoni\nforestal per millorar la muntanya\nde Sant Ramon, a través\nd’actuacions ambientals i de\nIniciem un programa escolar de\nsensibilització envers la\nACTUACIONS DESTACADES Posem en marxa un programa de\nfoment de l’estalvi energètic a les\nescoles i les comunitats de veïns.\nConsolidem Viladecans Repara com a\nespai d’assessorament i formació per\na la revaloració dels residus.\nPotenciem l’estalvi energètic als\nequipaments municipals i a la xarxa\nACTUACIONS DESTACADES Potenciem la Policia Local de proximitat\nper millorar la convivència ciutadana i\nmillorem les eines de gestió del cos\nAprovem el Pla Local de Mobilitat per\nfacilitar els desplaçaments interns i\nFOMENT DE L’OCUPACIÓ I L’ATENCIÓ SOCIAL\nTreballem pel benestar i l’autonomia de les persones\nATENCIÓ SOCIAL 5,76 MILIONS\n+10% respecte al 2013\nJOVES, DONES I GENT GRAN\nGarantir l’atenció a les persones\nen situació de vulnerabilitat i risc\nd’exclusió tant des de la vessant\nsocial com laboral\nOBJECTIUS Millorar la qualiﬁcació professional\nde la ciutadania i augmentar l’oferta\nformativa tenint en compte els sectors\nmés dinàmics i les demandes de les\nImpulsar programes per a la creació\nde llocs de feina\nACTUACIONS DESTACADES Impulsem el Pla de Xoc per a\nl’Ocupació, dotat amb 300.000\neuros, per generar llocs de\ntreball a través del suport\neconòmic a projectes\nd'autoocupació i projectes de\nque requereixin personal.\nACTUACIONS DESTACADES Incorporem a l’oferta formativa de\nCan Calderon especialitats de\nqualiﬁcació relacionades amb els\nsectors emergents a la ciutat:\nlogística de magatzem, vendes i\natenció al públic amb idiomes\nImpulsem la campanya ‘Prepara’t\nper al teu futur!’, per sensibilitzar\na la ciutadania i posar al seu abast\nels recursos formatius relacionats\namb els sectors emergents.\nATENCIÓ SOCIAL I OCUPACIÓ\nACTUACIONS DESTACADES Augmentem un 33% els ajuts a\nles famílies sense recursos per\ncobrir necessitats bàsiques i per\na beques de menjador escolar.\nIncrementem un 6% els recursos\ndestinats a l’atenció domiciliària.\nACTUACIONS DESTACADES Destinem 100.000 euros perquè\nles famílies desnonades no hagin\nde pagar l’impost de plusvàlua.\nImpulsem el Pla Local per la Inclusió\nSocial per potenciar l’autonomia de\nles persones i prevenir situacions de\nvulnerabilitat i exclusió.\nTreballem perquè la ciutadania tingui\nuns serveis públics de qualitat\n+5% respecte al 2013\nI PATRIMONI 1,42 milions\n+18% respecte el 2012\nOBJECTIUS Millorar l’èxit escolar perquè\nl’educació esdevingui garantia\nMantenir l’aposta per la\ncultura com element de\nprogrés i cohesió social Ampliar l’oferta d’equipaments\nesportius de la ciutat\nACTUACIONS DESTACADES Incrementem els recursos destinats a\nles escoles bressol públiques davant\nl’eliminació de l’aportació per part de la\nGeneralitat, per tal que les famílies no es\nvegin afectades per la mesura.\nImpulsem la Xarxa d’Innovació\nEducativa i introduïm nous elements\ntecnològics a l’aula (karendons,\ntablets…) per millorar l’èxit escolar.\nTambé, iniciem un projecte europeu\namb altres països per promoure a l’aula\nels Entorns Personals d’Aprenentatge.\nACTUACIONS DESTACADES Promovem la Formació Professional\ndual amb la col·laboració del sector\nprivat de dins i fora de Catalunya.\nPosem en marxa l’Ateneu de les\nArts a l’antiga Escola Doctor\nFleming per promoure\nl’aprenentatge de les disciplines\nACTUACIONS DESTACADES Posem en marxa un nou equipament\ncívic a la plaça de la Constitució, com\na casal de la gent gran i casal de barri,\namb una gran sala polivalent per a\nactivitats d’entitats i ciutadania.\nAcondicionem una sala d’exposicions\na l’ediﬁci històric de Ca n’Amat perquè\npugui obrir-se el Museu de Viladecans.\nACTUACIONS DESTACADES Culminem les obres del nou Complex\nEsportiu de la Torre-roja, que\nincorporarà una piscina coberta i una\naltra descoberta, pavelló multiusos i\nsales de ﬁtness. 35.\nTreballem per la reactivació econòmica\n+46% respecte al 2013\nEMPRESA, COMERÇ 1,69 milions\n788.000 € INFRAESTRUCTURES 151.000 €\nOBJECTIUS Reforçar el comerç de\nPromoure i atreure activitat\nempresarial per generar més\nllocs de feina.\nAjudar a les persones\nemprenedores. Potenciar els atractius turístics.\nImpulsar un transport públic\nútil i eﬁcient.\nACTUACIONS DESTACADES Inaugurem el nou mercat\nmunicipal de la Montserratina,\nel segon de titularitat pública a la\nciutat, amb nous espais comercials\nContinuem amb la promoció de\nl’associacionisme i el foment de les\nﬁres comercials com a mecanisme\nde consolidació del comerç local. 38.\nACTUACIONS DESTACADES Creem ajudes per als nous autònoms\ni boniﬁquem a les empreses que\ncontractin persones en situació\nEstablim l’Oﬁcina d’Atenció Integral\na l’Empresa i els autònoms.\nACTUACIONS DESTACADES Impulsem un pla de promoció\nturística basat en els eixos de la\nnatura, els negocis i la cultura, amb l’objectiu de generar riquesa\nTreballem amb compromís\nI transparència i de tu a tu amb la gent\n-2% respecte al 2013\nGENERAL 5,65 milions\nADMINISTRACIÓ ECONÒMICA 1,49 milions\nOBJECTIUS Optimitzar recursos materials per\nser eﬁcients i mantenir els recursos\nhumans per prestar un bon servei.\nPreveure necessitats imprevistes.\nApropar l’administració a la gent.\nImpulsar la transparència i el bon\nPromoure la solidaritat ciutadana.\nAvançar en la creació d’una ciutat\n‘intel·ligent’, principalment a partir\nde fons europeus. 42.\nACTUACIONS DESTACADES GOVERNANÇA\nDotem el pressupost d’un fons\nde contingència d’1,05 milions,\nper atendre les necessitats\nimprevistes o la minva de\nrecursos d’altres administracions.\nPer quart any consecutiu, es\ncongela el sou de regidors, alts\ncàrrecs i personal funcionari i\nlaboral. Les despeses de personal\nbaixen un 0,5% perquè, tot i que\nmantenim l’ocupació a la plantilla\nmunicipal, no es fan contractacions\nque no siguin imprescindibles.\nACTUACIONS DESTACADES Incrementem el nombre de tràmits\namb gestió telemàtica per facilitar\nla relació de la ciutadania amb\nPromovem les dades obertes\n(Open Data) com a mecanisme de\nAmpliem les infraestructures TIC per\nimpulsar els projectes de ciutat\nintel·ligent (Smart City).\nACTUACIONS DESTACADES Reduïm la despesa corrent,\nrenegociant contractes i\nracionalitzant els consums de\nreprograﬁa i correspondència.\nMillorem el circuit administratiu\nper garantir el pagament a\nproveïdors en 30 dies, en beneﬁci\nACTUACIONS DESTACADES Renovem els contractes de barri\namb les entitats veïnals, doblant\nels recursos per a la deﬁnició de les\nactuacions de millora dels barris.\nPosem en funcionament el Banc del\nTemps de Viladecans per promoure\nuna xarxa estable de cadenes de\nfavors entre la ciutadania.\nRefermem el Punt Solidari de\nViladecans com a programa de\nsolidaritat ciutadana amb les\npersones més desfavorides.\nACTUACIONS DESTACADES Implementem un pla de màrqueting\nterritorial per a l’atracció d’empreses\na les zones d’activitat econòmica. Continuem fent accions de\nbenvinguda a les empreses perquè es\nmultipliqui el beneﬁci econòmic a la\nciutat fruit de la seva arribada.\nCerquem fons europeus per ﬁnançar\nprojectes de ciutat ‘intel·ligent’ i\nampliem el contacte amb ciutats\neuropees actives en aquesta temàtica.\nTreballem per tenir unes ﬁnances sanejades que ens donin autonomia 48.\n-20,4% respecte al 2013\nAMORTITZACIONS 2,95 milions\nINTERESSOS 1,43 milions\nOBJECTIUS Reduir l’endeutament per\nmantenir la solvència dels\ncomptes, la qual cosa permeti\nprioritzar les polítiques sense\ninversora per seguir\nmillorant la ciutat.\nSer molt prudents amb els\ncàlculs per evitar haver de\nretallar altres partides al\nACTUACIONS DESTACADES L’Ajuntament es desendeuta encara\nmés. Demanarem préstecs de 3\nmilions d’euros per fer inversions,\nperò el deute viu baixarà un 7,2%. El\nrati d’endeutament se situa en el 48%\ndel pressupost, molt per sota del 75%\nque permet el Ministeri d’Hisenda.\nLa contenció de la despesa corrent\nens permet fer un estalvi de 582.000\neuros, que es dediquen a inversions\nper no haver de demanar un préstec més elevat.\nSi voleu consultar el pressupost detallat, podeu fer-ho a la\nSeu Electrònica de l’Ajuntament, a través de www.viladecans.cat


Dos cràters suecs són la primera prova del doble xoc d'un asteroide contra la Terra\nFa uns 470 milions d'anys va ocórrer una gran catàstrofe còsmica en el sistema solar: un asteroide d'uns 200 km de longitud es va trencar en fragments, dos dels quals van viatjar junts 12 milions d'anys fins a impactar a la Terra els dos alhora. Ho van fer en el que avui és Suècia, creant els cràters Lockne i Målingen. Ara un geòleg del Centre d'Astrobiologia ha trobat les evidències, en el que constitueix el primer cas confirmat d'impacte de asteroide binari al nostre planeta.\nEls cràters suecs Lockne i Målingen van ser originats alhora pel xoc d'un asteroide doble. Tots dos van sorgir després de l'explosió d'un enorme asteroide de 200 km per alguna col·lisió en el cinturó d'asteroides principal fa 470 milions anys.\nAixí ho apunta un estudi que aquesta setmana publica a la revista d'accés obert Scientific Reports un equip d'investigadors liderats per Jens Ormo, del Centre d'Astrobiologia (INTA-CSIC).\n"Per primera vegada s'ha datat amb tan alta precisió una parella de cràters d'aquest tipus, tots dos creats fa 458 milions d'anys, i que constitueixen l'únic exemple terrestre conegut que pot atribuir sense cap dubte l'impacte d'un asteroide binari", destaca Ormo a Sinc. "Tots els altres possibles candidats dobles tenen edats amb lapses de temps que no permeten descartar que s'hagin format per separat".\nA més, les formes dels dos cràters estàn d'acord amb l'impacte d'un projectil fragmentat, el que porta als científics a suposar que l'asteroide doble pertany al tipus anomenat 'pila de runa', format amb peces diverses unides per forces gravitacionals.\nSegons els autors, és molt estrany que un cràter d'impacte pugui associar-se a un esdeveniment de ruptura datat en un temps concret en el cinturó d'asteroides, i en aquest cas es s'ha aconseguit l'únic exemple doble conegut.\nFont original: http://www.cienciaxplora.com/sinc/dos-crateres-suecos-son-la-primera-prueba-del-doble-choque-de-un-asteroide-contra-la-tierra_2014102300286.html


Adrian + Shane a Mutuo - Bonart\nAdrian + Shane a Mutuo\nbonart barcelona - 01/12/17\nMutuo Galeria, Julia Portet nº5 de Barcelona, presenta del 13 al 23 de desembre de 2017 a l'1 l'obra dels artistes Adrian & Shane en projecte col·laboratiu entre la galeria Mutuo i Horny Gallery.\nAdrian + Shane són dos artistes que treballen junts com un des de 1998. Usant pintura, collage, galeries de símbols, fotos i vídeos per crear el que és, sense cap dubte, l'art pop. Gran part del seu treball inclou l'autoretrat. Moltes peces estan carregades de comentaris socials frescos i ben dirigits.\nLes acolorides obres aborden temes comuns que inclouen la família i la sexualitat i també toquen la nostra exacerbació amb la rutina diària, sentiments de confusió, pèrdua i manca d'identitat personal.\nPrimer van exhibir el 1999 i des de llavors Adrian + Shane ha tingut moltes exposicions individuals i grups reeixits a Irlanda ia l'estranger. El seu treball ha aparegut en nombroses publicacions a tot el món.\nAdrian + Shane actualment estan treballant en una col·lecció de nous treballs.\nA la imatge, cartell (detall) de la mostra.\nMutuo Galeria Horny Gallery Adrian + Shane\nNotícies / Osca\nELS FONS DE LA CASA ZAVALA/FUNDACIÓ ANTONIO SAURA ITINERARÀ PER OSCA\nUNA EXPOSICIÓ DIFERENT A LA GALERIA DOLORS VENTÓS\nL'ARTS SANTA MÒNICA ACULL LA PRESENTACIÓ DEL PROJECTE "LLADRES" DE MABEL PALACÍN\nMÒNICA CAMPDEPADRÓS A LA GALERIA ART EN BRUT


(16/03/2017 - 25/09/2017)\nEspai Mirador. Accés gratuït\nL'MMB inaugura l’exposició A la vora de la mar, comissariada per Oriol Rossinyol, musicòleg. La mostra vol fer una mirada a la música que ha acompanyat l’activitat humana de les cultures mediterrànies. La diversitat de pobles que durant segles ha envoltat aquestes aigües ha anat teixint un ric entramat artístic i cultural que es vol reflectir a l’exposició.\nSi parlem de les cultures a l’entorn d’un mar, no podem oblidar que ell és el gresol on han nascut i s’han desenvolupat. Els vaixells estaran presents a l’exposició com a missatgers infatigables de l’art dels sons i de les tecnologies necessàries per crear-los.\nL’exposició es divideix en tres espais. El primer és la introducció i ens explica el coneixement compartit de les cultures a la vora de la mar. Està constituït per un audiovisual que a través del so i la imatge ens transportarà al mar per descobrir la comunicació a través dels sons i la música.\nEn el segon espai es concentra el patrimoni exposat. Fins a 82 instruments musicals dels segles XVII al XXI, 58 fotografies de músics i 12 vaixells, representats amb maquetes i diorames, per posar de relleu la relació entre la música i la cultura marítima. Els instruments de percussió ens parlen del ritme, tan necessari a l’hora de vogar en les embarcacions de rem. La forma de les primeres arpes egípcies ens recorda als vaixells de l’època, amb els quals van viatjar pels diferents territoris connectats per mar igual que ho farien més tard molts altres instruments com la guitarra o l’acordió. Del vent es nodreixen tant les embarcacions de vela com alguns instruments, com els que es confeccionaven amb canyes i corns marins, materials marítims. L’exposició A la vora de la mar reuneix peces de les col·leccions de l’MMB, amb instruments musicals procedents, majoritàriament, de la col·lecció particular Música para ver i algunes peces del Museu de la Música de Barcelona.


CELIAVERN ( ESCALADA I VIDA...): EL MERCAT DEL GRAU\nEs pooden donar alguns factors que condicionen aquests mercats TANCATS:\nLa dificultat en escalada depèn de una sèrie de condicionants objectius que es combinen:\nHOMOGENEïTZACIÓ: Sovint em trobo amb vies semblants que ofereixen cotacions diferents en la mateixa zona. L’error més freqüent que faig és sobrecotar les vies que em costen ( estil en que escalo pitjor) i decotar les vies que em costen menys ( estils en que pugui estar més especialitzat o que morfològicament em van bé). El que intento en UNA MATEIXA ZONA i per extensió, respecte a altres, és elaborar una llista de vies, ordenar-les per grau OFICIAL i PROPASAR un GRAU PERSONAL. Realitzant la ordenació de les vies pel grau personal descobreixo que realment el grau personal evalúa de manera més homogènia la difrencia de dificultats entre vies. Comentat.ho amb els comopanys aquest mètode ha donat resultats curiosament bons i coincidents si es realitza de manera CEGA\nTantmateix, com sempre, el MATIS apareix quan acceptem la FREDOR ( i per tant poca utilitat informativa), dels mètodes alfanumèrics per determinar una dificultat que en el fos és subjectiva...aleshores l'AJUT de un mètode més DESCRIPTIU és BASIC per matisar les verdaderes característiques de una via.\nPer mi "un 7c INFERNO de DIBUS IMPOSSIBLES del l'ISAAC sempre serà molt més dur que un 8a PERULLERO de CONTI, ROTLLO PIM-PAM"...o no?\nPER CERT..SI HAS ARRIBAT AQUÍ LLEGINT ETS UN BOU AMB MOLTA PILA I UN BON SAC DE BLOC I TARRO...FELICITATS!!!\nPublicado por TRanki en 3:28 a. m.\nM'ha molat la classe d'estadistica i economia aplicada al grau ;)\nGuay, soc un bou amb molta pila i un bon sac de bloc i tarro! (no m'ho crec ni jo) Gracies! :P\nEn serio, bon article i molta rao. Jo normalment sempre apunto el grau que te la via a les ressenyes i dono la meva opinio sobre si es correcte, sobrecotat o infracotat. Comparant sempre amb les vies que he escalat (aqui peco ja que la meva mostra estadistica, digali "N" :P, es bastant petita pero a veure si escalant escalant vaig ampliantla i tinguent una major poblacio :)\npos si que ets bouuuu!\nCOm més repertori tens més "sensibilitat" tens respecte al grau.\nHI HA EL FACTOR "E" (edat). per assolir una maxima mostra, o ets l'Andrada o han de passar molts FINDES, i ja se sapq ue amb el temps els tendosn s'arruiguen i els muscles s'estiven i la titola baixa...de fet hi ha hagut "èpoques" en que vies on anava sobrat em costaven moltíssiim després...la forma física varia.\nCal tenir el cap clar per acceptar-ho i seguir aplicant el mateix "raser" a les cotacions..i un bon EXERCICI és anar "repetint" o "tornant a tocar" vies que has fet abans, per veure què tal estàs...\nExcelent article i millor reflexió, molt bé bou!!!\nno crec q tingui pila ni bloc, xò si un munt de temps per llegir les teves reflexions, je,je.\nPeró no trobeu que estem en el mateix lloc? després de varios posts (k, birdio...) no acabo de trobar la resposta correcte, xq no existeix.\nHauriem de dixar-nos de pensar en quina via és més dura i encadenar-les totes!!!\npenso q si el grau de totes les vies fós homogeni, li estarien treient la personalitat als sectors, i en part als aperturistes.\nhauriem de prendre el grau NOMÉS com un REFERENCIA per no enganxar-nos el dits quan anem a fer CORDA.\nSalut i + graus "d la casa".\nTotalment d'acord Ramon...\ncom dic al final...millor una BONA REFERENCIA que un numero...\nEm feia gracia comels ARTIFICIALEROS ( esportius) intenten buscar una graduació més informativa.\nUn A2+ d'aquells txungos, que si et despistes et menjes una repisa sota la reunió..una mica infierno perquè el pas de les cordades ha anat "dialtant" els dos emplaçaments dels ploms a la sortida de la R ( has de posar dos RP's), i la r és un sol espit i una "v " invertida...rotllo txungo i una mica burrot...no cal martell..però si clñaves coses millor...\nJo prefereixo les "referencies"...\nLes REFERÈNCIES són molt més importants alhora d prendre decisions del que realment ens pensem.\nAixí, kuan un llegeix un post en un blog, depenén de qui és i d què fa, ens fem una idea del contingut. independentment dels graus. Si ell ho pot fer, jo també, pensem.\nQuan llegeixo una piada del Willow o el Gerber, a priori, ja m'oblido d'anar a repetir la via. Si en llegeixo una del Piju, i em sento inspirat, potser m'ho plantejo. Això va independentment del grau, segons l'exposició, l'etica, les condicions, el moment personal...\nQuan el Kim va anar a repetir la Feli de Patriarques i es va fer mal, es va crear un MITE. No deixen de ser referències: Si ell no va poder i escala millor que jo........ Quan el Manu es va baixar de la Libertàrias d'Ordesa, un altre.\nAixí, almeny jo com a escalador, crec que em motiven molt més les referències q no pas els pròpis graus/vies.\nEl GRAU és importantíssim, no per viure, sinó per SOBREVIURE, (aka, enganxar-se'ls dits)\nBooouuuu!!! Ja l'he llegit... ara em manca interioritzar-lo i fer-me un excel per comparar vies (malditos informáticos!), ja,ja,ja...\nSi, com tu mateix has dit moltes vegades, el col·lectiu d'escaladors no ens tirèsim pedres a la teulada, estaria molt bé poder fer graduacions amb campana de gauss (rollo democràtic), però em sembla que es feririen molts egos, no creus?\nJo ara m'he passat als colorins, perquè són més alegres, tot i que és evident que per interactuar amb la gent cal una escala estàndard i el millor mètode, si no pot ser el de les votacions, és la comparació, sens dubte. Tot i això, cal decidir quina és la referència correcta per poder comparar, i tornem al principi...\nAquí Jortx rinxolant el rínxol!\nM'agrada molt com planteges el tema, però discrepo amb això de les graduacions personals.\nCom tu mateix dius, tens èpoques bones i èpoques dolentes. Si això fós així, tal com també dius, pots repetir vies que ja tinguis fetes per veure si et segueixen costant igual.\nPerò els humans som més raros que un gos verd, i a vegades el rendiment no va a èpoques, sinó a dies! I amb un dia no pots repetir vies i provar-ne de noves... El que avui et costa, potser la setmana que vé ho fas xiulant i d'aquí un mes ni ho ensumes.\nEspes segons a quines hores!!\na) Tot el que dius són eines individuals d'apreciació però no colectives (no porten a una solució per un consens colectiu)\nb) Si comparem escales de diferents tipus veurem que no coincideixen els graus (canvien difrentment, un grau d'una escala engloba dos d'una altra, ...)\nc) El mateix que parles d'economia (suposo que saps el que dius) podrien trasl·ladar tb amb la llengua. Hi han paraules, expresions que en altres no tenen traducció. Mira els xinesos, per ex.\nNo li doneu més voltes. No hi ha solució colectiva i si individual. Però no podem pretendre que la nostra realitat sigui la mateixa per a tothom per a tant SEMPRE hi hauran discertacions i per tant "joc de ball".\nLa informació "establerta" sobre el grau d'una via dóna informació amb un marge d'error que ha de ser acceptat i assimilat.\nNo es pot criticar de imperfecte el que és imperfecte i que mai tindrà perfecció a excepció per a un mateix que si ho pot ser: "Per a mi es blanc i punto". Ningú t'ho pot discutir. O algú et pot discutir que trovis dolç al que un altre ho trova soso?\nA dormir un rato, bous!\nM’ha recordat l’article sobre “ètica–estètica” del Gálvez...\nes conya, l’altre es una anada d’olla messiànica, però tots dos busqueu una metodologia per consensuar valoracions i decantar, al menys, la balança de la subjectivitat a la objectivitat.\nEl grau, per mi te dues utilitats:\nCom a orientació de dificultat per repetir una via. Personalment al final el que em fa decidir es la línia, llavors els possibles desfasses tampoc m’afecten massa, ja que no era la motivació principal.\nCom a guia per progressar. En aquest sentit, m’emporto constantment “collejas” i “alegries”, en la mateixa proporció però ja ho tinc assumit.\nEs interessant però tractar el tema seriosament i que tots plegats pensem una miqueta mes a l’hora de posar el famós numeret.\nhehehe...TANTMATEIX veig que el tema, com sempre, és dels que crea polèmica no?\nPIJU. El Gàlvez s'ha fet una ètica a mida del seu nivell d'incompetència. Barreja valors, disciplines diferents, en base a un unic axiòma vàlid: La ecologia i la "puresa " ètica..POFALE, però per a mi em sembla que si s'establei un debat ( no un discurs unidireccional, com ell ha fet), no aguanta ni un parell de rondes...\nEN EL CAS DEL POST -PRECISAMENT_ només s'intenten plantejar tres qüestions:\na) EL GRAU ËS IMPORTANT 8 o valorat), en el nostre col.lectiu. El "grau" pot ser de dificultat, de expoosició o de bellesa...però serveix per traslladoar-nos una moticvació, una informació i una satisfacció en repetir la via...\nb) Hi ha una serie de factors que influeixen en com establir el grau...alguns directes i altres indirectes..alguns positius i altres negatius...\nc)Donat que una bona part de la apreciació és subjectiva...SUGGEREIXO ( precisament), que a través de una doble escala, veurem qque a nivell personal, si logrem fer-la servir, les graduacions ens semblarant molt més coherents i no tindrem tant de batibull..una cosa ´`es el grau oficial i l'altre la nostra apreciació. En no tenir gran part dels factors distorsionadors, l'apreciació personal és més clara, més homogènia i més constant...\nÉs només una ideaaaaaaa!\nper ecrt a mi em va bé...ho vam provar amb el PALAN amb les vies de Cavallers, a cegues, i si bé algun grau absolut diferia...realment la ordenació de vies, i les seves diferències era gairebé idèntica!!!!!!\nSalut i a escalar-la!\nJoer Uri vaya post neng! t'has quedat agust tio!\nHi ha mases variables i depen de molts factors. El que estar clar es que la experiencia, tocar molt tipus i estils de roca i llocs diferents son determinants per almenys tenir una bona base per poder opinar objectriva. Si no, no hay ti tia, en lo que vas bien decotas i en lo que te cuesta sobrecotas, i eso ta mu feo! ni hablar ya del ego...\nEix tio, de que es parlaria al bar i a peu de via sino? de futbol?


Paterna organitza un viatge per a conéixer la cultura i gastronomia de Cofrents\nDurant la jornada turística, els assistents podran disfrutar d’una visita guiada al castell, construït en el segle XII i considerat Bé d’Interés Cultural i Patrimoni històric d’Espanya. A més, també s’ha organitzat un creuer fluvial pel riure Xúquer, que permetrà conéixer d’una manera diferent i original el paratge natural de Cofrents.\nEl preu de l’excursió és de 20 euros i en ell s’inclouen tant els autobusos, que eixiran a les 7.30 hores des de l’esplanada del cohetòdrom així com el menjar en l’Hotel Balneari de Cofrents.\nTal com ha declarat la regidora de Cultura, Paqui Periche, “esta excursió s’emmarca dins del programa que des de la nostra Àrea estem impulsant per a oferir viatges culturals a preus econòmics i assequibles per a tots els veïns i veïnes”. I en eixe sentit, la regidora ha recordat que en l’últim any, s’han organitzat viatges per a conéixer les tradicions i llocs més representatius d’Elda, Albarrasí o Dénia.


DIARI DE L'EXORCISTA: DIVENDRES: CANVI DE CICLE.\nHi ha setmanes més o menys dures, que passen més o menys ràpid i d'altres que voldries que s'acabessin abans de començar. Aquesta ha sigut -fins ara- una d'aquelles setmanes!\nHa sigut una setmana de pèrdues de temps -cosa que abomino-, de malbaratament de recursos -cosa que no entra ni en els meus esquemes ni en la meva pretensió- i de visita al pinyoleg. És pot demanar alguna cosa més desgraciada? Segurament, no! Sortosament, entre tant fet desagradable sempre surt alguna espurna de llum per compensar el costat negatiu de la vida.\nEls divendres sempre suposen un canvi de cicle i un trencament de les dinàmiques absurdes que es van enquistant durant el pas de la setmana. Sembla que el coixí del dissabte i del diumenge hagi de servir per restablir l'ordre perdut i fer que la maquinaria recuperi el seu funcionament pautat i sincrònic. Sembla que el cap de setmana serveixi per buidar el cervell de pensaments abstractes i per aconseguir el pòsit de tranquil·litat necessari per veure les coses d'una altra manera.\nSembla ser que aviat remetrà la calor i podrem viure una mica millor. Jo, de moment, acabo de banyar el pobre Lord, ca i company de nits a la fresca, que ja no podia ni esbufegar de calor. Aquesta dutxa vigoritzant amb aigua del pou -freda com ella sola, però clara, neta i sense additius-, sembla haver-lo rejovenit uns quants anys! Ja he deixat la mànega preparada per regar una mica més tard, quan el sol estigui a punt de pondre's. Són aquestes petites coses les que fan recuperar la calma i alimenten l'esperit.\nHo deixo. Lànguidament m'arrossegaré fins la gandula i esperaré, pacient, l'hora de regar. Tot plegat, què més cal fer en un divendres calorós? Poca cosa més, sens dubte... o sí?\nPotser després més. De moment, un regalet.\nEtiquetes de comentaris: DIARI PERSONAL, FEBLESES HUMANES, MANUALITATS, OASI\nXafagor al 1000%, ni un bri d´aire...\nfa temps, molt de temps -en sentir aquesta dona- els peus es bellugavem sols, avui ni que em regalessis una entrada a primera fila, no mouria ni un dit, bufff...això és insuportable!!\nSort què és divendres i demà els despertador no dirà ni piu!! Disfrutem de les petites coses!\nMolt bona nit, amic.\nJo he dormit al jardí. Molt rústic però efectiu. El Problema és que m'he llevat amb el sol, però això ho arregla una bona migdiada.\nBessets de cap de setmana, que semblen intranscendents però que són dels bons, dels que queden al llarg del temps.\n"Els divendres sempre suposen un canvi de cicle i un trencament de les dinàmiques absurdes que es van enquistant durant el pas de la setmana."\nPer què es permet que durant la setmana s'enquistin "dinàmiques absurdes"?\nSegurament per una d'aquestes dinàmiques absurdes: per por, combinada amb una ànsia malaltissa per ser els més populars del món (és una manera "fina" de dir-ho). Davant d'això i de la connivència d'aquells que podrien donar un cop de timó (per comoditat, per més por)... què vols fer-hi?\nDoncs anar passant, esperar que arribi el cap de setmana i dedicar-te a coses més interessants i menys llefiscoses (la baba embruta molt).


Aprén-TIC - 6a\n6a sessióTable of ContentsTASQUES DE LA 6a SESSIÓ 4 ESPAIS PER A LA CONFIGURACIÓ, L'ADMINISTRACIÓ I LA PUBLICACIÓ D'UN WIKI\nWikis per a la formació del professorat Wiki col·laboratiu del professorat de llengua\nAltres experiències amb wikis aplicades a l'aula TASQUES DE LA 6a SESSIÓ Reconéixer totes les utilitats del plafó de Wikispaces Configuració del wiki creat per cadascú. Visita als wikis de formació del professorat.Visita i anàlisi dels wikis d'aula oferits al llistat. Elaboració del contingut de les quatre o cins pàgines obertes al nostre wiki amb algun exemple, widget, comentari o còpia textual d'algun dels wikis revisats durant la sessió o coneguts per l'alumnat: presentacions, podcasting, vídeos, documents sobre tutorials, enquestes i qüestionaris, etc. No oblideu que s'han d'enllaçar les fonts creant hiperlinks. Al llarg de la sessió d'avui, l'alumnat participarà de manera asincrònica en el fòrum d'aquest wiki responent a la pregunta inicial que es planteja, o bé creant nous temes de debat per a seguir-los i participar-hi tots una vegada almenys. Escriure una entrada al vostre bloc expressant els avantatges que té el treball amb wikis. Enllaceu el vostre wiki al bloc usant una icona proveïda per Wikispaces. Si us queda temps o voleu practicar altres utilitats, elaboreu una enquesta i un qüestionari de quatre respostes amb les eines de les webs enllaçades. Tema lliure. Inseriu-les al bloc o al wiki.\n4 ESPAIS PER A LA CONFIGURACIÓ, L'ADMINISTRACIÓ I LA PUBLICACIÓ D'UN WIKI\n(deixem a banda la barra d'edició)\nPots descarregar-te l'explicació següent en aquest document:Plafó del WIKI-def.pdfDetailsDownload232 KB\nA: ACTIONS; B: NAVIGATION; C: Les cinc pestanyes; D: Racó superior dret A. ACTIONS\nNEW PAGE (crea una nova pàgina que hem d'anomenar per apoder enllaçar-la automàticament en la barra de navegació i amb altres paraules que vulguem).RECENT CHANGES (indica quines pàgines del wiki han sigut modificades darrerament i quin membre ha fet els canvis).MANAGE WIKI (és la pàgina d'administració completa del wiki)SEARCH: (finestra de recerca de paraules, temes i etiquetes dins del wiki, i exteriorment busca wikis temàtics).\nEXPLICACIÓ DE “MANAGE SPACE” (Administra el wiki)\nData de creació,descripció del wiki, organitzadors / membres, llicència de copyright i pla de subscripció (bàsic, plus (el K-12), i de pagament). 2.CONTENT (CONTINGUT)\n-all: nom de les pàgines, última edició, nombre de revisions on es pot saber quin membre / organitzador les ha fetes i els canvis (text eliminat, text afegit). Pitjant en ACTIONS es poden imprimir les pàgines, tancar, destruir, renomenar, si som l'organitzador. En cas de ser només membre ens donarà sols la possibilitat d'imprimir la pàgina. -orphaned: indica les pàgines del wiki que no estan enllaçades encara malgrat haver-se creat. -wanted: indica la ceació d'enllaços a pàgines o webs inexistents o no indicades per mitjà de la seua URL. 2.2-FILES: llistat complet dels documents/fitxers carregats en el wiki (data, extensió, format, autor). El wiki permet carregar des d'aquesta pàgina o des de la pàgina que vulguem el document o fitxer que volem allotjar. Wikispaces permet allotjar 2Gb de documents en un format individual que no supere els 10 Mb o els 20 Mb en wikis K12 (educatius). Els fitxers poden ser de text, fotogràfics o multimèdia. 2.3-TEMPLATES: Plantilles instal·lables. Només és possible amb el canvi del bloc al pla gratuït K-12 (sol·licitant-ho prèviament), o pagant. 2.4-TAGS: LIST/CLOUD. A cada pàgina que es crea se li pot assignar un nombre de tags o etiquetes. Ací es poden veure tots els tags del wiki en format de llista o de núvol. 2.5-CONTENT MANAGER: Es pot editar algunes peces del wiki com si foren pàgines. Aquest contingut serà inclòs com a part del tema. (AQUEST APARTAT NO ÉS UTILITZAT). 3.PEOPLE (MEMBRES I LECTORS)\n3.1-MEMBERS: nom dels membres, data d'inscripció, tipus (organitzador i membre); indica les peticions pendents d'acceptació; es pot invitar a nous membres. Té dues categories: membres (amb accions reduïdes en el wiki) i organitzadors (amb plens poders).\n3.2-PERMISSIONS:nivell de permís per a accedir a veure i participar en el wiki. En el nivell públic, tothom pot vore i editar pàgines (gent anònima, també). En el nivell protegit, tothom veu les pàgines i només els membres les poden editar. En el nivell privat (que es pot aconseguir en els wikis educatius K12), només els membres del wiki poden veure'l i editar-ne les pàgines. 3.3-INVITE PEOPLE: possibilitat d'invitació múltiple a nous usuaris com a membres redactors del wiki. Permet escriure la invitació amb text personalitzat. Té un límit de cent invitacions /membres. 3.4-USER CREATOR: crear usuaris nous de forma massiva i més ràpida que pel sistema de la invitació. L'administrador els atorga un nom dins el wiki i Wikispaces els dóna un correu i una clau d'accés. D'aquesta manera es poden generar 100 invitacions sense el tràmit del correu electrònic. És instantani. 4.SETTINGS (CONFIGURACIONS)\n4.1-LOOK AND FEEL: aspecte públic del wiki i el format dels textos.\n4.1.1-THEME: forneix quatre plafons preelaborats per triar. Per a obtindre'n d'altres, s'ha de pagar. 4.1.2-COLORS: permet canviar el color del marc, la lletra i l'enllaç. 4.1.3-WIKI STYLESHEET: Canvis de plafó si es paga. 4.1.4-LOGO: permet canviar el títol del wiki per un logo, imatge o text de no més de 50 x 50 píxels. Es veu al marge superior esquerre. 4.1.5-ADS: la publicitat és eliminable pagant, o sol·licitant el canvi del wiki a la modalitat K-12 (educació). 4.2-SUBSCRIPTION: diversos plans de subscripció de pagament. També forneix l'adreça per a sol·licitar l'actualització del wiki bàsic a K-12 a fi d'eliminar la publicitat i permetre emmagatzemar documents fins a 20 Mb cadascú. La capacitat màxima d'un wiki K-12 gratuït és de 2Gb d'emmagatzemament de documents i arxius multimèdia. 4.3-WIKI INFO: Space Information, SSL Settings, Google Analytics Settings, License (aquest és un apartat per a investigar, de caràcter secundari). 4.4-DOMAIN NAME: Possibilitat de canvi de ruta (de URL) del wiki cada 30 dies. 4.5-DELETE WIKI: possibilitat d'eliminar el wiki de manera definitiva. 5.TOOLS (EINES, UTILITATS)\n5.1-NOTIFICATIONS: subscripció per mitjà de sindicació de continguts (feeds) o de correu (e-mail) al control de canvis en les pàgines del wiki i en les discussions (pàgines semblants al funcionament d'un fòrum de debat).\n5.2-WIKI STATISTICS: control de pàgines visitades, missatges deixats, modificacions fetes i aportacions concretes de cada membre, etc. 5.3-SPACE USAGE: pàgines, fitxers i capacitat usada i restant (fins a 2Gb). 5.4-BADGES: insereix en blocs i wikis un logo o icona per a crear enllaços directes amb el nostre espai wiki. N'hi ha de diferents tipus, potser el més interessant és el widget que informa dels darrers 10 canvis al wiki. 5.5-WEB FOLDERS: (per a explorar-ne l'ús). 5.6-IMPORT BLOGPOST: permet importar entrades (o posts) de blocs en pàgines noves que es creen a l'efecte tot indicant la URL concreta. Es publiquen optativament en pàgines individuals del wiki o bé en una pàgina sola, de manera consecutiva. 5.7-EXPORTS: exporta el contingut textual i gràfic del wiki en format HTML (de pàgina web) i Wikitext, en fitxers comprimits ZIP, al disc dur de l'ordinador. També descarrega tots els arxius que continga el wiki allotjats. És una manera de conservar una còpia del wiki. Convé exportar de tant en tant un wiki de llarg recorregut. B. NAVIGATION És la barra lateral de navegació del wiki. Enllaça amb les pàgines que hem creat del wiki de manera automàtica. Si volem, podem editar aquesta barra pitjant sobre “EDIT NAVIGATION”, en la part inferior. D'aquesta manera apareix la barra de navegació en format pàgina i podem usar-la per a mostrar el títol de cadascuna, escriure'n el nom i enllaçar al nostre gust les pàgines usant algun Gif, alguna foto d'acompanyament, etc. C. (EN PESTANYES, DALT DEL FULL): EDIT THIS PAGE, PAGE, DISCUSSION, HISTORY, NOTIFY ME\n1.EDIT THIS PAGE: Edita, obri la pàgina amb la barra de tractament de text per tal de redactar, enganxar text, inserir widgets, fotos, etc. Aquesta secció la tractarem a part més extensament.\n2.PAGE: Pitjant sobre aquesta pestanya tindrem la possibilitat d'imprimir la pàgina visible (print); de conéixer quines pàgines enllacen amb aquesta (what links here?); d'anomenar d'una altra manera la pàgina que veiem (rename), de destruir la pàgina només si en som organitzadors (delete); de tancar la pàgina, comn a organitzadors, als membres i als autors anònims de manera que no puguen escriure-hi (lock); de veure la pàgina en el codi font del wiki, que cal aprendre, és clar (view source). 3.DISCUSSION: Per defecte, cada pàgina creada al wiki conté aquesta pestanya que permet als organitzadors i els membres registrats crear i contestar els fòrums de discussió. Cada tema del fòrum es presenta en SUBJECT com una pregunta o afirmació, i en la finestra MESSAGE es desenvolupa el punt que tractem. Si seleccionem baix “Monitor this topic” (Segueix aquest tema), rebrem al correu electrònic qualsevol de les aportacions que es vagen afegint al fòrum, per tal de poder contestar-les. 4.HISTORY: Aquesta pestanya mostra per data i autor tots els canvis que s'han introduït en l'elaboració de la pàgina del wiki en revisió. Hi ha la data i l'hora de la modificació, la possibilitat de comparar (COMPARE) entre només dos moments seleccionant-les en “SELECT”. Si ho fem, veurem emmarcat en roig el text desaparegut en la versió més recent, i en verd el text inclòs en l'última versió del full del wiki. Les insercions de widgets no deixen rastre entre les diferents versions. A la dreta apareix el nom de l'autor, si està registrat, o el nom “guest” (convidat) més el número d'identificació del seu PC. En “Comment” pot aparéixer el comentari que deixem de manera optativa a la pàgina que hàgem creat. 5.NOTIFY ME: Podem rebre les notificacions dels canvis en el wiki per Email o pel nostre lector de Feeds o continguts. En aquesta pàgina ens informen que podem monitoritzar (seguir) cap canvi (no changes), discussion changes (canvis del fòrum), page changes (canvis en el contingut de la pàgina), o all changes (canvis en tota la informació que proveïx la pàgina). En l'apartat de “Page Feeds” ens permeten seleccionar el seguiment dels canvis esmentats per mitjà del nostre lector de Feeds “GOOGLE READER”, si tenim un compte en GMAIL. D. RACÓ SUPERIOR DRET\nAl racó superior dret hi ha també informació:\n1.El nom amb el qual ens hem registrat en el wiki i que ens permetrà organitzar-lo i crear-ne de nous. Si hi pitgem, en la nova pàgina apareixen els nostres wikis creats i favorits (si n'hem seleccionat) amb les edicions més recents fetes pels seus membres; si tenim algun correu intern d'algun altre membre; notícies de wikispaces; i quins canvis de wikis i pàgines estem seguint per mitjà del correu. En la pestanya superior de “SETTINGS” podem canviar dades de l'usuari, la foto, el perfil, la llengua, etc. També hi podem crear un nou wiki. 2. La fletxa verda ens conduirà directament a gestionar els altres wikis que tinguem amb el mateix compte. 3. El sobre ens permet enviar missatges de correu interior als membres i organitzadors del wiki i ens avisa dels missatges rebuts. 4. “My Account” ens porta també a “Settings” o caracterització del nostre compte, perfil i alguna dada del wiki. També hi podem nous wikis. 5. “Sign out” ens porta afora del registre del wiki. Passem a ser-ne usuaris anònims en pitjar-lo. ANTONI DE LA TORRE València, febrer de 2009 Manuals i enllaços per a la iniciació al wiki\nCURS DE WIKISPACES, de VicençMartínez (en català)FEM UN WIKI (wikitaller per a crear un wiki i gestionar-lo). Lourdes Doménech.Creació i gestió d'un wiki (amb tutorials), per Lourdes Barroso. (un clàssic, en castellà).El wiki en wikispaces (Carlos Cabanillas)Manual en línia de Wikispaces: http://d.scribd.com/docs/15cqgrlerbcjrkdlicbb.pdfWikis estrangeres sobre aprenentatge digital: http://nswinnovations.wikispaces.comAprendicesWIKIS EN EDUCACIÓ: Selecció de wikis favorits feta per Felipe ZayasMister Wong: selecció de wikis favorits d'Antoni de la Torre.Regles de marcatge textual: (en castellà)\nWikis per a la formació del professorat E N S E Ñ A R :: T I C, buscando cómo usar las TIC para aprender (wiki de J.F. Melero)Seminario: INTERNET COMO RECURSO EDUCATIVO. WEB 2.0 Educativa (wiki de Lourdes Barroso)50 Web 2.0 Ways to Tell a Story: Més de 50 recursos experimentats per a contar històries amb suport àudiovisual (ang.)\nAprendices - Raúl HernándezAri gara - Web educativa 2.0: Wiki molt recomanable per la quantitat de recursos i tutorials que inclou i ordena (cast.)\nComunitats virtuals - CEFIRE de SaguntCurs de wikis i Viquipèdia - Aula 3: Destaca el guiatge per a publicar en Viquipèdia (cat.)\nCurso de herramientas web para el aula - Ángeles AraguzEdublogki: ABC del blog - Lourdes BarrosoEn 2.0 palabras: wikis y lenguas - Cristina PalomequeEscribir en los blogs - Eduardo LarequiFem un wiki - Lourdes Doménech: Curs imprescindible per a obrir un wiki i treballar-hi (cat.)\nIntroducción a la wiki - Experiencia curricularManual de uso del wikiNoves pràctiques de l'ensenyament del valencià a l'aula - XàbiaSEDICblog - Taller de urbanidad en los blogsSoftcatalà: programari i llenguaTaller de blocs - Fundació BromeraTIC en las áreas de lenguas - F. Zayas: Curs de formació molt interessant (cast.)\nAltres experiències amb wikis aplicades a l'aula Wiki sobre el poeta Joan Salvat-Papasseit de Vicenç Martínez (cat.)\nWiki d'aula sobre V. Andrés Estellés, de Vicenç Martínez (cat.)Contes del món (wiki de 3r ESO) - A. de la Torre (cat.)\nLlegir poesia (wiki de 4t ESO) - A. de la Torre (cat.)Històries del senyor Keuner (wiki 2n de Bat) - A. de la Torre (cat.)\nLittera - Antonio Solano (cast.)Plástica - IES Valle de Aller (cast.)Educación plástica y visual - Lucía Álvarez (cast.)Poesia de butxaca - col·laboratiu (cat.)\nRelatos - F. Zayas et alii (cast.)Homenaje a Ángel González- Antonio Solano (cast.)Comunitat Catalana de Webquesthttp://convielx.wikispaces.com/ > Wikis de Felipe Zayas en Wikispaces: canciondelpirata, cap2006-2007, cap2007-2008, cap2008-2009cast4, cap2008-2009cast5, ciudades, ctextos, curriculolyl, escribirenlosblogs, evaluacioncomp, garcialorca, gramatica, instrucciones, poemasantologia, sentir, ticlenguas, wikislyl\nAPRENENTATGE BASAT EN PROJECTES, del bloc ENSEÑAR::TIC\nPresentació multimèdia de caràcter purament artístic, no didàctic.\nContributions to http://aprentic.wikispaces.com/ are licensed under a Creative Commons Attribution Share-Alike 3.0 License. Portions not contributed by visitors are Copyright 2017 Tangient LLCTES: The largest network of teachers in the world


Remisens Premium Hotel Kvarner - Adults Only Opatija Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nP.Tomašica 2/2, Opatija, Opatija, Croàcia - Veure al mapa\nExcepcional 9,2 (750 comentaris)\nBarri Opatija Opatija\nOferint allotjaments de qualitat al les platges districte de Opatija, Remisens Premium Hotel Kvarner és una selecció popular tant per oci com per negoci. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per opcions de turisme i atraccions locals, no es necessita anar enfora ja que l'hotel gaudeix proximitat a Villa Angiolina.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb servei de despertador, aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, mini bar a cada habitació. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com centre esportiu, sauna, piscina exterior, piscina coberta, massatge que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Remisens Premium Hotel Kvarner és una selecció idònia per a la vostra estada a Opatija.\nTots els tipus de viatgers (750) Parelles (565) Viatgers en solitari (23) Famílies amb infants petits (57) Famílies amb infants grans (26) Grups (78)


Dimore Il Biancospino Bosa Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCorso Vittorio Emanuele II, 6, Bosa Town Center, Bosa, Itàlia, 08013 - Veure al mapa\nAl visitar Bosa, vosté es sentirà com a casa a Dimore Il Biancospino, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Dimore Il Biancospino asseguren una estada plaentera als seus clients. Aparcament de cotxes, instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar, restaurant, s'admeten animals de companyia són només algunes de les comoditats que fan que Dimore Il Biancospino sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, cuina americana per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Dimore Il Biancospino és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Bosa.\nTots els tipus de viatgers (55) Parelles (36) Famílies amb infants petits (6) Famílies amb infants grans (9) Grups (4)


SMART Delivery | LAS NAVES, Centre d'Innovació de València : LAS NAVES\nHome » actualitat » SMART Delivery posa de manifest que transformar el sector logístic actual reduiria l’emissió de gasos CO2 un 79,31%\n/ Hui ha tingut lloc el taller en línia “Logística Urbana Elèctrica, experiències adaptables a la teua ciutat” en el marc del projecte europeu SMART Delivery, en el qual s’ha donat conéixer l’experiència d’aquest pilot posat en marxa a València\n/ SMART Delivery és un innovador model logístic que transforma la distribució urbana de mercaderies minimitzant l’impacte ambiental gràcies a la flota de vehicles zero emissions i al centre intel·ligent de repartiment en la pròpia ciutat\n/ El projecte està alineat amb Missions València 2030 i la seua primera missió per a aconseguir una Ciutat Neutra\nSMART Delivery, desenvolupat per T-Box, el centre d’innovació Las Naves i Finnova i finançat per EIT Climate KIC (Institut Europeu d’Innovació i Tecnologia), ve a cobrir una necessitat en el sector logístic: la de respondre a la urgència climàtica en la qual estem immersos. Gràcies a una flota de vehicles zero emissions i a la ubicació en lloc estratègic de València del centre de magatzematge, embalatge i enviament de les mercaderies als clients (micro hub), SMART Delivery ajudarà a reduir la contaminació, la congestió de vehicles i la sinistralitat. Aquesta experiència s’ha donat a conéixer en el taller que ha tingut lloc aquest matí en format en línia i que ha reunit els propulsors del projecte: Alberto Moreno (t-box Delivery & Solutions), Álvaro Reina (Finnova), Ángel Navarro (Las Naves) i Ignacio Chanzá (EIT Climate-KIC).\nEn el taller han participat agents involucrats en el sector logístic i la mobilitat sostenible i s’han plantejat les amenaces que implica el model actual del transport urbà de mercaderies pel que fa a contaminació i emissions de CO₂. El sector transport representa el 25% de les emissions totals de gasos d’efecte d’hivernacle a Espanya i quasi el 40% de les emissions dels sectors difusos.\nAlberto Moreno, director general de t-box Delivery & Solutions, ha comentat en la trobada que “hem posat en marxa aquest projecte perquè la nostra actual manera de vida no és sostenible. Amb SMART Delivery minizamos l’impacte ambiental i augmentem la productivitat i eficàcia en un 27%: per cada vehicle elèctric que utilitzem, retirem 1,3 vehicles convencionals i, gràcies al micro hub situat en el centre de la ciutat, estalviem més de 7.500 quilòmetres anuals de recorregut, la qual cosa equival a 215 litres de Gasoil. Per cada ruta transformada a elèctrica, l’estalvi en emissió de gasos d’efecte d’hivernacle és de 5.790 kg CO2 a l’any, la qual cosa equival a un descens del 79,31%. Dit d’una altra manera, per cada vehicle elèctric que es posa en marxa per a substituir als tradicionals vehicles de combustió que reparteixen per les nostres ciutats, es produiria el mateix efecte que la reforestació de 2,83 Ha de bosc a l’any”.\nEn paraules d’Ignacio Chanzá, representant de EIT Climate KIC, la major associació públic-privada d’Europa que aborda el canvi climàtic a través de la innovació, “aquest projecte ajuda a transformar les ciutats per a fer-les més habitables i saludables, ajudarà a posar la llavor per a la transició en les regulacions de la mobilitat elèctrica i afavorirà un canvi de pensament i la generació de nous models de negoci”.\nUna altra de les solucions que presenta SMART Delivery, i que han afegit tant Álvaro Reina de la Fundació Finnova com Ángel Navarro, tècnic en mobilitat de Las Naves, és que gràcies a aquest nou model logístic s’ofereix un transport més segur ja que es redueix la sinistralitat i es disminueix la congestió i soroll en l’entorn urbà.\nAquest projecte posa de manifest els esforços i el treball que està realitzant la ciutat de València per a aconseguir ser una ciutat climàticament neutra dins de la seua estratègia urbana Missions València 2030.


Notícies - Les noves estacions de FGC a Sabadell entren aquest dimarts en funcionament\nEl president Puigdemont i el conseller Rull, en la inauguració d'aquest dilluns / Foto: ACN\nel 12/set/16 Acn Societat PDF\nLa prolongació de la línia del Vallès dels Ferrocarrils de la Generalitat (FGC) entra en funcionament aquest dimarts a Sabadell amb les estacions de Can Feu-Gràcia i Plaça Major. Les noves parades substitueixen dues d'existents, Sabadell Estació i Sabadell Rambla, que queden fora de servei. Les tres parades restants de l'operació - Plaça Espanya, Creu Alta i Ca n'Oriac - s'incorporaran a la línia la primavera de l'any vinent.\nEn la inauguració de les estacions aquest dilluns, el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha lamentat 'la desídia, deixadesa i abandonament' de l'Estat espanyol en la inversió en infraestructures a Catalunya. Puigdemont ha criticat que l'Estat ha fet 'molt poca' de la feina a la qual s'havia compromès i ho ha contrastat amb la inversió feta per la Generalitat en obres com la prolongació de FGC a Terrassa i Sabadell o la L9 de Metro.\nEn una època de recursos minsos, la Generalitat ha enviat en els últims tres anys uns 3.800 milions d'euros en millorar la qualitat de vida de les persones.\nMés trens al 2019\nFGC disposarà de 15 nous trens amb motiu de la prolongació de la Línia del Vallès, amb pas per Sant Cugat, que entraran en funcionament de forma gradual a partir de 2019. Amb la nova flota, la freqüència de pas entre Plaça de Catalunya i Sabadell es reduirà de 10 a cinc minuts i entre Terrassa i Plaça Catalunya, de vuit a cinc minuts.


L’arròs satisfà el cos\nQuim Aguilar (a la foto) i Josep Ferrer, reis de l’arròs d’Igualada i rodalia. PERE VIRGILI\nSom a Òdena, just al bell mig de la comarca de l’Anoia. La carretera comarcal que travessa el nucli urbà ens porta, després d’uns quilòmetres i alguns revolts, a una masia que fa cinquanta anys que es dedica a la restauració. Ara, i des de l’any 2006, Quim Aguilar i Josep Ferrer lideren una proposta personal amb molta acceptació. La sala la controla amb mestria el Quim, un tipus molt conegut a Igualada, amb més de 42 anys en el món de la restauració. D’altra banda, el Josep és un cuiner d’ofici, d’aquells que ho donen tot cada dia. Són socis i també amics.\nEls Cubs és gairebé al mig del no res. Temps enllà la masia estava envoltada de vinyes, ara es fa difícil trobar-n’hi. Abans de ser adaptada per a la restauració, la casa que acull el restaurant era un cup, que segons una de les accepcions del DIEC és un “apartament o edifici separat on s’elabora el vi”. El Quim, per diferenciar-lo de l’anterior ús, va decidir canviar la p final per una b en plural i convertir el cup en Els Cubs.\nNo hi ha carta. La proposta gastronòmica es basa en un menú entre setmana (16,50 €) -del qual empresaris, comercials i passavolants són els màxims avaladors- i un menú més gastronòmic durant el cap de setmana (30 €), per disfrutar-lo amb la família i els amics. Hi ha una terrassa que en temps de pandèmia o d’estiu és molt sol·licitada. Les nits d’Òdena son fresquetes i el jersei o la rebeca no fan nosa.\nHi anem un dissabte a dinar. És ple i el públic és majoritàriament de les comarques de l’Anoia i el Bages. El menú comença amb un pica-pica complet a base de carpaccio de vedella amb foie; tàrtar de tonyina, daus de mango i yakitori amb guacamole; coca de full amb escalivada, salsa tàrtara i anxoves; croquetes, i navalles amb oli de tomàquet i ceba. Per als segons les opcions són triar entre onze tipus d’arrossos, una carn o un peix. Nosaltres, coneixedors de la popularitat que han aconseguit els arrossos del Josep, en demanem un de calamar, carxofa, cloïsses i escamarlanets. El reconeixement dels clients és totalment merescut. Les postres també són elogiables, i hi ha cinc opcions per escollir. La carta de vins és curta i totalment catalana. Nosaltres triem un vi del celler Ramon Canals anomenat Sentiments, un Priorat de producció limitada i numerada.\nEl Quim i el Josep han aconseguit fer-se un espai en la gastronomia de la zona i liderar l’oferta d’arrossos d’Igualada i rodalia. Les carns a la brasa i els encàrrecs personals són una altra de les especialitats d’Els Cubs.\nSeiem a la terrassa amb el Quim i, mentre fem el gintònic, ho aprofita per explicar-nos que estan treballant per incorporar ben aviat una carta curta amb els plats més icònics del restaurant. Aquells que els clients troben a faltar quan surten del menú i que els agradaria trobar sempre. Mentre esperem que això es produeixi, nosaltres agrairem amb un somriure el tracte i la bonhomia del Quim i la cuina del Josep. Un bon arròs sempre ve de gust. I els d’Els Cubs bé es mereixen una escapada!\nCtra. Comarcal, 37 km (Òdena) 938 04 09 88\nVi: Carta curta\nServei: Atent i familiar\nLocal: Masia amb terrassa\nPreu final per persona: Menú sense beguda 30 €


La torre de senyals de Puiggraciós | ELS CINGLES DE BERTÍ\nEl 1837 una reial ordre va encarregar l'establiment de línies telegràfiques segons el sistema ideat per Claude Chappe, però no es dugué a terme fins el 1844, seguint un sistema ideat pel coronel basc José Maria Mathé Arangua, que era una adaptació del model de Chappe. A grans trets, aquest sistema consistia en la transmissió de missatges mitjançant uns mecanismes de braços i politges que, en moure's, anaven formant uns signes codificats. Finalment, l'abril de 1848, en plena guerra civil dels Matiners (1846-1849), el capità general Marquès de Novaliches (general Pavía) va aprovar el diccionari i l'aparell de senyals i va disposar el desplegament de diverses línies de telegrafia òptica pel territori català.\nAquestes torres telegràfiques es van construir amb els pressupostos de 1'Estat i costaven uns vint-i-cinc mil rals l'edificació i deu mil sis-cents rals la màquina i els aparells telegràfics. No obstant això, els ajuntaments dels pobles de les rodalies hi hagueren de fer front amb fons municipals i, a vegades, amb contribucions especials a les obres de reparació que de tant en tant s'hi feien. També havien de portar i proporcionar queviures i utensilis diversos a les guarnicions. En el cas de la torre de Puiggraciós, s'ignora el nom dels pobles que formaven la rodalia militar d'aquesta torre i que havien de dur les tasques anteriorment esmentades, però molt probablement foren la Garriga, l'Ametlla del Vallès, el Figaró i Bigues i Riells.\nAquesta torre fou descrita per Josep Maurí i Serra (la Garriga, 1912 - 1967) en l'extensa monografia titulada "Història del santuari de la Mare de Déu de Puiggraciós", publicada el 1952 i reimpresa en facsímil el 1982:\n"Les guerres del segle passat (el XIX) han deixat a Puiggraciós una torre de senyals. S'aixeca a llevant del Santuari a un centenar de passes; té una socolada prismàtica, de base quadrada, de 5 m 70 cm de costat, per 1 m d'algada, sobre aquest sòcol s'aixeca una paret, en forma de talús, d'uns 20 cm d'inclinació; en aquesta paret s'obre la porta d'entrada a l'edifici; té espitlleres. Al capdamunt del talús, una cornisa de maons dóna la volta a la torre; sobre la cornisa s'enfila un altre prisma de dos pisos interiors, amb finestra i espitlleres en el primer pis i finestres en el pis de dalt; hi havia terrat, la barana d'obra del qual pujava al damunt d'una altra senzilla cornisa de maons. Els sostres estaven sostinguts per bigues; en algun dels fragments que en resten es veuen senyals de foc; l'interior de la torre estava arrebossat; el seu angle sud-est està escapçat, potser per un llamp. La torre ésfeta amb pedra del pais."\nUna reial ordre a data 19 de setembre de 1862 va decretar l'abandonament definitiu d'aquestes torres telegràfiques, que, poc temps després, van quedar desmantellades i abandonades.\nPublicat per Jesús Cano Sánchez a 11/20/2012


El PSIB pressiona a Madrid perquè mantengui la nacionalitat històrica\n20 juliol 2019 14:21\nVol que el grup socialista en el Senat voti l'actual text de l'Estatut d'Autonomia\nV.Campins | 18 novembre 1998\nEls socialistes balears es troben aquest dies en una disjuntiva. Volen mantenir a la reforma de l'Estatut el reconeixement de «nacionalitat i identitat històrica» que aprovaren «per error» al Congrés, però des del grup parlamentari del PSOE a Madrid els recorden que havien arribat a un pacte amb el PP on es parla de nacionalitat, encara que no es fa una declaració explícita de la nacionalitat històrica.\nEl candidat socialista a la presidència del Govern balear, Francesc Antich, explicà ahir que estan «fent gestions a Madrid» perquè l'article 1 de la reforma quedi com s'aprovà al Congrés, és a dir, que els senadors socialistes no presentin cap esmena al text introduït pel PNB a instàncies d'Unió Mallorquina, el seu soci europeu, i on es recull el reconeixement de «nacionalitat i identitat històrica».\nAntich no ocultà, no obstant això, que aquesta demanda és complicada. Els parlamentaris socialistes havien arribat a un acord amb els seus homòlegs populars per presentar les mateixes esmenes i aprovar conjuntament la reforma de l'Estatut balear a les Corts. Per tant, la resposta inicial des del PSOE ha estat que no tocaran la nacionalitat històrica «si això no implica rompre el consens general assolit amb el PP» en la reforma estatutària, segons manifestà Antich.\nTant des del PSM-Nacionalistes de Mallorca com des d'Unió Mallorquina (UM) consideren que aquest reconeixement dóna més força a les institucions balears «per fer-se valer davant Madrid i avançar en l'autogovern».


ELS FONAMENTS DE LA NOSTRA COMUNIÓ\nCardenal Martini, arquebisbe de Milà\nHomilia de la Missa crismal del Dijous Sant, 4 d'abril de 2002\nEm deixo inspirar en aquesta homilia per allò que deia el cardenal Giovanni Colombo --de qui celebrem enguany el centenari del naixement i el desè de la mort-- en l’homilia de la Missa crismal de 1979, sobre la ‘‘Verificació de comunió’’:\n‘‘Celebrar la Missa crismal comporta pel presbíter i pel poble de Déu el propòsit de verificar la realitat viscuda de la nostra comunió’’, és a dir, ‘‘si tots caminem amb el mateix pas, si la justa llibertat de fills de Déu no és en nosaltres amenaçada per principis d’anarquia i de desviació...’’ l afegia: ‘‘És just --a la llum d’aquesta revisió de vida-- reviure la joia de la comunió entre nosaltres; comunió que ja hi és, ampla i sòlida, d’una solidesa i una amplitud que moltes esglésies ens reconeixen. És just també donar-ne gràcies al Pare celestial’’ (Voce e storia della Chiesa ambrosiana, 3, 1983, p. 90).\nVull també jo donar gràcies a Déu per aquesta comunió, sobretot per l’intens camí que hem fet des de la Missa crismal de fa dos anys amb la iniciativa ‘‘Els envià de dos en dos’’, que trobarà avui un moment culminant amb el lliurament, per part decada arxiprestat, de la carta de comunió dels propòsits. També el darrer Consell presbiteral del 4-5 de març passat sobre l’estat de la Diòcesi i les característiques d’un nou pastor ha expressat la voluntat de continuar un camí de comunió per esdevenir cada vegada més un presbiteri.\nJo voldria ara reflexionar més sobre els fonaments d’aquesta comunió, deixant-me inspirar per una altra paraula del meu venerat predecessor, que el 1965 escrivia: ‘‘Si el Vaticà II no hagués donat cap altre fruit que la constitució De Sacra Liturgia, això sol ja bastaria per fer-lo immortal en la història de l’Església, és a dir, en la dramàtica història de la salvació de les ànimes’’ (Voce e storia..., 2, 1976, p. 34).\nL’altre estímul per verificar l’arrel de la nostra comunió, a la llum de la constitució Sacrosanctum Concilium, em ve també de la memòria que fem enguany del quaranta aniversari del començament del Vaticà II, que començà l’octubre de 1962 precisament amb la reflexió sobre la litúrgia. Això va tenir el primer fruit concret en la mencionada constitució, que fou acabada, en el cor dels treballs del mateix Concili, el 4 de desembre de 1963. M’estimula també una llarga reflexió que el 1965, poques setmanes després de la fi del Concili al qual havia participat intensament, don Giuseppe Dossetti proposava a la seva comunitat sobre la constitució litúrgica, considerant-la com la clau hermenèutica de tot el procés conciliar. Aquestes pàgines, inèdites fins ara i publicades aquests dies, porten encara tota la força profètica d’aquest gran servidor de l’Església i de la societat.\nPerò voldria també assenyalar els motius particulars que fan particularment ric d’emocions aquest moment de relectura dels fonaments de la nostra comunió de presbiteri. Es tracta, de fet, probablement, de l’última Missa crismal que celebro amb vosaltres com a arquebisbe vostre. En aquest moment sento no tan sols un agraïment immens per tots vosaltres, començant pels meus col·laboradors més propers, per tants senyals de comunió rebuts aquests anys, sinó també la presència espiritual enmig nostre de tots els sacerdots malalts que estic visitant aquests mesos i dels quals contemplo amb admiració i emoció la gran dignitat i l’esperit de fe amb què viuen difícils proves de salut i feixugues sofrences. Penso també en tots els sacerdots difunts durant aquests anys, en particular aquells dels quals m’ha estat concedit de testimoniar com als últims moments de la vida es resumeix una existència tota oferta al Senyor i a l’Església, i purificada per la prova.\nVoldria també interrogar-me sobre els fonaments de la nostra comunió, per poder així donar compliment i continuïtat en el futur al camí iniciat ara fa 22 anys, concretament amb els recessos quaresmals de 1980 al clergat de les diverses zones, que tenien com a tema ‘‘la nostra consciència presbiteral’’.\nEs podrien mencionar moltes raons actuals que ens estimulen a viure profundament la fraternitat entre nosaltres i esdevenir un bloc ben compacte en la proclamació de la fe i en el servei a l’Església.\nEn efecte, avui és necessari fer, per dir-ho així, una barrera i establir un dic de fe contra el secularisme i la fragmentació de la vida. Urgeix un testimoniatge unànime i valent enfront de la dispersió i de la confusió de les opinions del nostre temps. Sentim, a més, la importància de sostenir-nos els uns als altres en la perseverança en una vocació àrdua i exigent com és la del prevere i la del diaca, avui. Per això, creixen les exigències de reforçar els lligams i les ocasions de vida en comú, de preveure una breu però incisiva regla de vida per a cada arxiprestat, i es fan necessàries les ocasions de trobades, de comunicació en la fe i de pregària compartida. En particular, la dificultat de viure el celibat en una societat lliurada a tota mena de llibertat sexual demana un compromís més gran de vida fraterna i també de conreu d’una sana amistat entre nosaltres, per sostenir-nos els uns als altres en el testimoniatge de la bellesa d’una consagració total a Crist i de la plena donació d’un mateix a l’Església i als germans.\nUna altra raó per estrènyer els lligams entre nosaltres la podem trobar també en la confrontació amb altres religions, en particular l’Islam, que ens dóna un exemple de compacitat que s’imposa a l’opinió pública i apareix com a composició forta en un món feble i debilitat.\nTanmateix, tots aquests motius són, encara, exteriors respecte al misteri de la nostra comunió presbiteral. Si només ens recolzéssim en ells no faríem una acció de llarg abast i de durada. Som convidats, doncs, a reflexionar sobre l’arrel profunda de la nostra comunió, que trobem en aquell misteri que celebrem ‘‘avui’’, del qual ens parlen les lectures, en el misteri pasqual, en la mort i resurrecció de Jesús reviscuda per l’Església en l’Esperit Sant, particularment en l’assemblea litúrgica i sobre allò que se’n deriva i hi condueix.\nRellegint la constitució del Concili Vaticà II sobre la litúrgia, ens trobem que està tota centrada d'una manera molt directa, molt explícita, molt formal i, sens dubte, rigorosament coherent, sobre el concepte que el contingut fonamental de l’anunci i de l’actualitat de la vida cristiana és el misteri pasqual; és a dir, no tan sols genèricament el misteri de Crist, sinó de forma peculiar el misteri de la mort, la resurrecció i la glorificació del Senyor Jesús.\nAquest misteri no tan sols és anunciat, sinó que es fa actual en el misteri litúrgic. En particular, l’assemblea eucarística, l’Església reunida per a la celebració de l’Eucaristia, és a dir, per a la celebració del misteri pasqual, és veritablement l’Església simpliciter, l’Església en el seu acte més pur, més complet; és l’Església que recapitula tots els altres elements, totes les altres finalitats, totes les seves altres funcions i activitats en aquell acte, i d’aquell acte en treu el seu ésser més profund i també el model més típic i més caracteritzant de la seva pròpia estructura.\nAixò no vol dir que en l’assemblea eucarística, com diu molt clarament la constitució, estigui resumit materialment tot el que és l’activitat de l’Església: hi ha altres actes ‘‘prodròmics’’ i hi ha actes successius, hi ha unes premisses i hi ha uns efectes. Però mentre els actes ‘‘prodròmics’’ (precursors ) són tots orientats a l’assemblea eucarística i en ella troben la seva justificació, el seu sentit, la seva manifestació i la seva expressió més actual, els actes successius, això és, els efectes, estan ja d’alguna manera continguts en ella i estan destinats a ser de nou --per una espècie de ‘‘circularitat’’ que podríem anomenar la ‘‘circularitat’’ de l’eucaristia-- recapitulats en la mateixa assemblea eucarística (G. Dossetti, Per una Chiesa eucaristica 2002, p. 69-70).\nHe transcrit aquesta llarga cita de la conversa de Giuseppe Dossetti perquè em sembla que s’hi expressen amb força i de manera incisiva alguns temes nuclears de la constitució sobre la sagrada litúrgia, dels quals és possible treure algunes conseqüències que ara anuncio de manera sintètica.\n1. La nostra comunió presbiteral té la seva arrel en el misteri pasqual, al qual estem associats de manera particular no sols mitjançant el baptisme, en el qual ‘‘morts i ressuscitats amb Jesús rebem l’esperit de fills adoptius que ens fa exclamar Abbà, Pare’’ (SC n. 6); sinó també mitjançant la imposició de les mans del bisbe, per la qual esdevenim participants del ‘‘ministeri de Crist mestre, Sacerdot i Rei, pel qual l’Església aquí a la terra és contínuament edificada com a Poble de Déu, Cos de Crist i Temple de l’Esperit Sant’’ (PO n. l). La nostra comunió en el misteri pasqual té el seu fi en la lloança de Déu per part de tota l’assemblea litúrgica en comunió amb la pregària i l’ofrena que Jesús ‘‘consagrat amb la unció (cfr. les lectures d’avui), fa de la seva vida pel món. És penetrant més a fons en aquest misteri que nosaltres consolidem la nostra comunió de presbiteri.\n2. La insistència d’aquests anys en la primacia de la Paraula s’ha d'entendre en relació amb aquesta visió d’Església eucarística, cridada a ser una sola cosa en el misteri de Crist mort i ressuscitat, anunciat i proclamat en les Escriptures. Si he defensat i defenso que en aquesta època de la història s’ha de posar una particular atenció a la lectura i la meditació de les Escriptures és en el sentit entès per Jesús quan netejava el cor dels deixebles d’Emmaús de la tristesa i la poca fe, preparant-los amb la proclamació de tot el que en les Escriptures s’havia dit d’ell, perquè el reconeguessin en la fracció del pa, perquè després anunciessin als germans la victòria de la vida sobre la mort.\n3. També la insistència en la dimensió contemplativa i en la pregària personal (de la qual és expressió privilegiada la lectio divina) s’ha d’entendre en aquest salt vers una comunió i una identificació amb Jesús i amb la seva filiació divina, comunió que s’expressa a partir del baptisme i que té el seu cimal en l’assemblea eucarística.\n4. Tota pregària nostra i la lectura orant de l’Escriptura és, per tant, feta en Crist, confiant-se a Ell, que prega i lloa el Pare en nosaltres i deixant-nos penetrar pel seu Esperit. La nostra debilitat i la dificultat en pregar (que no ha de ser banalitzada, cfr. Rm 8,26) és sostinguda i mantinguda per la pregària litúrgica, i les dues realitats (pregària personal i pregària litúrgica) es relacionen i es reforcen l’una a l’altra.\n5. Totes les altres accions de l’Església, com la catequesi, el testimoniatge, la missió, les diverses formes de diaconia, la proximitat i la participació amb els pobres, com també els problemes de la disciplina eclesial i de les relacions institucionals a l'interior de l’Església, reben d’aquesta visió el seu lloc just, la seva mesura i els criteris de la seva verificació.\n6. En l’assemblea litúrgica es resumeixen, doncs, el sentit i --com diria Manzoni-- el ‘‘suc’’ de la història humana i són rehabilitades les vicissituds dels més pobres i dels que no tenen història.\n7 .Tot això té el seu cimal en la litúrgia de la Jerusalem celestial, on el sentit últim i la síntesi orgànica de tots aquests elements ens seran revelats en la plenitud de la glòria dels fills de Déu, que és la meta última i el criteri definitiu de tot el nostre treball en la història, treball que rep la llum, la mesura i la força d’aquest fi.\nReprenc ara breument aquests punts a la llum de la Sacrosanctum Concilium.\n1. L’assemblea eucarística en acte és, doncs, la clau interpretativa de tot el misteri de l’Església i, per això, també l’arrel última de la nostra comunió com a preveres. Com diu la constitució sobre la divina litúrgia ‘‘en tan gran, amb la qual es dóna a Déu una glòria perfecta i els homes són santificats, Crist associa sempre a Ell l’Església, la seva Esposa estimada, la qual prega al seu Senyor i per mitjà d’Ell dóna el culte a l’Etern Pare’’ (n. 7). És aquí que nosaltres trobem la clau per intuir la veritable naturalesa de la nostra comunió presbiteral: en ser d’una manera especial i activa associats a Jesucrist per donar culte a Déu en Ell, amb Ell i per Ell. La lloança a Déu, anticipació de la lloança eterna, és el fi de tot l’ésser de l’Esg1ésia i el que dóna força, unitat i joia al nostre estar junts.\n2. Una lectura atenta de la Sacrosanctum Concilium mostra com no hi ha contradicció sinó consonància profunda entre la importància donada a l’escolta i a la meditació de la Paraula de Déu i la centralitat de la litúrgia. ‘‘La importància de la Sagrada Escriptura --diu el Concili (SC n. 24)-- en les celebracions litúrgiques és cabdal... per això cal fomentar aquell afecte suau i viu de la Sagrada Escriptura, del qual dóna testimoni la venerable tradició dels ritus, tant orientals com occidentals.’’ Paraula i litúrgia que són posades en relació estreta des del començament de la constitució conciliar. Diu així (n. 6): ‘‘Com Crist fou enviat pel Pare, també envià els apòstols, plens de l’Esperit Sant, no solament a predicar l’Evangeli a tota criatura i anunciar que el Fill de Déu, per la seva mort i resurrecció, ens havia alliberat del poder satànic i de la mort, i ens havia transportat al regne del Pare, sinó també a realitzar l’obra de salvació que anunciaven, pel sacrifici i els sagraments, entorn dels quals gira tota la vida litúrgica.’’\nPer això la proclamació de la Paraula constitueix una part fonamental de l’assemblea litúrgica, i perquè aquesta paraula sigui compresa i assaborida durant el ritus cal no tan sols que sigui explicada breument en l’homilia, sinó també que sigui aprofundida a través de la lectura, l’estudi i la pregària.\n3. És aquí que es troba també la necessitat de la dimensió contemplativa i de l’oració personal de la qual ens parla la mateixa constitució litúrgica. Hi diu, efectivament (n. 12), que ‘‘la vida espiritual no es limita a la sola participació en la Sagrada Litúrgia. Perquè el cristià, tot i que és cridat a . la pregària en comú, també ha d’entrar a la seva cambra per pregar al Pare en el secret; més encara, segons l’ensenyament de l’apòstol, ha de pregar sense parar’’.\nEls dos ritmes fonamentals de la pregària cristiana, la personal i la litúrgica, són doncs molt presents al Concili. Més encara, aquesta necessitat de la pregària personal, secreta, que es desenvolupa sota la mirada del Pare, s’ha d’entendre com una preparació per a una plena participació a la vocació fonamental de tots a la pregària comuna i també com una conseqüència i un efecte de la mateixa litúrgia, que després es traduirà en el sacrifici vivent d’un mateix en la vida quotidiana. Continua després el Concili: ‘‘El mateix apòstol ens ensenya a portar sempre els sofriments, per aquesta raó, demanem al Senyor que, ‘acceptant l’oferiment del sacrifici espiritual’, faci de nosaltres mateixos una ‘ofrena eterna’ per a Ell.’’ (n. 12)\nPer això és important, doncs, mirar que la lectura de l’Escriptura i la pregària personal siguin com una preparació i com una prolongació de la pregària litúrgica en la vida de cadascú, que desemboca en el do d’un mateix.\n4. He dit més amunt que no cal banalitzar la dificultat de la pregària per comprendre el sosteniment que li dóna la pregària litúrgica. Sobre això voldria citar una mica més extensament l’autor ja esmentat, que ha estat també un gran mestre de pregària. Ell afirma que ‘‘tots sabem i experimentem que la pregària és un compromís duríssim. És inútil dir que la pregària és una cosa bella, joiosa, fàcil, entusiasmant, perquè això no és veritat en absolut. Es tan poc veritat que els qui preguen són poquíssims, i també que preguen poc quan haurien de pregar... Tots els qui ho han provat una mica saben que és una cosa molt difícil, que cal pagar-la cara, amb una gran purificació, amb un gran esforç i després --quan ja s’ha pagat tot això-- no s’ha pagat res, perquè Ell la dóna o no la dóna segons a qui li plau, i potser la dóna quan no es paga res i no la dóna quan es paga molt. Això és així. Atès que les coses són així, no hem d’explicar a la gent que la pregària és fàcil, que hi ha moltes maneres fàcils de pregària; les maneres fàcils no existeixen, poden existir moments que siguin fàcils, de manera excepcional, per una bondat divina que ens vol animar una mica, però normalment no és així. Si fos així, les esglésies estarien plenes, la gent no faria res més que estar amb el cap entre les mans i no s’ocuparia de mil altres coses.\nl, tanmateix, Ell ens ha dit que cal pregar sempre. La Paraula de Déu i la litúrgia, que és la seva proclamació i la recepció per part de l’assemblea, és normalment l’ajuda més natural i més òbvia, oferta per la providència divina a la nostra feblesa. Per tant, hem de regenerar la nostra confiança en la litúrgia... Ja sigui per als principiants, pels quals la pregària litúrgica és l'ajuda més natural, més òbvia i més d’acord amb el pla de Déu, ja sigui per a aquells que creuen que tenen ja una vida interior intensa i molt personalitzada; la litúrgia entesa rectament també és el trampolí de llançament per a la contemplació més alta... La pregària és sempre un gran esforç i un gran sacrifici, però proporcionat a les forces de l’home en l’experiència cristiana. El Senyor ha predisposat els mitjans perquè la gent pregui i nosaltres no hem de privar-los d’aquests mitjans; més encara, hem de fer-los conscients que aquests mitjans faciliten molt la pregària tot i que són sempre mitjans que després demanen, a l’últim moment, un esforç, una opció, un llançar el cor més enllà de les línies sense el qual no es troba ningú (Dossetti, p. 71-72). Personalment, resumiria aquest text tan incisiu en una sola frase: deixar pregar Jesús en nosaltres, com ens ensenya la litúrgia, és la manera més segura per confortar-nos i convèncer-nos que, malgrat tot, sempre podem pregar.\n5. Tot això que fa l’Església en la història, tota la complexitat del seu treball per ser sal de la terra i llum del món, té el seu centre i la seva referència en l’assemblea litúrgica. Així mateix, tota autoritat en l’Església, lluny de les excessives preocupacions institucionals, troba el seu fonament en l’actuació del misteri pasqual.\nÉs des d’aquí que hauria de partir també l’aprofundiment del caràcter episcopal de tota litúrgia, segons el que diu el Vaticà II en indicar que el bisbe ha de ser tingut com aquell del qual ‘‘deriva i depèn, d’alguna manera, la vida en el Crist dels seus fidels’’. l el Concili continua dient que, per aquesta raó, ‘‘tots han de donar la més gran importància a la vida litúrgica de la Diòcesi a l’entorn del bisbe, principalment a l’església catedral’’; amb la seguretat que la manifestació principal de l’Església es troba en la participació plena i activa, quan tot el poble sant de Déu es recull en les mateixes celebracions litúrgiques, sobretot en la mateixa Eucaristia, en la mateixa pregària, entorn del mateix altar que presideix el bisbe, envoltat dels seus sacerdots i altres ministres’’ (SC n. 42).\nD’aquí ve la importància de la vida litúrgica de la parròquia i dels seus lligams amb el bisbe, que han de ser cultivats en l’ànim i en la pràctica tant dels fidels com del clergat. ‘‘Cal esforçar-se perquè el sentit de comunitat parroquial floreixi sobretot en la celebració comunitària de la Missa dominical’’ (SC n. 42).\n6. En l’assemblea litúrgica es resumeix tot el sentit de la nostra vida i també el significat de la història del món. D’aquella història que té el seu sentit en la victòria sobre la mort i esdevé, per tant, la història veritable dels humils, dels petits, dels pobres, i també dels qui no tenen creativitat o que estan impedits d’explicitar-la, que són la major part dels homes, de tots aquells que són, aparentment, ‘sense història’ (cfr. Dossetti, p. 133). És això el que ens permet de participar, per la part de la vida i de la dignitat de la persona humana, en aquella lluita de la vida contra la mort, de la justícia contra els abusos i les desigualtats, del perdó contra la violència, que és el sentit mateix de la història de la salvació. És aquí que trobem la força per ‘‘embenar les llagues dels cors desfets, proclamar als captius la llibertat, treure de la presó els empresonats..., per consolar tots els afligits, alegrar els entristits de Sió’’ (cfr. les lectures de la missa).\nPer això la SC, quan recorda (n. 9) que la Sagrada Litúrgia no exhaureix tota l’activitat de l’Església, subratlla que ella, entre les seves múltiples activitats, ha d’‘‘ensenyar a observar tot el que Crist ha manat i impulsar totes les obres de caritat, de pietat i d’apostolat, amb les quals els seguidors de Crist, per bé que no són d’aquest món, són, però, la llum del món i glorifiquen el Pare davant dels homes.’’\nAixí, la litúrgia, alhora que és ‘‘el cimal vers el qual tendeix tota l’acció de l’Església i la font de la qual brolla tota la seva virtut’’, també empeny els fidels alimentats amb els sagraments pasquals a viure ‘‘en perfecta unió’’ i demana que ‘‘expressin en la vida el que han rebut en la fe’’ i que siguin fervents en la caritat esperonadora de Crist’’. D’aquí deriva ‘‘aquella santificació dels homes i la glorificació de Déu en Crist vers la qual convergeixen totes les altres activitats de l’Església’’ (SC n. 10).\n6. Hem cercat, doncs, de prendre el fonament de la nostra unitat no tan sols en la contingència en les dificultats externes que hem d’afrontar, sinó en l'arrel íntima del nostre sacerdoci, que es manifesta i s’actualitza en aquesta mateixa assemblea litúrgica.\nTot això i, per tant, també la nostra comunió presbiteral, que avui demanem a Déu que consolidi i protegeixi, té el seu cimal i la seva referència última en la Jerusalem celestial. Diu així, encara, el Vaticà II: ‘‘Per la litúrgia de la terra nosaltres participem i assaborim ja la del cel, que se celebra a la ciutat santa de Jerusalem, cap a la qual anem com a pelegrins, on el Crist seu a la dreta de Déu com a ministre del Santuari i de l’autèntic Tabernacle; cantem al Senyor l’himne de glòria, recordant amb veneració els sants, esperant d’obtenir un lloc amb ells, i esperem el Salvador, nostre Senyor Jesucrist, fins que ell es manifesti com a vida nostra, i nosaltres ens manifestarem gloriosos amb ell’’ (SC n. 8).\nFins aquell moment, i esguardant-lo, la nostra comunió en la fe, en els sagraments, en la pregària, en el servei pastoral i en l’amistat fraterna serà el sosteniment i el confort de la nostra perseverança.\nCardenal-arquebisbe de Milà


Sergio Dalma presenta ‘Via Dalma III’ a Sabadell - El diari digital de Sabadell - iSabadell\nSergio Dalma presenta ‘Via Dalma III’ a Sabadell\nEscrit per David B. el 9 octubre 2017\nCom és habitual el cantant sabadellenc Josep Capdevila, més conegut pel seu nom artístic, Sergio Dalma, ha dut a terme la signatura de discs al Corte Inglés de Sabadell, ciutat que el va veure nèixer.\nDesprés de donar inici el passat divendres a Madrid de la gira de promoció del seu nou disc Via Dalma III, aquest dilluns prop d’un miler de fans del cantant han pogut compartir impressions amb ell, fer-se fotografies i endur-se signat el seu darrer treball.\nSergio Dalma, aquest dilluns a Sabadell. Autor: David B.\nUna llarga cua ha esperat impacient l’arribada d’un dels artistes sabadellencs més internacionals de l’escena musical. Les capdavanteres de la cua, portaven des de les 11 del matí per poder ser les primeres en petonejar Sergio Dalma i endur-se el seu particular record.\nL’artista s’ha mostrat satisfet de “poder tornar a casa seva” i presentar als sabadellencs Via Dalma III, un disc que tanca un recull de les millors cançons italianes, traduïdes a l’espanyol i amb la peculiar veu del cantant sabadellenc. Solo tu, Volare o Este amor no se toca, són algunes de les 12 propostes d’aquest nou disc que fa de tancament dels millors temes de la música italiana de Via Dalma.\nSergio Dalma farà parada demà a Barcelona i seguirà amb la firma de discs a Saragossa, València, Murcia, Alacant Valladolid, Màlaga, Sevilla, Santander i Bilbao. Els concerts hauran d’esperar a l’inici del Tour Via Dalma III a principis d’any a Salamanca i fins el 10 i 11 de febrer de 2018 no aterrarà en doble concert a l’auditori del Fórum de Barcelona.\nFoto portada: Sergio Dalma a la signatura de discs d’aquest dilluns. Autor: David B.


Paralitzen el desnonament d'una família amb tres fills en Oliva - Diari Jornada\nRepresentants de la Plataforma Afectats por la Hipoteca (PAH). EFE/Archivo\nLa Plataforma d'Afectats per la Hipoteca (PAH) s'ha concentrat aquest matí enfront de les portes de l'habitatge d'Oliva\nParalitzen el desnonament d'una família amb tres fills en Oliva\n| 13 de jul, 2018 - 14:11\nEl jutjat encarregat del desnonament d'una família, formada per un matrimoni amb tres fills menors a càrrec seu, en la localitat d'Oliva (la Safor) ha suspés la mesura durant tres mesos perquè cerquen un habitatge alternatiu, segons ha informat la Plataforma d'Afectats per la Hipoteca (PAH).\nL'Ajuntament d'Oliva ha oferit a la família la possibilitat de traslladar-se a un habitatge municipal, gestionada per Serveis Socials, preparada per a aquest tipus de situacions, segons han indicat fonts municipals.\nMés de mig centenar de membres de la Plataforma d'Afectats per la Hipoteca (PAH) s'havia concentrat aquest matí enfront de les portes de l'habitatge d'Oliva, propietat d'una entitat bancària, que ocupa des de fa un parell d'anys la família després que un incendi destrossara la seua casa, per a demanar que se suspenguera l'ordre de desnonament que estava prevista per a les 10 hores, ha informat Sergio Riofrío, membre de la plataforma.\nDimarts passat, el Comitè de Drets Humans (DESC) de l'ONU havia demanat la suspensió cautelar d'aquest desnonament, sense alternativa habitacional, en compliment del Pacte Internacional de Drets Econòmics, Socials i Culturals (Pidesc), una petició que va ser traslladada al jutjat.\nEl Comité DESC de l'ONU havia sol·licitat així mateix mesurades per a evitar "possibles danys irreparables", inclosa la suspensió del desnonament, mentre estudia aquest cas, o que se'ls atorgue un habitatge alternatiu "adequat".\nLa PAH ha presentat també davant el Congrés dels Diputats un escrit dirigit al president del Govern, Pedro Sánchez, perquè se suspenga el desnonament d'aquesta família, i es pronuncie sobre les "modificacions legals necessàries perquè qualsevol jutge venja obligat a respectar les peticions de mesures cautelars sol·licitades pel Comité DESC".


àcid carboxílic | enciclopèdia.cat\nPunts de fusió i d’ebullició dels àcids carboxílics alifàtics saturats, de cadena no ramificada\nQualsevol de les substàncies orgàniques de fórmula general R—COOH, que tenen en llur molècula un o diversos grups carboxil i que manifesten, per tant, les propietats àcides que aquest confereix.\nEl grup carboxil ocupa forçosament una posició terminal en l’esquelet dels carbonis, ja que només té un enllaç lliure. Segons quina és la natura del grup R, els àcids carboxílics es classifiquen en alifàtics, alicíclics (que poden ésser, uns i altres, saturats o insaturats), aromàtics i heterocíclics. Si al grup R hi ha d’altres grups funcionals, és possible de distingir també entre un àcid alcohol, un àcid fenol, un àcid cetònic, un aminoàcid, etc. D’acord amb les normes de la IUPAC, els àcids carboxílics són designats fent seguir la paraula àcid d’un adjectiu format afegint al nom de l’hidrocarbur del mateix nombre de carbonis el sufix -oic [sense deixar-se la n etimològica: propà →propà + n + oic], quan hi ha un sol carboxil, o -dioic, quan n’hi ha dos. Així, per exemple, els dos àcids saturats de 6 carbonis, de cadena no ramificada, són anomenats àcid hexanoic i àcid hexandioic. En alguns casos, no obstant això, resulta més pràctic considerar el grup carboxil com un substituent de la molècula RH. En aquest cas, o bé hom fa precedir el nom de RH de la paraula àcid i li afegeix el sufix -carboxílic (com, per exemple, àcid ciclopentan-carboxílic C5H9COOH), o bé hom utilitza el prefix carboxi- (quan el carboxil no és el substituent principal). La IUPAC accepta, a més, que per a molts àcids carboxílics hom continuï utilitzant els noms trivials corrents, tals com fòrmic, acètic, butíric, oxàlic, acrílic, benzoic, cinàmic, etc. Aquests noms trivials admesos per als àcids serveixen també per a designar llurs derivats i els aldehids corresponents.\nLes propietats físiques dels àcids carboxílics depenen de llur estructura i de llur pes molecular. En principi, es fonen i bullen netament per damunt dels alcohols, amines, aldehids i cetones del mateix nombre de carbonis. Això té relació amb el fet que a l’estat cristal·lí o líquid i en solució en certs dissolvents (i, per als més volàtils, àdhuc en part a l’estat de vapor) els àcids carboxílics estan associats, formant dímers, a través dels carboxils. En sèrie alifàtica els primers termes són líquids destil·lables o arrossegables pel vapor d’aigua, i els àcids de nombre de carbonis parell es fonen sempre a més alta temperatura que llurs homòlegs immediats inferior i superior. A mesura que creix el pes molecular, la influència del grup carboxil sobre les propietats físiques va disminuint i així, per exemple, la solubilitat en aigua (total en els primers termes de la sèrie) decreix molt ràpidament. Això mateix passa amb l’olor. Els àcids carboxílics són en general àcids febles, amb valors p KA que, en general, varien entre 3 i 5, i la primera acidesa dels diàcids és molt més forta que la dels monoàcids, sobretot si els dos carboxils són pròxims. L’acidesa disminueix amb el pes molecular i augmenta amb la proximitat d’un doble enllaç al carboxil; els àcids aromàtics tendeixen també a ésser més forts que els alifàtics. La presència de substituents que atreuen electrons augmenta l’acidesa per efecte inductiu, i aquesta acció és particularment manifesta en el cas dels àcids carboxílics α-halogenats.\nEls mètodes de preparació dels àcids carboxílics són molt diversos. En principi, són obtinguts: per oxidació dels alcohols o aldehids corresponents\nper oxidació de les cadenes laterals d’hidrocarburs aromàtics\nper oxidació de cetones\nper carbonatació de composts organomagnèsics:\nper hidròlisi de nitrils i d’amides\nAltres reaccions més especials que permeten d’obtenir àcids carboxílics són, per exemple, la reacció de Willgerodt, la reacció de Reformatsky, la condensació de Knoevenagel, la transposició de Wolff i la transposició d’àcid benzúlic.\nEn fi, bé que en molts casos són obtinguts àcids a partir de llurs èsters, normalment és fet al revés, i és l’èster el que és obtingut a partir de l’àcid. Industrialment, els mètodes més utilitzats són els d’oxidació (oxidació de l’acetaldehid en àcid acètic; del naftalè en anhídrid ftàlic; de la ciclohexanona en àcid adípic, etc.).\nEls àcids carboxílics donen sals alcalines solubles en aigua i són estables enfront dels oxidants i reductors. L’únic reductor que els ataca directament és l’hidrur d’alumini i de liti, que permet de transformar-los en alcohols. L’electròlisi de llurs sals alcalines RCOONa condueix als hidrocarburs R—R (reacció de Kolbe), i la fusió alcalina als hidrocarburs RH; la piròlisi de les sals alcalinotèrries dóna en general cetones. Llurs sals de plata reaccionen amb els halurs d’alquil donant cetones, i llurs sals sòdiques reaccionen amb els clorurs d’àcid donant anhídrids d’àcid. Per deshidratació de les sals amòniques són obtingudes amides. Per reacció dels àcids carboxílics amb el pentaclorur o amb l’oxiclorur de fòsfor són obtinguts clorurs d’àcid; per reacció amb els alcohols són obtinguts èsters, i per reacció de Schmidt són obtingudes amines. En fi, per acció del clor o del brom té lloc generalment una substitució progressiva dels hidrògens en α del carboxil (o de l’hidrogen d’un carboni terciari no massa allunyat) i són obtinguts, doncs, àcids carboxílics halogenats.\nEls principals derivats dels àcids carboxílics són els halogenurs d’àcid, els anhídrids d’àcid, els èsters i, fins a un cert punt, les amides. Els ortoèsters en deriven només des d’un punt de vista formal. Àdhuc deixant de banda els aminoàcids, els àcids carboxílics tenen una importància biològica molt considerable. A l’estat lliure hom no els troba gaire sovint en els animals (per bé que hi ha àcid fòrmic en les formigues i en el verí de les abelles), però, en canvi, són molt abundants en els sucs cel·lulars de les plantes (àcids fòrmic, oxàlic, màlic, ascòrbic, tartàric, cítric, etc.) i en nombroses resines d’origen vegetal (àcids abiètic, benzoic, cinàmic, etc.). Diversos àcids carboxílics es formen fàcilment per fermentació (fermentació acètica de l’alcohol, làctica o butírica dels glúcids, etc.). Les plantes els contenen també en abundància en forma de sals (en llurs sucs aquosos) i en forma d’èsters (en els olis essencials). No obstant això, és sobretot en forma d’èsters glicèrics (que constitueixen els greixos) que els àcids carboxílics són universalment presents en els éssers vius. Els àcids carboxílics que hom troba combinats en els greixos són anomenats àcid grassos.