El viatge del Sergi: Fins a Posades amb tren i les cascades d’Iguaçu\nEsmorzo ben fort al hostel de Palermo. Hi ha unes pastes amb “Dulce de Leche” (factorias) que sóc impossible de resistir-hi.\nA l’hora de fer el check out, hi ha fent el check in una Mallorquina!, la Mar (Palma), fem petar la xerrada fins que he de començar a pensar amb anar cap a l’estació de tren de Lacroze.\nAgafo el autobús 39 que em deix a la porta de l’estació i vaig a esperar el tren a l’andana 9.\nEl Tren ”El Gran Capitán”, que així és com es fa dir, surt amb un retard de mitja hora (cap problema... estic aquí per fer un viatge sense preses). Hi ha dues categories, la turista i la preferent, que es diferencien amb la comoditat del seient. El tren està casi ple, majoritàriament argentins (diguem que hi ha 10 estrangers de 200 passatgers).\nA l’hora d’estar en marxa, tenim l’incident, un accident amb un pas a nivell. Hi ha una víctima i es té que esperar que arribi la policia científica i el fiscal. Comença a fer calor.\nAl cap de quatre hores, reprenem el camí. Prats, boscos i rius és el que tinc a la finestra amb alguns pobles fantasmes que al arribar el tren surt gent de sota les pedres per vendre entrepans, begudes, empanades, gelats, etc...\nLes converses amb la gent són disperses i amb poc contingut. Llegeixo i escolto música (m’he baixat Kevin Johansen).\nEl trajecte s’allarga fins les 21h del dia següent al que vaig sortir... total, 34 hores!!! I de Posades vull agafar un autobús fins a Puerto de Iguazu (6 horetes). Al anar a preguntar pels busos conec el Pablo i al Alfonso (Santa Cruz, AR) que volen fer el mateix. Fem uns mates esperant que surti el bus.\nPer fi arribo a Puerto de Iguazu! Pou... M’havien recomanat el HI Puerto de Iguazu, però primer miro el que tenen reservat el Pablo i l’Alfonso, Hostel Park de Iguazu. Senzillet però més barat, m’hi quedo!\nI en principi vull descansar i anar a les cascades l’endemà, però desprès d’una dutxa decideixo anar-hi amb el dos companys de mate que he fet.\nEntre Mate i Mate caminem pels camins i miradors de les cascades. Molta fauna i flora que em deix fascinat. Hem tingut molta sort amb el temps, de la pluja matinal a un cel amb sol i alguns núvols. Per la tarda apareixen uns arcs de sant Martí que fan bona parella amb les cascades...\nPer sopar anem a comprar per fer un amanit amb carn a la milanesa. I quant llegia un correu de l’Ana (la meva cosina) dient que estava a Puerto Iguazu, la veig a la cuina amb la Laura de Valls!\nSopem plegats i fem petar la xerrada fins que ja tenim ganes d’anar al sobre. Tornaré al parc amb elles. El segon dia es té un 50% de descompte en l’entrada al Parc i vull fer el Sendero Macuco fins a una cascada en la que et pots fer un bany...\nAixí que desprès del esmorzar, cap ales cascades de nou!\nÉs raro estar moltes hores amb algú que coneixes i parlant amb la teva llengua. Quines coses, no?\nAl tornar al poble compro el bitllet d’autobús cap a Curibita (Brasil). En un principi no tenia intensió de passar per brasil, però hi ha alguna cosa dins meu que hem diu que i vagi, i jo no sóc ningú per contradir les meves sensacions...\nAl hostel fem unes piscines i descans. Sopem pasta i dormim.\nEns llevem una mica mes tard però tampoc molt tard... jo he de fer el check out.\nDesprès de gandulejar una mica ja que la calor és asfixiant, anem passejant fins a la punta del poble on es pot veure el riu que separa Paraguai, Argentina i Brasil.\nI quasi corrents, tornem al hostel a refugiar-nos del sol i la calor. En aquest moment a molts kilòmetres d’aquí s’està casant un amic meu, el German amb la Marta al Serrallo de Tarragona... Intento trucar amb l’Skype però solament els sento jo a ells...\nJo a mitja tarda agafo el autobús cap a la part basiliana, Foz do Iguaçu, per anar cap a la terminal de bus (Rodaviaria). Al bus conec un Basc que viu a Andorra i viatge 4 mesos l’any!... Hem fa companyia fins que he d'agafar el bus...\n2011-03-Iguazu (ARG) https://photos.app.goo.gl/PaZZioEaWcj1bNPCA\nLabels: 12 - Argentina, Argentina, Sud Amèrica, Video\nQuin paisatge nen, quina passada i per cert, la teva mare i tu teniu els mateixos gustos, gairebé em va ensenyar les mateixes fotos que has penjat. Veus, tens un munt de coses en comú amb la teva mare i tu sense saber-ho.\nApa, petones i a disfrutar del Brasil!!!\nhola, quin canvi de look, resulta impactant a l’obrir el blog i veure aquest munt de canvis, és com trencar amb el termini de l’any, oi? Podries posar dues opcions, la carbassa pels romàntics o la blava pel més moderns, “adivina” quina escolliria jo? Bé però com que sóc xafarot, de tant en tant també miraria l’altra, jeje.\nLes fotos molt maques, i quin munt d’aigua brava i quin munt d’aigua mirall, es fantàstic aquests contrastos.\nSegueix el viatge i “Que te vaya lindo” per les platges brasileres, esperem que ens tindràs informats puntualet


L'Associació Esportiva Josep Maria Gené visita al CE Manresa abans de l'aturada de la Lliga Nacional Juvenil\nDivendres 17 de febrer del 2017 | General\nLa Lliga Nacional Juvenil segueix encarant la recta final del campionat i, previ pas per l'aturada que es viurà el cap de setmana vinent, arriba ja la jornada 23 de campionat. En un horari poc habitual en aquest grup, l'Associació Esportiva Josep Maria Gené visita el Nou Estadi Municipal del Congost per enfrontar-se al CE Manresa (Domingo, 12.00 h / En directe a Twitter).\nEn la primera de les dues sortides al Bages que afrontarà l'equip en aquesta segona volta, l'Associació part amb el desig de posar fi a la mala dinàmica amb tres punts que suposin un punt d'inflexióabans de rebre al CF Damm el pròxim 5 de març. Enfront d'un rival directe, Josep Maria Gené continua recuperant efectius encara que, no obstant això, no podrà disposar de la plantilla al complet. El president i fundador de l'entitat es mostra optimista de cara al duel del diumenge. "Serà un partit equilibrat però esperem poder canviar la tendència que portem", afirma.\nPer fer realitat aquest canvi de dinàmica, l'Associació haurà de superar al CE Manresa, quinzè amb 20 punts i que acumula una victòria en els últims deu partits. El proper rival dels nois de Josep Maria Gené només han guanyat un partit com a local i va ser al setembre, davant el CE Mataró (2-1), mostrant-se més fiable lluny del seu estadi on han aconseguit quatre victòries i dos empats. Amb el pas de diferents entrenadors aquesta temporada per la banqueta del Congost, els del Bages buscaran un triomf vital en un partit on Josep Maria Gené ja adverteix de l'alt nivell de competitivitat del rival. "El Manresa és un equip que també s'ha manifestat irregular en els resultats però segur que voldran mostrar-se ferms en el seu camp, intentant seguir una línia que els permeti sortir del descens. Segur que seran competitius, intentant fer destacar les seves virtuts".\nEl partit es disputarà el diumenge (12.00 h) al Nou Estadi Municipal del Congost. Tots els detalls a l'agenda\nCap dels dos equips té jugadors sancionats\nEl partit de la primera volta va acabar en empat (1-1) amb un gran gol de Vladimir\nEl CE Manresa no venç a casa des de setembre mentre que l'Associació no ho fa fora des d'octubre


LA FONT DE GRECCIO: Solidaritat activa\nUna de les coses boniques de l'hostatgeria és la solidaritat activa que presencio cada setmana. Aquí hi és ben rebut el qui ho necessiti i estigui preparat per un lloc on tindrà hores per estar en silenci i amb un mateix. Això significa que, quan una persona no pot pagar tota l'estada o no pot pagar res, no paga. Així ho diem en el full informatiu que donem a la gent, i així ho practiquem. Quan sol passar això? Quan són persones que estan passant una temporada difícil, i els cal venir uns dies tot i no tenir diners. Vull dir que la idea no és regalar vacances a ningú, sinó poder acollir el qui en tingui necessitat.\nI en el mateix full fem saber que, el qui ho desitgi i tingui més diners, pot ajudar els qui no poden pagar. I és fantàstic veure com cada setmana hi ha persones que, en el moment de pagar, fan un gest per ajudar els qui no tenen les mateixes possibilitats.\nEls qui no paguen saben que hi ha persones que els ajuden, però no saben qui són. Els qui paguen més saben que estan ajudant a persones que no tenen prou diners, però tampoc no saben a qui concretament. És generositat pura, perquè sí. Jo en sóc el testimoni silent, i aquí en dono testimoni agraït.\nPenso que al món sovint hi ha molta més bondat de la que veiem a simple vista. Hi ha gent molt bona, no fan soroll però viuen intentant fer l'existència més agradable a altres persones. A tots ells: GRÀCIES!\nLucy 16 de gener de 2019, a les 15:50\nYes, I also admire generous people. However, most times, one gives of what one has in excess and being generous is always accompanied of a nice feeling of doing good. I admire even more those that have to receive. They must be humble, accept what comes, and be grateful. This, of course,is in general and not about the hostatgeria.\nNúria 16 de gener de 2019, a les 16:04\nEt comento una altra dita de Mossèn Jordi.\n"El soroll no fa bé, i el bé no fa soroll".\nQuina gran veritat en frase breu.\nM. Teresa 16 de gener de 2019, a les 19:48\nGràcies, Sergi, per fer-nos conèixer aquests gestos tan bonics de generositat i d’ajuda. És ben cert que la bondat viu en el cor de moltes persones.\nsilvia casat 17 de gener de 2019, a les 9:27\nA vegades costa deixar.se ajudar , però amb el temps m'he adonat que fer-ho també fà be al que ajuda i és preciós\nUnknown 17 de gener de 2019, a les 22:01\nAixò no ho sabia. Ara ja ho sé i m'ho apunto. Ho he sabut pel feis de la Regina Goberna, molt activa a la xarxa.\nUnknown 18 de gener de 2019, a les 8:41\nTenim dos mans, una ajuda a l'altra.\nAna María Díaz, cm 18 de gener de 2019, a les 11:47\nEn dono fe del que comenta el P. Sergi. Aquestes persones que anònimament expliciten gestos de solidaritat a l’hostatgeria, no saben el molt de bé que fan als altres.\nQuan algú acut a Montserrat en una situació difícil en molts aspectes, i pot gaudir de la pregària, del silenci, de l‘escolta atenta i assenyada dels monjos i de la pregària, la vida es resitua i el Senyor ens refà. I al seu temps, aquestes altres persones també poden seguir fent el bé als altres, perquè han tornat a trobar el sentit de la vida i l’esperança.\nSón xarxes de bondat que ens regeneren i construeixen un món millor.\nBenet 23 de gener de 2019, a les 11:25\nÉs molt bonic, sí, i més en una hostatgeria monàstica: restar obert per a tothom qui ho necessiti. Fantàstic que hi pugui anar gent que potser no té prous recursos, i fantàstic que els que sí que en tenen els puguin ajudar. Com dius, generositat pura :)\nAnònim 30 de gener de 2019, a les 10:20\nSergi, una homilia, la de diumenge, absolutament adient, ben eloqüent i ajustada en tots els seus aspectes.\nEl meu reconeixement a tota la Comunitat.


El premi Nobel pel descobriment del gran forat negre al centre de la Via Làctia | ServiAstro\nel premi nobel pel descobriment del gran forat negre al centre de la lactia\nSi hem de seleccionar un descobriment científic que sigui el més significatiu de la dècada de 2011 a 2020 que ara s'acaba, tant en física com en astronomia elegiríem sens dubte les ones gravitatòries i els forats negres. La detecció d'ones gravitatòries ja va ser el motiu d'un Premi Nobel l'any 2017, en reconeixement de la fita assolida per la missió LIGO i la tecnologia de la interferometria làser que va permetre percebre les minúscules oscil·lacions de l'espai-temps quan l'ona gravitatòria es propaga a través de la Terra. Aquell Premi Nobel celebrava també el primer sondeig de la gravetat dels forats negres aprop del seu horitzó, allà on les velocitats dels objectes en caiguda lliure s'acosten a la de la llum i les lleis de la Relativitat General que regulen la gravetat es desvien en gran mesura del que hauria predit la teoria de Newton. Les ones gravitatòries ens han ofert la clau per observar la intimitat relativista dels forats negres en el seu acte més espectacular: la fusió de dos forats negres en un de sol.\nAra, al 2020, el Premi Nobel de Física atorgat a Roger Penrose, Reinhard Genzel i Andrea Ghez celebra novament la descoberta d'un forat negre que portem molt al fons del nostre cor. I el portem tan al fons, que en realitat és just al fons del tot de la nostra llar galàctica: al centre de la nostra galàxia, la Via Làctia. En aquest cas, en lloc de les ones gravitatòries, hem fet servir mesures astronòmiques de precisió amb grans telescopis òptics a la Terra per seguir els moviments de les estrelles que més s'acosten al forat negre. La tecnologia clau ha estat la de l'òptica adaptativa, que ens permet corregir la turbulència de l'atmosfera terrestre per copsar en gran detall el niu d'estels que es mouen en la regió central de la Via Làctia.\nAquest Premi Nobel reconeix també el treball d'un físic teòric, Roger Penrose, que fou cabdal per poder predir l'existència de forats negres al nostre Univers. La història d'aquesta predicció comença just quan Albert Einstein formulà la teoria fonamental que ens hi va dur: la Teoria de la Relativitat General, que descriu la gravetat com una manifestació de la curvatura de l'espai-temps. L'any 1915, el físic Karl Schwarzschild trobava una solució de les equacions d'Einstein per la gravetat d'una massa puntual, qui, malauradament, va morir al cap de pocs mesos d'una malaltia mentre era al front de guerra a Rússia.\nLa solució de Schwarzschild conté una singularitat de l'espai-temps, i una superfície que l'envolta que anomenem horitzó d'esdeveniments. Qualsevol partícula (material o de llum) que caigui a l'interior d'aquest horitzó ja no podrà escapar-ne mai més, i totes les trajectòries possibles la duran irremeiablement cap a la singularitat central, on el temps físic s'acaba quan les forces de marea esdevenen infinitament grans i converteixen tot objecte en un espagueti infinitament estirat en la direcció radial i esclafat en les direccions tangencials. La solució de Schwarzschild, però, no semblava gaire realista: suposava simetria esfèrica perfecta. Ja se sap que els físics, si hem de fer un model d'una vaca, comencem suposant que la vaca és esfèrica per poder simplificar els càlculs, però aquesta aproximació no sempre ens porta a prediccions realistes. La majoria de físics creien que una estrella real no podria acabar mai com aquella solució de Schwarzschild amb propietats tan estrambòtiques.\nMés endavant, Robert Oppenheimer estudiava el destí dels estels més massius, que acaben la vida formant estels de neutrons que col·lapsen fins a densitats altíssimes. Una massa d'unes dues vegades la del Sol es concentra dins d'un radi de poc més de 10 kilòmetres, tan petit com unes poques vegades el radi de Schwarschild que correspon a aquesta massa. L'any 1939, Oppenheimer va deduir que a partir d'una certa massa màxima, l'estel de neutrons ja no podria aguantar més el seu propi pes i es veuria empès a col·lapsar en un objecte que podria ser com el de la solució de Schwarzschild. Un altre descobriment important va venir del matemàtic nouzelandès Roy Kerr, que al 1963 trobava una solució més completa de les equacions d'Einstein per la gravetat d'una massa col·lapsada: un forat negre que, a més de tenir una certa massa, gira amb un cert valor del moment angular. La solució ja no té simetria esfèrica i prediu diferències importants en el camp gravitatori en funció del gir del forat negre, però manté les sorprenents propietats d'un horitzó d'esdeveniments dins del qual cap partícula ni informació de cap mena pot eixir a l'Univers exterior, i d'una singularitat de l'espai temps a l'interior d'aquest horitzó.\nTot això ja donava una gran versemblança a la idea que aquestes solucions de la teoria d'Einstein potser es corresponien amb objectes reals, forats negres que podien existir a l'Univers. Però la confirmació teòrica del que implicaven aquestes solucions, i la predicció definitiva que els forats negres existeixen, vingué de la mà de Roger Penrose i Stephen Hawking que van demostrar al 1965 un important teorema sobre les singularitats en la teoria de la Relativitat.\nDiu el seu teorema que aquestes singularitats, lluny de ser un artefacte de solucions especials que elegeixen els matemàtics per poder simplificar els seus càlculs, són en realitat una conseqüència inevitable del col·lapse gravitatori de la matèria quan s'arriba més enllà d'un cert estat de compressió; en concret, quan la velocitat d'escapada necessària per poder fugir de la gravetat d'un estel des de la seva superfície s'acosta a la velocitat de la llum.\nFou també durant la dècada dels 60 que les observacions astronòmiques començaven a descobrir objectes que podien ser una manifestació de fenòmens físics associats a forats negres. Al 1963, Maarten Schmidt descobria els primers quàsars, unes fonts lluminoses que semblaven estels però que, quan se'n prenia un espectre, se'n deduïa una distància enorme per la seva brillantor en el cel. La lluminositat implicada era quelcom prodigiós mai vist abans: els quàsars són nuclis galàctics que poden arribar a emetre més de mil vegades la llum de tota una galàxia com la Via Làctia. L'espai d'on sorgeix l'emissió de llum més intensa que observem en tot l'Univers és tan petit (semblant a la mida del nostre Sistema Solar), que l'únic mecanisme concebible per produir aquesta ingent quantitat d'energia és l'acreció de matèria cap a un forat negre de gran massa, una massa milions de vegades superior a la del Sol. Encara que un forat negre no pot emetre cap llum des de l'interior de l'horitzó, si la matèria del seu voltant cau cap al forat negre i s'acosta prou a l'horitzó, s'accelera en la seva caiguda fins a velocitats properes a la de la llum i pot emetre una gran lluminositat des de l'espai proper però exterior a l'horitzó. Quan la matèria xoca, es frena i forma un disc d'acreció, bona part de la seva massa en repòs és convertida en energia lumínica i emesa cap a l'Univers distant.\nEls astrònoms no van trigar a descobrir que els quàsars havien tingut una època d'activitat molt elevada en el passat de la història de l'Univers, però que actualment la majoria estan apagats. El gran forat negre en el nucli d'una galàxia que va fer viure un quàsar en el passat pot quedar, per tant, adormit i amagat quan les condicions físiques de la galàxia que l'envolta fan que deixi de caure-hi grans quantitats de matèria interestel·lar. Diverses observacions astronòmiques, sobretot les obtingudes pel Telescopi Espacial Hubble explorant les velocitats dels estels en nuclis galàctics propers, van anar indicant que els nuclis de la majoria de galàxies grans allotjaven probablement forats negres de gran massa. Entre elles, la galàxia d'Andròmeda (la nostra veïna) i la Via Làctia.\nPortada de la revista TIME on es destaca la figura de Maarten Schmidt. ©Robert Vickrey\nPer determinar la presència d'un objecte massiu en el centre d'una galàxia, hem de mesurar la velocitat d'estels que orbiten a diverses distàncies. El nostre Sol orbita a 26 mil anys-llum del centre de la Via Làctia i, movent-se a uns 240 kilòmetres per segon, triga uns 200 milions d'anys a fer la volta. La gravetat que manté el Sol en la seva òrbita és la que prové de la massa de la Via Làctia (no només la del forat negre central, molt petita en comparació). Si mirem estels més propers al centre de la galàxia, fins a una distància d'uns 5 anys-llum, les velocitats en les seves òrbites són similars a la del Sol, cosa que indica que la massa que les atrau està distribuïda per l'espai de forma similar als propis estels de la Via Làctia. Però si ens fixem en estels a menys de 5 anys-llum del centre, veiem que les seves velocitats orbitals són més grans com més aprop són del centre. La massa que les manté en òrbita es dedueix de la mesura de les seves velocitats i radis orbitals: és una massa constant d'un objecte situat al centre.\nÉs a través d'observacions com aquestes que els equips científics de Reinhardt Genzel i Andrea Ghez han aconseguit, amb l'ús dels grans telescopis europeus a Xile i dels nord-americans a Hawaii, acumular al llarg dels últims 25 anys que s'evidencia que al centre de la Via Làctia hi ha un forat negre de 4,2 milions de masses solars. Per poder observar els estels que es mouen en la zona central de la Via Làctia, cal detectar llum infraroja atesa la gran quantitat de pols que ens tapa la visió del centre galàctic. En l'infraroig, l'absorció per pols és menor que per la llum visible, i una part de la llum infraroja aconsegueix travessar la pols i arribar fins als nostres telescopis. Al principi, les observacions ens mostraven només una llum esborronada prop del centre galàctic, provinent d'una gran concentració d'estels que no podíem veure bé amb la resolució de les imatges òptiques tal com s'obtenen des de la superfície de la Terra. Però la millora progressiva de la tecnologia de l'òptica adaptativa al llarg dels anys ha permès poder resoldre aquesta llum infraroja en centenars d'estels i poder seguir les seves òrbites. Aquesta recerca ha demostrat que les velocitats de les estrelles impliquen que la massa que els atrau és la d'un objecte massiu central i enormement concentrat, com ho pot ser només un forat negre. L'estel més proper al centre que s'ha observat en detall, anomenat S2, té un període orbital al voltant del forat negre de només 16 anys i arriba a acostar-s'hi fins a només 120 Unitats Astronòmiques (o 120 vegades la distància de la Terra al Sol). Observacions detallades dels últims anys han permès determinar, a més de la massa exacta del forat negre, que l'òrbita de l'estel S2 precessiona tal com prediu la Relativitat, igual com ho fa el planeta Mercuri en la seva òrbita al voltant del Sol, cosa que fou la primera prova observacional reeixida de la teoria d'Einstein de la gravetat.\nLes observacions del centre galàctic han fet un salt gegantí amb el nou instrument anomenat GRAVITY que s'ha instal·lat en els telescopis de l'Observatori Europeu del Sud, als Andes xilens. Mitjançant la tècnica d'interferometria que combina la llum de quatre telescopis, s'ha aconseguit revelar el moviment de la matèria en forma de plasma que s'acreta cap al forat negre mentre emet flamarades en l'infraroig, quan ja arriba a l'òrbita estable més petita que rodeja el forat negre a una distància de menys d'una Unitat Astronòmica, just abans d'abocar-se definitivament cap a l'horitzó d'esdeveniments on desapareix per sempre més. Això demostra definitivament que l'objecte central de la Via Làctia que lliga els estels en les seves òrbites fins a 5 anys-llum de distància i engolleix el plasma que té més aprop és un forat negre de 4.2 milions de masses solars.\nEn els propers anys, les mesures poden millorar encara més amb l'observació d'altres estels que s'estan trobant encara més aprop del forat negre: el més proper, descobert tot just l'any passat, té un període de només 10 anys i s'acosta en el pericentre fins a només 18 Unitats Astronòmiques del forat negre. Així mateix, les observacions de les flamarades emeses pel plasma que s'acreta al forat negre ens aportaran nova informació. En concret, el descobriment més preuat seria que es pogués detectar algun efecte en les òrbites prou properes al centre per distingir un forat negre de Schwarzschild perfectament esfèric, d'un forat negre de Kerr en què el camp gravitatori gira i obliga la matèria que cau a acompanyar-lo en el seu gir.\nEl Premi Nobel del 2020 commemora uns descobriments que han canviat per sempre la comprensió del nostre Univers: els forats negres han deixat de ser elucubracions teòriques amb propietats fantàstiques. Ara ja són objectes reals del nostre Univers, amb els quals podem observar fenòmens que ens menen cap als límits de les lleis físiques conegudes. Les paradoxes que ens plantegen els forats negres sobre la informació que desapareix quan cau alguna cosa a través de l'horitzó són preguntes cabdals sobre fets reals que observem cada dia. Si alguna crítica podem fer a la concessió d'aquest Premi Nobel és que potser arriba massa tard, i que ens hauria agradat que hagués pogut ser compartit també per Stephen Hawking, el gran físic que ens va deixar el 2018 i que més ha sabut indagar en els secrets dels forats negres.\nInstrument GRAVITY instal·lat als telescopis de l'Observatori Europeu del Sud. ©ESO\nArticle publicat originalment a Divulcat


Recollida de Títol i/o suplement europeu al títol (SET) — Escola Tècnica Superior d'Enginyeria de Camins, Canals i Ports de Barcelona — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nRecollida de Títol i/o suplement europeu al títol (SET)\n≡ Recollida de Títol i/o suplement europeu al títol (SET)\nUn cop rebem els títols oficials i/o SET el SIAE de l'Escola de Camins es posa en contacte amb la persona sol·licitant per tal de notificar-li la recepció i el procediment de recollida.\nNota: La notificació es realitzarà a l'adreça de correu electrònic que la persona interessada indica en el moment de la sol·licitud. En cas de canvi d'adreça, cal modificar-la a l'e-secretaria. > Les meves dades > Dades personals > Canvi adreça personal.\nLa persona titulada a l'Escola de Camins.\nUna tercera persona presentant un poder notarial d'autorització al seu nom per poder realitzar el tràmit.\nResguard del títol oficial (si no es pot presentar s´ha de comunicar en el moment del lliurament).\nPersones amb nacionalitat espanyola: Cal presentar original del DNI vigent.\nPersones amb nacionalitat estrangera: Cal presentar original del Passaport vigent.\nEn el cas que el títol el reculli presencialment una tercera persona: Original i còpia del poder notarial per recollir el títol i còpia del DNI o Passaport (estrangers) de la persona interessada.\nCom recollir el Títol oficial\nLa persona interessada s'haurà de personar al SIAE Camins de l’Escola amb CITA PRÈVIA aportant la documentació necessària especificada a l'apartat anterior.\nSi la sol·licitud la realitza una persona autoritzada, ha de presentar còpia i original del poder notarial juntament amb una fotocòpia del DNI vigent (o Passaport) tant de la persona interessada com de l'autoritzada.\nRecollida en dependències oficials\nEn el cas de persones que residexin fora de la província de Barcelona, poden sol·licitar l'enviament del títol a organismes oficials com són la Delegación o Subdelegación del Gobierno de España, Ambaixades o Consolats espanyols a l'estranger:\nSi no recordeu les vostres credencials UPC, podeu recuperar-la aquí\nSol·licitud d´enviament per la e-Secretaria>Títol i sol·licituds>Clicar la línia del Títol>Enviament del Títol\nPagament de taxes per la e-Secretaria>Impresos i pagaments\nEnviament: Un cop rebem al SIAE Camins la sol·licitud d´enviament i comprovem que la taxa ha estat pagada, enviarem el Títol a la dependència oficial indicada a la sol·licitud.


Cs Reus denuncia que les despeses del pressupost municipal són superiors als ingressos previstos\nLa formació taronja demana una rectificació a l'equip de govern.\nDébora García afirma que «els comptes contenen errors de càlcul i incompleixen amb el que marca la llei»\nActualitzada 21/11/2019 a les 15:53\nLa formació taronja a l’Ajuntament de Reus ha denunciat que les «despeses del pressupost municipal superen amb escreix els ingressos previstos», segons la portaveu de Ciutadans, Débora García. En les xifres facilitades hi ha «errors de càlcul en diferents capítols», assegura Garcia. Per aquest motiu, Cs Reus ha presentat una reclamació, ja que consideren que «els números aprovats no compleixen amb el que marca la Llei d’Hisendes Locals, que exigeix que els comptes estiguin equilibrats».\nA aquest problema s’afegeix que «l’elaboració del pressupost tampoc s’ha ajustat als tràmits establerts per la llei», ha explicat Garcia. Consideren que en aquest últim l’annex de beneficis fiscals no està detallat.\nAmb tot, la formació taronja demana una rectificació a l’equip de govern i que elabori uns nous pressupostos que «compleixin de forma escrupolosa amb el que diu la llei», ha remarcat la portaveu de Ciutadans.\nComenta el contingut : Cs Reus denuncia que les despeses del pressupost municipal són superiors als ingressos previstos


C4D UdG – Page 3 – Universitat de Girona\nEls cubs de Rubik, preparats per La Màgia del Color!\nEl passat divendres dia 12 de Maig varem participar a la Fira de la Ciència per a Petits Grans Científcs, val a dir que per nosaltres coneguda com la Fira de la Lídia (La Lídia Ochoa n’ha estat l’ànima des de la primera edició). Aquesta Fira actualment està organitzada per La Caseta Serveis Educatius de l’Ajuntament de Girona, El Centre de Recursos Pedagògics del Gironès, L’Obra Social La Caixa i La Universitat de Girona. Concretament de la UdG hi participen els estudiants de Mestres portant-hi a terme tot de tallers adreçats a alumnes de 4rt a 6è de primària i alguns cursos de infantil.\nLes autoritats espectants amb el Storytelling d’en Marc Castaño.\nPerò també la C4D hi hem estat present des de quasi la primera edició, portant-hi tallers amb molt ciència. Concretament aquest any, amb el projecte “La Màgia dels Colors“, hi hem fet dos tallers. Aquests han estat portat a terme per en Marc Castaño, en Marc Herce i l’Ànnia Carré, amb la coorganització d’en Miquel Duran i la Sílvia Simon. Els alumnes que ens varen visitar, 4rt de l’Escola Tailà varen sortir contents d’haver descobert com en Jean Paul, pintor parisenc podia fer pintura d’una forma “diferent”. També es varen emportar un flexàgon, que els permetia passar d’un color a un altre només anant girant cares!\nCom sempre tota una experiència intentar explicar alguna de les recerques que fem a infants de primària, es clar, sempre fent servir conceptes del dia a dia.\nEls dos taller situats a la Plaça Josep Pla de Girona.\nNou projecte FECyT sobre Comunicació Low-cost de la Recerca (#clowcore)\nEl projecte titular xxx sss has resultat finançat per la FECyT en la convocatòria que es va obrir fa alguns mesos (convocatòria 2016).\nPosted byadmin 10/05/2017 16/06/2018 Posted inUncategorizedLeave a comment on Nou projecte FECyT sobre Comunicació Low-cost de la Recerca (#clowcore)\nTaller de la @c4dudg @iqccudg\nDissabte dia 6 de Maig varem ser a la Fira Ciència entre tots, conjuntament amb un miler de professors i estudiants de secundària.\nUna taula periòdica amb molta història. Des d’Andorra! proyectos.cimand.net\nDes de la C4D i el IQCC varem portar dos tallers per tal d’acostar la ciència i la recerca a tota aquesta gentada que hi havia entre la Plaç\na Catalunya i la Plaa Hospital de Girona. Concretament hi varem portar els projectes #CLowCoRe (Comunicació de la Recerca Low Cost) i #magsci (La Màgia de la Ciència). Per una banda varem poder explicar la importància de la quiralitat, i per altra, molta gent va poder interaccionar amb el #WeekRingDay. Aquest taller l’hem adaptat amb nous materials i nou disseny, d’aquesta manera la gent pot “calcular” quin dia de la setmana era una data concreta!\n@LaSalleCassà desvetllant “secrets” màgics de la ciència\nN’hi havia un munt de tallers! De física, de química, de matemàtiques, … realment teníem la Ciència al Carrer. Entre altres varem poder gaudir de la Taula Periòdica que ens portaven des del Colegio de los Pirineos d’Andorra, amb moltes curiositats. Des de La Salle de Cassà ens varem voler mostrar la ciència de la màgia o tal com nosaltres diem, la màgiade la ciència.\nPerò la C4D també hi ha participat, via en PepAnton Vieta, en la revisió de les diferents fitxes presentades per tots els tallers, per tal de que es puguin reproduir de nou. Les trobareu a www.cienciaentretots.cat!\nPerò sense en Tavi i tot el seu equip no hi hauria fira, pel que els volem donar les gràcies per portar la Ciència al Carrer. Tal com va dir en Joan Miró en una trobada recent, fem que “Ensopeguem amb la Ciència”, un dels grans objectius que tenim des de la C4D.\nLa Fira Ciència entre Tots farà dissabte 6 de maig la seva quarta edició. La nostra Càtedra hi ha estat des del primer dia, tot col·laborant en allò que cal amb l’organització de la Fira. Per a aquesta edició de 2017, hi presentem dos tallers un per cadascun dels projectes que acaben d’obtenir finançament de la FECyT: comunicació low-cost de la recerca (#clowcore), i la màgia de la ciència (campus d’estiu, #magsci).\nCom en d’altres ocasions, a més dels investigadors hi haurà estudiants-divulgadors que duran a terme les diferents experiències. Per exemple, demà estrenarem la versió en suport rígid de #WeekDayRings, uns heptàgons que permeten saber el dia de la setmana corresponent a qualsevol data, per exemple de la data de naixement. Això permet explicar aritmètica modular (en aquest cas, en mòdul 7).\nA l’stand #clowcore, a la Plaça de l’Hospital, hi haurà activitats sobre els conceptes d’Entropia, de Quiralitat, de DNA, aminoàcids i pèptids, i també jocs de probabilitat i de lògica.\nA l’stand #magsci, a la Plaça de Catalunya, a pocs metres del primer stand, s’hi farà “I tu, quin element ets?” (#tpqee), #WeekDayRings, La Màgia del Color (#magcol), art i ciència dels flexàgons, i la Màgia del Cub de Rubik (#rubsci)\nUs esperem a la Fira! Seran quatre hores, de 10 a 2, de diversió assegurada i de bany de ciència.\nDel 22 al 26 de març de 2017 tindrà lloc una nova edició del Saló de l’Ensenyament, a Barcelona. En aquest marc, la Fundació Catalana per a la Recerca i la Innovació hi organitza l’Espaiciència, un espai on els centres de recerca ofereixen tallers i informació sobre la seva activitat investigadora.\nL’IQCC i la C4D de la UdG hi tindran un stand, on de forma semblant al que es va a fer a YoMoBCN hi haurà tres parts: comunicació de la recerca, màgia i ciència, i la Taula Periòdica dels Elements.\nSerà el primer cop que es participarà de forma directa i continuada a l’Espaiciència, encara que en anys anteriors investigadors de l’iqcc havien col.laborat de forma puntual en altres stands.\nA part del taller “I tu, quin element ets?”, la participació serà fonamentalment amb jocs via mòbil i amb jocs i tallers com la determinació del dia de la setmana, #weekdayrings, il.lusions òptiques, el tetris de la Taula Periòdica, punts de llibre amb jocs de la TPE, etc. Però en aquesta ocasió es farà un pas més en la comunicació de la recerca.\nLa C4D i l’IQCC estan implicat en la comunicació low-cost de conceptes difícils, i per això a l’EspaiCiència hi explicaran fent servir analogies i estris variats:\nEl concepte d’aromaticitat molecular\nLa densitat electrònica i l’enllç químic\nDNA, RNA, aminoàcids i oligopèptids\nCom funcionen les proteïnes\nMolècules confinades: una pilota de futbol en una porteria tancada\nUs hi esperem des de dimecres 22 de març, fins a diumenge!\nUbicació d’Espaiciència al Saló: http://ensenyament.gencat.cat/ca/salo-ensenyament/acces-sectors


Un miler de nens i nenes visiten el Molí d'en Rata de Ripollet — Ajuntament de Ripollet\n/ Un miler de nens i nenes visiten el Molí d'en Rata de Ripollet\nUn miler de nens i nenes visiten el Molí d'en Rata de Ripollet https://www.ripollet.cat/actualitat/noticies/10900 https://www.ripollet.cat/actualitat/noticies/10900/@@images/image/preview\nUn miler de nens i nenes visiten el Molí d'en Rata de Ripollet\nDurant el curs escolar 2007-2008, un total de 800 nens i nenes van visitar el Centre d'Interpretació del Patrimoni Molí d'en Rata de Ripollet. A més, un cop finalitzat el curs, 385 nens i nenes dels Casals d'Estiu Municipals han visitat l'equipament, així com 70 alumnes del Centre de Formació d'Adults Jaume Tuset i 22 nens i nenes d'una escola privada d'anglès. L'àrea de Patrimoni del Patronat Municipal de Cultura ha fet una valoració positiva d'aquestes dades.\nCal destacar que, a banda de les escoles locals, també han visitat el Molí centres educatius de fora de Ripollet, com l'Escola Damià Mateu de Llinars.\nPel que fa al contingut de les visites al CIP Molí d'en Rata, aquest s'adequa i adapta a l'edat del públic. D'aquesta manera, mentre que els més petits realitzen una visita de descobriment al Molí, els grans fan una visita més detallada que té per objectiu principal aprendre tot el procés de producció del pa i conèixer diversos aspectes de la història local. Després es duen a terme dos tallers didàctics, un adreçat al públic infantil i un altre per elaborar pa.\nAmb els Casals d'Estiu les activitats realitzades han estat diferents, per tal que no fossin les mateixes que les realitzades amb les respectives escoles durant el curs escolar. Durant el curs escolar els alumnes assisteixen a una visita guiada d'una de les tres exposicions permanents o de llarga durada que hi ha al CIP i després realitzen un taller didàctic. Amb els Casals d'Estiu, s'han dut a terme accions relacionades amb el contingut de les tres exposicions, ja que l'objectiu principal és que els nens aprenguin coses de la història del seu poble d'una manera més global però també lúdica i divertida. En aquest sentit, s'ha suprimit la part de la visita guiada convencional i s'han introduït jocs diversos com gimcanes, titelles o l'elaboració i decoració de masses de pa. Tot això, relacionat sempre amb l'objectiu principal del CIP, que és el coneixement de la història local.


Un “all stars” del jazz i el blues protagonista de la “Nit de Blues” 2020\nDesprés de l’anunciada cancel.lació del concert del bluesman nord-americà John Primer & The Real Deal Blues Band com a protagonistes de la “Nit de Blues” i d’avançar la creació d’una producció especial per aquesta sessió emblemàtica del Festival, ja s’ha desvetllat el concert previst. Una trobada única i irrepetible que, davant la impossibilitat a hores d’ara de celebrar-la amb públic presencial, s’emetrà en obert i per streaming al canal Youtube oficial de la Nova Jazz Cava a les 22 h del dissabte vinent, 21 de novembre.\nA la CATALONIA RHYTHM KINGS hi participen grans músics del panorama català del jazz, el blues i el R&B. Una banda creada especialment per a l’ocasió que en formació d’octet aplega a les seves files al cantant Agustí Burriel i l’harmonicista i també vocalista Blas Picón. A la secció de vents, Dani Pérez al saxo tenor i Pere Miró al baríton, i propulsant la secció de ritme, el guitarrista Hèctor Martín, Lluís Coloma al piano, Manolo Germán al contrabaix i Arnau Julià a la bateria.\nUna banda potent i singular que ens delectarà amb un repertori centrat en els millors temes de la música americana dels anys 40 i 50, període on partint del blues s’origina el rhythm & blues i, posteriorment, el rock & roll. L’energia i alegria de la música de Fats Domino, Jerry Lee Lewis, Smiley Lewis, BB King o Ray Charles amb uns intèrprets de luxe i en exclusiva.\nNo us perdeu el punt i final musical del 39 Festival Jazz Terrassa. Una edició insòlita de tardor que des de el 8 i al llarg del mes d’octubre ha ofert una trentena de concerts i activitats a diferents escenaris de la ciutat i la comarca, amb un seguiment presencial i virtual a l’entorn dels 4.000 espectadors.\nFestival de Jazz de Terrassa Terrassa


La Carxana digital: Comença el vot anticipat\nAhir dissabte 3 d’abril es va donar el tret de sortida als actes organitzats per la plataforma Albarca, Cornudella i Siurana decidim! constituïda per promoure la consulta per la Independència que se celebrarà el proper 25 d’abril.\nDurant aquest setmana s’han penjat a Cornudella les pancartes que anuncien el referèndum, s’han repartit cartells per les botigues del poble i totes les cases del poble han rebut el díptic informatiu de la campanya on s’explica clarament el funcionament d’aquesta consulta. També trobareu vidrioles repartides per diferents establiments del poble on podreu col·laborar per finançar la consulta. A Albarca s'han repartit també díptics i hi ha una vidriola per si voleu col·laborar en les despeses de l'organització de la consulta.\nLa pregunta a respondre en referèndum del 25 d’abril és “Està d’acord que la nació catalana esdevingui un estat de dret, independent, democràtic i social, integrat en la Unió Europea?”. Les opcions de vot seran Sí, No o en Blanc.\nPodran votar els majors de 16 anys i per acreditar la identitat caldrà mostrar el DNI, el carnet de conduir, el passaport o la targeta de residència. En el cas que estigueu empadronats a Cornudella de Montsant i no consti en cap dels documents citats caldrà portar el full d’empadronament.\nEs podrà votar anticipadament a les porxades de la plaça de la Vila de Cornudella tots els dissabtes del mes d’abril de les 12:00h a les 14:00h i el dimecres 21 d’abril –dia de mercat a Cornudella– de les 11:00h a les 14:00h.\nSi a algú no li va bé votar cap dia dels anticipats o el dia de la Consulta poseu-vos en contacte amb la comissió mitjançant el correu electrònic. Si voleu fer-vos voluntaris i participar activament en l’organització de diversos actes i la Consulta, només cal que ens escriviu a:\nPublicat per carxana a 21:31


PUMSA adjudica el servei de control de la zona blava - Ajuntament de Mataró\nL’empresa EYSA, actual concessionària, se’n farà càrrec per un període de 2 anys prorrogable...\nL’empresa EYSA, actual concessionària, se’n farà càrrec per un període de 2 anys prorrogables a 2 més\nEl Consell d’Administració de l’empresa municipal PUMSA va aprovar dimarts 21 adjudicar a l’empresa Estacionamientos y Servicios, SAU (EYSA) el servei de regulació i control de l’estacionament regulat en superfície (zona blava) a Mataró.\nA la convocatòria es van presentar un total de 3 empreses, sent l’empresa EYSA la més avantatjosa entre d’altres motius, per incloure millores com la renovació de les màquines expenedores, la renovació de la senyalització vertical i horitzontal, la novetat d’incorporar el servei de pagament mitjançant el telèfon mòbil i la creació de 5 punts de càrrega elèctrica als parquímetres.\nEl cost del contracte, ofertat per l’adjudicatària pels 2 anys inicials és de 858.138,90 € (IVA exclòs), millorant per tant, el preu de licitació, que era d’1.079.420€ (IVA exclòs).\nLa durada del contracte serà de 2 anys amb la possibilitat de prorrogar-lo 2 més, i està previst que entri en vigor abans de final d’any.\nActualment, a Mataró hi ha prop d’un miler de places d’estacionament en zona blava. La concessionària haurà de dur a terme el control, vigilància i gestió de cobrament de la zona regulada, així com el manteniment de la maquinària i la senyalització d’aquest servei.


Molero: 'La versió amigable de la llei d'Infància consolida la idea dels xiquets i xiquetes com a subjecte de dret' | Valencia Extra\nS’imprimiran 2.000 exemplars en valencià i en castellà que es distribuiran entre els consells d’infància i altres organismes destinats a la protecció i promoció de drets\nLa directora general d’Infància i Adolescència, Rosa Molero, ha destacat la importància que la llei de Drets i Garanties de la Infància i l’Adolescència compte amb una versió amigable que faça el text accessible als xiquets i xiquetes, ja que els consolida com a subjectes actius de dret i els ajuda a “conéixer-los i defensar-los”.\nLa directora ha participat en un acte, al costat de membres dels consells d’infància de la Comunitat Valenciana, en el qual s’ha presentat el còmic “La nostra veu”, impulsat des de la Vicepresidència i Conselleria d’Igualtat i Polítiques Inclusives, i a través del qual s’expliquen i repassen els aspectes més destacats de la llei autonòmica.\nEn un acte conduït per Alba Abellán, una xiqueta representant del Consell Municipal d’Infància i Adolescència de Quart de Poblet, Molero ha departit sobre la importància de la llei juntament amb els representants dels consells de Vila-real i Villena, Hugo Enguídanos i Marcos Casllo, respectivament.\nEls personatges de Clara, Fátima, Josep, Yaiza i Alex protagonitzen una aventura que succeeix en un xicotet poble de 80 habitants, on aquest grup d’amics utilitzaran els seus coneixements sobre la llei de Drets i Garanties de la Infància i l’Adolescència per a resoldre endevinalles i ajudar a altres xiquets i xiquetes que es troben en problemes.\nEl còmic, que ha sigut elaborat per l’il·lustrador Alberto Sanz i el seu equip, pretén ser “una versió accessible, amigable i inclusiva” d’aquesta llei, que va entrar en vigor fa un any, ha recordat la directora, qui ha ressaltat que és una llei “valenta i innovadora”, que està en “l’avantguarda d’Espanya en matèria de protecció i ampliació de drets de la infància i adolescència”, i “ens situa al nivell de les millors lleis europees”.\nEls xiquets, xiquetes i adolescents han obtingut “la consideració de ciutadans i ciutadanes de ple dret” gràcies a aquesta norma, i per això era necessari que el seu contingut s’explicara d’una manera que s’entenguera, ja que és important “impulsar la seua participació en la vida pública i així avançar en la promoció dels seus drets”, ha manifestat.\n“Cal deixar de veure als xiquets i les xiquetes com a ‘miniadults’, o com una propietat de les famílies”, perquè són “subjectes de dret, i d’un dret especialment protegit”, ha subratllat Molero, qui ha defensat la importància d’iniciatives com aquest còmic que permet continuar avançant “en l’equitat i l’apoderament de la infància i l’adolescència”.\nDifusió del còmic\nLa directora ha explicat que s’han imprés 2.000 exemplars del còmic, la meitat en castellà i l’altra meitat en valencià, i que es distribuiran a través dels consells d’infància i adolescència de la Comunitat Valenciana, a més dels centres de protecció dependents de la Vicepresidència i Conselleria d’Igualtat i Polítiques Inclusives.\nAixí mateix, en breu el document estarà en versió descargable en la pàgina web de la Conselleria perquè totes aquelles persones que ho desitgen puguen accedir a aquest.\nLa directora ha recordat que un dels grans canvis que ha introduït aquesta llei és el dret de les xiquetes i xiquets a ser escoltats. Així, s’elimina el límit d’edat perquè s’escolte la seua opinió abans de donar el consentiment informat en els tractaments mèdics, a més de fixar l’obligació del pare, mare o tutors a escoltar les seues opinions i respectar les seues conviccions en referència a la llibertat d’ideologia, de consciència i religió.\nA més, la llei reconeix també per primera vegada el dret a la identitat i l’expressió de gènere dels xiquets, xiquetes i adolescents, ha manifestat Molero, qui ha afegit que en l’esfera pública es garanteix “el dret a escoltar la seua opinió”, per la qual cosa les administracions han de consultar en aspectes que els afecten, i ha citat com a exemple les polítiques d’oci educatiu o el disseny urbà dels municipis.\nPromoció del bon tracte i dret a l’oci\nAquesta llei també reconeix el dret dels xiquets, xiquetes i adolescents a participar en l’oci educatiu que es desenvolupen fora de l’ensenyament reglat i de l’àmbit familiar.\nPer això, la norma estableix que durant l’educació primària es procurarà que les activitats d’aprenentatge programades puguen fer-se dins de la jornada lectiva i que l’excés de deures no signifique una reducció del temps de joc, perquè, segons Molero, el joc “socialitza i ens fa somiar”.\nAixí mateix, la norma fomenta el bon tracte en la família promovent els afectes. Per això proposa mesures transversals com a programes d’orientació familiar per a la corresponsabilitat; coparentalitat positiva; promoció d’horaris i condicions laborals compatibles amb la criança; foment de les competències parentals, o educació emocional, entre altres.


Notificació electrònica amb confirmació de lectura · Lleida.net\nNotificació electrònica amb certificació d’obertura\nCertifica l’obertura dels documents enviats per correu electrònic o SMS\nAmb Openum envies al destinatari un correu electrònic o SMS amb un enllaç que haurà d’obrir per poder accedir al contingut desitjat.\nUn cop s’ha obert l’enllaç s’accedeix a una pàgina web i, automàticament es visualitzen els documents enviats pel remitent. Openum certifica l’obertura d’aquests documents generant un document d’evidències.\nCom qualsevol altre correu electrònic o SMS certificat, sabem el moment en què s’envia al destinatari.\nTambé certifiquem el moment en què s’entrega al servidor de destí, dada necessària per a l’acceptació com a prova fefaent.\nQuan l’usuari accedeix a la pàgina web, certifiquem l’obertura del document.\nSàpigues quan la comunicació ha estat oberta\nCom funciona Els enviaments d’Openum\nEl destinatari rebrà un correu electrònic o SMS amb el text que hagis introduït des de la plataforma d’enviament i seguit d’un enllaç a una pàgina web.\nEn aquesta pàgina web, el destinatari visualitza el document o documents PDF, és a dir, el contingut que vols notificar que ha estat obert.\nPrimer pas Enviar el correu electrònic o SMS\nEl correu electrònic o SMS s’escriu i s’envia des de la nostra plataforma d’usuaris d’Openum..\nPrepara un nou enviament, introdueix el destinatari o destinataris, configura l’escrit del correu electrònic o SMS, i afegeix el document PDF (el contingut que vols enviar).\nSegon pas Obertura del document\nPunxant a l’enllaç rebut per correu electrònic o SMS, el destinatari accedeix a una pàgina web on pot llegir el contingut que requereix ser obert.\nEl document d’evidències conté signatura digital i segell de temps, i et proporciona la validesa legal necessària per presentar-lo davant de qualsevol tribunal o administració pública.\nVols més informació sobre Openum?\nPots enviar-nos un correu electrònic des d’aquest formulari de contacte o descarregar-te el fullet informatiu. fullet informatiu.


Els productors de carxofa del Prat fan una crida a la solidaritat\nProposen que el sector de la restauració els comprin les carxofes a un preu reduït i que en facin conserves, les embassin al buit o les congelin per incorporar-les a les seves cartes un cop passi l'actual crisi sanitària\nLa crisi pel coronavirus ha fet caure en picat la demanda de carxofes del Prat posant en perill més d'un 50% de la collita, uns 150.000 quilos. Per donar sortida a tot aquest producte, la Cooperativa Agrícola del Prat de Llobregat ha fet una crida a la solidaritat del sector de la restauració proposant-los que els comprin les carxofes a un preu reduït -40 quilos per 28 euros, gairebé la meitat del preu habitual- i que en facin conserves, les embassin al buit o les congelin per incorporar-les a les seves cartes un cop passi l'actual crisi sanitària. "Sabem que el sector de la restauració ho està passant molt malament, però amb aquesta fórmula a la llarga podem guanyar tots. Ells compren un producte de gran qualitat i a bon preu que poden conservar i vendre més endavant i nosaltres col·loquem part de la collita que d'altra manera es quedarà als camps ", afirma Agustí Serrano, gerent de la cooperativa.\nSerrano explica que un 50% o fins i tot una mica més de la seva producció va destinada al sector de la restauració i que amb l'entrada en vigor de l'estat d'alarma i el tancament de bars i restaurants la demanda ha caigut en picat posant en perill la viabilitat de moltes explotacions, la majoria d'elles familiars. "Estem en temporada alta i els camps no paren de produir. Si no trobem una fórmula per col·locar part de la producció moltes famílies ho passaran malament perquè viuen del que guanyen aquests quatre o cinc mesos de collita", afegeix.\nSerrano explica que la idea d'impulsar aquesta campanya va ser d'un cuiner de Sant Joan Despí que veient les pèrdues a les quals s'enfrontaven els pagesos per la caiguda de la demanda els va recordar que la carxofa és un producte molt fàcil de conservar sense perdre les seves qualitats. Una de les maneres de conservar la carxofa que els va proposar és bullir-les al vapor i congelar-les, per exemple. Altres són embassar-les al buit o fer-ne conserves. Totes elles farien possible que els restaurants poguessin comprar producte i guardar-lo en bones condicions per quan tornin a obrir els seus locals.\nSi la crida té èxit, des de la cooperativa confien vendre els 40.000 quilos que setmanalment es comercialitzen en condicions normals. Uns 20.000 quilos, puntualitza Serrano, els poden intentar col·locar als mercats per a la venda a particulars i la resta als restaurants que se sumin a la iniciativa. A banda d'aquesta campanya, des de la Cooperativa del Prat es continuen impulsant iniciatives per fomentar el consum de carxofes a les llars.


El ple extraordinari de Terrassa, i ha decidit la forma de gestió del servei de l'aigua i ha aprovat que sigui mitjançant la constitució d'una nova entitat pública empresarial local (Epel), 'Aigua de Terrassa, Epel'.\nEl PSC de Terrassa es reafirma en la seva participació en el referèndum tot i les directrius de Nicaragua\nAquesta mesura ha estat d'allò més polèmica ja que en les últimes enquestes de valoració dels serveis de l'aigua, aquest era dels que rebia millors crítiques.\nPer a més precisió, els ciutadans de Terrassa han valorat com el millor servei públic el subministrament de l'aigua, segons les dades publicades per l'Observatori d'Estudis de Serveis Urbans (OSUR). El 68% dels egarencs estan satisfets amb aquest servei que porta Mina, Aigües de Terrassa.\nTot i així, en total 20 dels 27 regidors que conformen el plenari han donat el seu suport a aquest model, que ha sorgit de la memòria elaborada per la comissió d'estudi que ha determinat que és la forma més sostenible i eficient.\nL'aprovació ha comptat amb els nou vots del PSC --partit que gobierna--, els sis de Terrassa a Comú, quatre d'ERC i un de la CUP, mentre que ha obtingut els contraris de Cs --tres-- i PP - -uno-- i les abstencions dels tres de l'PDeCAT --soci del govern municipal--.\nL'alcalde Jordi Ballart ha titllat la decisió d ' "històrica" no només en l'àmbit espanyol, també europeu, equiparant i aprenent, ha dit, de processos iniciats en altres ciutats com París, Berlín, Buenos Aires, Sevilla i Valladolid, entre d'altres.\nL'EMPRESA VEU LLACUNES\nI potser tingui raó, vist les primeres reaccions que ha suscitat. En un comunicat, Mina Pública d'Aigües de Terrassa, concessionària de l'aigua, ha subratllat el respecte per aquesta decisió plenària i el seu compromís de continuar prestant un bon servei i de qualitat, però ha objectat que hi ha "interrogants importants" per a resoldre en referència a la subrogació dels llocs de treball ia les condicions laborals, així com a la liquidació prevista.\nEn aquest sentit, Mina s'ha ofert a dialogar amb el consistori "com sempre ha fet" i ha apuntat que farà un pronunciament un cop llegeixi els informes i la documentació que acompanya a aquests acords.


2017 ~ Senderisme - Giroguies\nSenderisme - Giroguies\nEn aquest blog parlarem de senderisme, muntanya.... Articles, notícies i altres escrits que creiem poden ser del vostre interès.\nMercats de Nadal - Viena i Bratislava\nMadeira. El jardí de l’Atlàntic.\nMadeira. El jardí de l'Atlàntic | ACAVe Travellers...\nNova Zelanda (14)\nBaix Empordà (7)\ncastell - cap roig (4)\ncurs orientació (4)\nAlt Atles (3)\nbaix emporda (3)\ntaller fotogràfic - literari (3)\ncamins de ronda (2)\ngiroguies. afatram (2)\npatronat turisme Costa Brava (2)\nvacances al marroc (2)\n'el Rafael' (1)\nAlto Atlas (1)\nCan Lleonart (1)\nPirineus de Navarra (1)\nTer River (1)\nascensio al toubkal (1)\nbarraca d'en Dalí (1)\nbiax emporda (1)\ncaiac fluvial (1)\ncala corbs (1)\ncala estreta (1)\ncurs introduccio senderisme (1)\neriços de mar (1)\nla rivière du Ter (1)\nneteja ambiental (1)\npobles berbers (1)\npobles berebers (1)\npueblos bereberes (1)\nraquetes de neu (1)\nriver kayak (1)\nsenderisme al marroc (1)\ntaller cistelleria (1)\nterratrèmol Nepal (1)\nvela llatina (1)\nMarroc: la costa Atlàntica i l'Alt Atles\nImatges de la sortida al Marroc entre el 4 i l'11 d'agost de 2013, agrupades per les sensacions visuals i emocionals del viatge. Tan...\nNova Zelanda: El volcà Tongariro va fer una explosió de fum i cendres\nEl passat dia 21 de novembre a les 13.30 hora local, el volcà Tongariro va fer una explosió de fum i cendres que va arribar als 4000 m...\nItineraris d'Aotearoa a wikiloc (nov 2012)\nPodeu veure algunes de les rutes que hem caminat per l'illa Sud i Nord d'Aotearoa (Nova Zelanda) entrant a la pàgina web de wikiloc,...\nKIRGUISTAN: Terra de tradicions, cultura i natura\nEl Kirguistan o Kirguizistan és un país de grans serralades com les del Tien Shan i del Pamir, amb les seves cadenes muntanyoses i els fam...\nNova Zelanda: Mount Cook\nSempre que he estat a Nova Zelanda he pensat que poder veure el Mt. Cook amb cel blau era tot un privilegi...i avui ha estat tant esplendit ...\nVídeos dels Parcs Naturals de les comarques Gironines\nPetits tastets dels parcs naturals de les comarques gironines a vista d'ocell...\nTERCERA SORTIDA D'ACCIÓ AMBIENTAL A LLAFRANC\nEl passat dissabte dia 8, vam fer la tercera sortida d’acció ambiental. Aquesta vegada es va fer per la zona de Llafranc, organitzada per G...\nCURS D'INTRODUCCIÓ AL SENDERISME\nUn petit recull de fotografies de les 2 sortides del curs d'introducció al senderisme que va organitzar Giroguies pel Servei d'Esp...\nSortides de senderisme i activitats Giroguies (document PDF descarregable)\n11:56 Sense comentaris encara\nAmb la tradicional màgia de l'Advent vienès la Rathausplatz es converteix en un lluminós país de fades. Les prop de 150 paradetes ofereixen regals nadalencs, decoracions per a l'arbre, dolços i begudes calentes. Els arbres del Rathauspark es decoren de manera festiva i brillen enmig d'un mar de llums. Aquí es poden trobar nombroses ofertes, especialment per a nens. No gaire lluny d'allà, es troba el Weihnachsdorf de Maria-Theresien-Platz entre els museus d'història de l'art i d'història natural. Durant l'Advent al voltant de 60 paradetes s'aixequen aquí oferint artesania tradicional i idees originals per a regalar. També el romàntic Weihnachtsdorf a Alte AKH és un dels punts de trobada preferits en els dies previs al Nadal, sobretot per al públic més jove.\nEl mercat Altwiener Christkindlmarkt a la plaça Freyung, al casc antic de la ciutat, està compromès amb la tradició. Ja al 1772 va tenir lloc allí un mercat de Nadal, avui s´hi poden comprar treballs d'artesania, elements decoratius de vidre, pessebres tradicionals o ceràmica. A partir de les 16:00 sona a la plaça música festiva d'Advent. Una mica més endavant, al Mercat d'Advent Am Hof, es poden comprar articles d'artesania de la més alta qualitat. A l´Ehrenhof s'aixeca un mercat cultural i nadalenc davant del palau de Schönbrunn carregat de romanticisme i amb un teló de fons molt imperial; esdevé, a més, en un mercat d'any nou a partir de la nit de Nadal. L'oferta d'aquest bulliciós mercat abasta objectes d'artesania, decoració nadalenca també artesanal, a més d'estar amenitzat per concerts nadalencs i de comptar amb un programa infantil molt variat, en el qual s'inclou un taller nadalenc. També embolicat en un ambient imperial, enfront del Palau Belvedere s'aixeca el Mercat d'Advent. A Bratislava es viu l'esplèndida atmòsfera del Nadal a la plaça námestie Hlavné i la plaça Frantiskanske námestie des de finals de novembre. La part més bella de la ciutat està plena del sabor de diferents menjars i es pot escoltar nadales. Està ple de gent i bon humor. Hom pot trobar productes d'artesania, ceràmica, fusta, vidre, espigots i productes tèxtils a les parades encantadores a la plaça, així com al pati de l'Antic Ajuntament. Els productes de l'Associació del Gremi d'artesanies històriques són especialment interessants. Els visitants aprecien l´ambient de Nadal i gaudeixen de la gastronomia tradicional, sobretot la sopa de col i plats de peix i carn a la graella que es preparen directament davant d'ells.També els dolços que es poden trobar allà, entre ells, lokše ( pastissets de patata al forn), pastissos de mel i ponx calent, ponx o aiguamel de Nadal.\nGiroguies organitzem un viatge del 4 al 8 de desembre del 2017, on combinarem les visites als "Weihnachtsmärkte" amb excursions pel petits Càrpats.\nUs hi apunteu? --> https://goo.gl/o8LAFN\n11:59 Giroguies, Madeira, senderisme, taller fotogràfic - literari Sense comentaris encara\nUn viatge transoceànic amb data de tornada a una setmana vista dóna per a poc i deixa sensació de buit. De tanta selva, tanta aigua, tanta muntanya, tanta natura salvatge no es pot gaudir només en una setmana. O sí?\nSi hi ha algun lloc envoltat d'oceà, amb una vegetació exuberant, pràcticament selvàtica, on el turisme no sigui de masses, les gents conservin la humilitat i el ritme de vida tranquil d'una illa o del camp, i que a més es pugui visitar en una setmana i no quedar-se amb les ganes, aquest lloc, sens dubte, és Madeira.\nEl jardí de l’Atlàntic l'anomenen. Un autèntic paradís per al senderista per la varietat dels seus paisatges, per la bona conservació dels seus camins i per la grandària i contrastos de l'illa.\nMadeira, illa d'origen volcànic, posseeix una vegetació exuberant i unes muntanyes espectaculars. Tant la part interior com la seva costa són extremadament accidentades. Un autèntic laberint de barrancs verds que ha anat modelant el perfil de l'illa des que els seus habitants van decidir donar-li forma amb les "levadas", canals o séquies per aprofitar l'abundant aigua que recullen les seves muntanyes en forma de boira i fer-la arribar als camps i hortes que encara es conreen amb la calma i paciència d'abans.\nLes levadas són omnipresents a l'illa. Són les artèries i la vida de Madeira. Gràcies a elles, els Madeirenses han pogut disposar els seus cultius en bancals o terrasses, propiciant gran quantitat de rutes i senders a on sempre ens acompanya la seva corresponent levada indicant-nos el camí, guiant-nos per infinitat de llocs recòndits, de vegades convidant-nos a parar, a seure admirant el paisatge i donar molles de pa als ocells, afables, acostumats als senderistes. Altres vegades, sorprenent-nos amb impressionants cascades, o travessant petits poblats imaginats en temps dels nostres avis.\nEl bosc originari de Madeira, el bosc de laurisilva, va ser declarat Patrimoni Mundial per la UNESCO el desembre del 99, i integrant de la Xarxa Europea de llocs d'importància comunitària. Un lloc protegit on ens sentirem part integrant de la natura. Grans extensions d'aquesta illa formen part d'un conjunt d'àrees protegides, entre les quals destaquen el Parc Natural de Madeira i el Parc Ecològic de Funchal.\nMenció a part per a les illes Desertas, reserva natural des del 95, un conjunt de tres illes allargades al sud-est de l'arxipèlag, no habitades pel seu clima desèrtic, on es recupera a poc a poc una població de foques monjo (o llops marins, com preferiu) que va estar prop de l'extinció però que actualment es manté i, qui sap, si naveguem per les seves aigües per albirar dofins, balenes o alguna de les múltiples espècies de cetacis que podem trobar, potser, amb una mica de sort, us trobeu amb algun descendent de "Desertinha", el vell marí que van apadrinar durant un temps els pescadors de l'illa, ja que venia diàriament a port, a buscar peix. Molt interessant el museu de la balena, a Caniçal, on a més de veure una esplèndida reproducció de Desertinha, coneixerem tota la història de la caça de Balenes a Madeira i totes les activitats derivades d'aquesta activitat, així com les diferents espècies endèmiques d'aus que sobrevolen les seves costes.\nUna setmana a Madeira dóna per a molt. L'illa ens ofereix, generosa, infinitat de racons on perdre'ns. Una ruta de muntanya des del pic Ruivo fins al pic do Arieiro amb unes vistes impressionants des del sostre de l'illa envoltada d'aigua. Passejades agradables per la península de Sao Lourenço, envoltats per impressionants penya-segats. Rutes de senderisme per frondosos boscos de laurisilva, sempre acompanyats pel so de l'aigua recorrent les omnipresents "levadas". Una herència històrica digna de conèixer a Funchal i els seus carrerons, cafès i petits restaurants del centre històric, el seu colorit mercat, el jardí botànic, piscines naturals increïbles a Porto Moniz o Seixal, ...\nUs agraden les flors? Estrelítzies, agapants i hortènsies gegantines que ens faran empetitir creixen per tot arreu. Crida l'atenció l'absència d'insectes, sobretot de mosquits. En tractar-se d'una illa tan aïllada enmig de l'oceà, determinades espècies d'insectes voladors no han pogut adaptar-se al medi o simplement mai van arribar a l'illa. Així doncs, en moltes ocasions, tindrem la impressió d'estar en alguna selva de Centreamèrica però sense les molestes picades que ens poden enervar en alguns moments.\nUna gastronomia senzilla però molt desitjable, a força de marisc, peix espasa, caldeiradas, espetadas (pinxos gegants de carn), guarnicions gegants a base de verdures de l'horta i, no cal dir-ho, el "vinho" de Madeira, que cal provar si o si, a més de degustar molts altres vins portuguesos que els Madeirenses promocionen extraordinàriament. No perdeu l'oportunitat de visitar alguna de les seves curioses destil·leries on s'elaboren licors amb herbes o fruits locals.\nFa un parell d'anys vaig tenir la sort de comptar amb els bons consells d’en Ramon, ànima i guia de Giroguies Senderisme (www.giroguies.com), que em va proporcionar una selecció de rutes en aquesta illa i va ser un dels viatges més bonics de la meva vida.\nArribar al teu allotjament havent fet una ruta de senderisme fantàstica i relaxar-se contemplant com els llums del capvespre donen color a la boira que s'ancora sobre els pics de les muntanyes és una sensació agradable, relaxant. Tant com la vida a Madeira.\nPotser sí que tornaria una setmaneta més.\nMadeira. El jardí de l'Atlàntic | ACAVe Travellers\n12:27 Sense comentaris encara\nCopyright © 2011 Senderisme - Giroguies | Powered by Blogger | Bitcolabis Ajuda Digital | SkateScola


La Col·lecció d'Art Contemporani de la Generalitat s'obri al talent d'escolars amb el seu pas per Castelló - Castellonplaza\nCASTELLÓ. La Col·lecció d’Art Contemporani de la Generalitat Valenciana va prenent forma. El Consorci de Museus ha presentat al Museu de Belles Arts de Castelló l’exposició Peça 19, composta per les 18 obres adquirides per la Generalitat en 2018, en el marc del Pla incentiu del patrimoni artístic valencià. A l’obertura de l’exposició han assistit el conseller de Cultura, Vicent Marzà; el coordinador territorial de l’Institut Valencià de Cultura, Alfonso Ribes; el director del Consorci de Museus, José Luis Pérez Pont, i la regidora de Cultura de l’Ajuntament de Castelló, Verònica Ruiz.\nL’exposició es podrà visitar des del 14 de maig fins al 7 de juliol al Museu de Belles Arts i posteriorment la mostra es traslladarà a Alacant, a Las Cigarreras, del 19 de juliol a setembre de 2019. A més, del 4 d’octubre a gener de 2020 hi serà al Centre del Carme de València .\nEls artistes seleccionats són valencians o residents al territori valencià. Així, cinc artistes són de les comarques d’Alacant; quatre, de les de Castelló; i sis, de les de València. A més, tres artistes d’altres llocs de l’Estat, però que són residents a les comarques valencianes, també han sigut seleccionats. Les obres adquirides i que es mostren en l’exposició també han tingut en compte criteris d’igualtat de gènere. Com a resultat, huit dels creadors són dones, nou són homes i un és un grup artístic mixt.\nEl conseller Marzà ha manifestat que “la Col·lecció d’Art Contemporani de la Generalitat permet impulsar i dinamitzar el sector cultural valencià i els artistes, a través de la compra pública” i ha afegit que aquest projecte "té com a objectiu difondre el treball dels creadors i vertebrar el territori per a garantir l’accés a la cultura de tota la ciutadania”.\nPer la seua part, José Luis Pérez Pont, ha destacat la importància d’aquesta col·lecció “com una eina per a acostar els nous llenguatges contemporanis a la ciutadania, al mateix temps que es genera un patrimoni que permetrà deixar un llegat i una narració historicoartística de la creació actual per al futur”.\nArt Contemporani de la Generalitat Valenciana. Peça 19 presenta una gran diversitat generacional, amb artistes joves juntament amb creadors de mitjana i llarga trajectòria així com diferents temàtiques i estètiques diverses. Des del ‘net-art’ de Clara Boj & Diego Díaz (Múrcia, 1975) i Daniel García Andújar (Almoradí, 1966), passant per les creacions de videoart de Pau Pascual (Alcoi, 1976), Marta Negre (l’Alcora, 1981) i Pedro Ortuño (València, 1966); el treball fotogràfic de Cristina de Middel (Alacant, 1975) i Vicente Tirado (Castelló, 1967) o les instal·lacions de Rossell Messeguer (Orihuela, 1976), Jorge Peris (Alzira, 1969), Jorge Maldonado (Madrid, 1962), Rossana Zaera (Castelló, 1959) o Altea Grau (Castelló, 1985), vinculada aquesta última també al gravat. L’obra de Joan Cardells (València, 1948) explora la relació entre el dibuix i l’escultura, mentre que Fuencisla Francés (Segòvia, 1944) es val del ‘collage’ per a reflexionar sobre la creativitat destruïda.\nIgualment, la ‘performance’ i l’art d’acció entren en la Col·lecció d’Art Contemporani de la Generalitat Valenciana a través de les obres de Lucía Peiró (Benigànim, 1967) i l’escriptura sonora de Bartolomé Ferrando (València, 1966). Així com el treball de Lorena Amorós (Villena, 1974) que reflexiona sobre els límits de la construcció teatral.\nDiferents temàtiques com la memòria, de vegades des d’una faceta més reivindicativa i d’altres, més poètica, el qüestionament de la realitat a través d’Internet o per mitjà de la fotografia o qüestions ecològiques travessen aquest conjunt artístic. Curiosament només es presenta una peça de pintura, el treball de Juan Olivares (Catarroja, 1973), una peça conceptual i abstracta que, a manera d’escut, plasma la protecció enfront de les influències negatives de la societat.\nL'art contemporani a l'aula: La Peça 19\nA partir d’aquest conjunt artístic es desenvolupa un projecte de comissariat pedagògic a través del màster PERMEA de Medicació i Educació i l’Art del Consorci de Museus, en col·laboració amb l’alumnat de l’IES Bovalar de Castelló, les reflexions del qual conformen la que seria la Peça 19, que ocupa un espai específic dins de l’exposició, ja que aquesta travessa l’exposició com una conversa en procés, un lloc de confluència en què la col·lecció funciona com a detonant del relat al qual se suma la comunitat educativa i ara s’obri a noves veus.\nPérez Pont, ha assenyalat que aquesta es tracta d'una "col·lecció dinàmica el projecte expositiu de la qual naix amb una vocació divulgativa, amb propostes que activen l’espai expositiu generant un procés de diàleg amb les obres i els artistes. D’ací sorgeix Peça 19, la plasmació d’un treball de mediació que posa de manifest l’evolució i la importància del paper de la mediació cultural en l’art contemporani”.\nL'obra es basa en l’anàlisi crítica abordada per estudiants entorn de les obres d’art. En aquesta trobada s’evidencia com l’art contemporani indaga en les problemàtiques humanes actuals i, d’aquesta manera, es percep més pròxim a la societat. Segons el comissari de la mostra, Jorge Pisa, és també una mostrade creació col·laborativa participada pels estudiants, en què cada aportació va encaixant en un tot col·lectiu. A més, l’anàlisi, l’aprenentatge de l’alumnat, es converteix en un dispositiu de mediació amb el públic.\nPla d'adquisició d'obres d'art\nEn 2017 la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport va posar en marxa una línia d’adquisició d’obres d’art amb l’objectiu de crear una demanda agregada al mercat de l’art valencià a través de l’adquisició pública d’obres i augmentar així el patrimoni artístic de la Generalitat. Les obres són seleccionades per un comité d’experts coordinat pel director gerent del Consorci de Museus. A més, l’organització d’exposicions amb les obres adquirides permet descentralitzar l’oferta cultural de les tres capitals i, amb això, vertebrar el territori. Gràcies a aquestes adquisicions s’implementa una mesura del pla estratègic cultural valencià ‘Fes Cultura’, que busca territorialitzar l’oferta expositiva de les grans institucions museístiques.\nAmb les 33 primeres obres adquirides en 2017 s’han dut a terme ja huit exposicions que ha recorregut diversos punts del territori. Ha estat a Potries, Sagunt i Almenara, després de ser inaugurada al Centre del Carme de València l’any passat. Al voltant de 30.000 persones han visitat fins a la data aquestes exposicions.


Inscripcions de 5€ al tast del Puigmal per a persones que ja disposen d'assegurança\nDiumenge 23 de juliol tindrà lloc el 8è tast de vins al cim del Puigmal , a gairebé 3.000 metres d'alçada. Hi participaran cellers de la DO Empordà amb un objectiu comú: situar els vins de la DO Empordà al sostre de Girona. Un gest simbòlic que vol posar de manifest l'esforç dels productors empordanesos per millorar els seus vins i la intenció de situar-los el més amunt possible. En cas de mal temps, la pujada tindria lloc el 30 de juliol.\nEl preu de l’activitat és de 8€ per a les persones que no tinguin assegurança de muntanya. Els que disposen d’assegurança només han d’abonar 5€.\nDesprés de les inscripcions obertes a les 08.00h la jornada s'iniciarà a les 9.00h del matí amb la sortida des del Coll de Fontalba. Cap a les 12.00h, hi ha prevista l'arribada al cim on es realitzarà la inauguració del tast de vins.\nCal tenir una preparació física mínima, ja l'activitat inclou una tres hores d'ascens i dues de descens. Cal dur roba, calçat i mitjons adequats. Així mateix cal portar menjar de ruta (esmorzar i dinar), bastons per caminar, folre polar, anorac o impermeable amb caputxa, barret o gorra amb visera, ulleres de sol, protecció solar i labial, cantimplora amb 1,5 litres d’aigua, farmaciola bàsica (iode, tiretes, pegats per a butllofes).\n· Inscripcions de 5€ al tast del Puigmal per a persones que ja disposen d'assegurança


Les comarques de casa nostra tenen 16.000 persones vivint a l'estranger - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLes comarques de casa nostra tenen 16.000 persones vivint a l'estranger\nAl conjunt de l'àrea de Regió7, la xifra de residents en altres països ha crescut el 80% en deu anys, i al Solsonès s'ha multiplicat per tres\ndavid bricollé 11.05.2019 | 00:32\nEl nombre d'habitants de les comarques de casa nostra que actualment resideixen a l'estranger gairebé s'ha duplicat respecte a deu anys enrere. I hi ha casos, com és el del Solsonès, en què aquesta xifra s'ha multiplicat per tres en aquesta dècada.\nActualment són 16.233 persones de les set demarcacions de l'àrea d'influència de Regió7 les que viuen a països estrangers (el 5,1% dels que hi ha del conjunt de Catalunya). El 2009, aquesta xifra era de 8.793, el que ha suposat un augment del 80%.\nPerò és que en les set comarques (Bages, Berguedà, Moianès, Cerdanya, Solsonès, Anoia i Alt Urgell) no hi ha hagut cap any en aquests deu darrers en què no hi hagi hagut un increment. En aquesta última referència (2019), totes registren un augment en relació amb l'any anterior. La que més, el Solsonès, on el nombre de persones que han marxat a altres països creix l'11,6%. De fet, és la comarca que experimenta l'augment més elevat de tot Catalunya en termes relatius. Com es deia anteriorment, també el Solsonès és la demarcació de casa nostra que ha experimentat un increment més gran de població resident a l'estranger en comparació amb fa una dècada. En concret, el 2009 eren 172 els solsonins que vivien en altres països, mentre que actualment en són 569, el que suposa un creixement del 230%.\nEl Bages és la comarca de casa nostra amb una xifra més elevada en nombres absoluts, ja que d'aquesta demarcació hi ha 5.497 persones residint a l'estranger. El darrer any, l'augment ha estat del 6,3%, i respecte a deu anys enrere gairebé s'ha duplicat (el 2009 la xifra era de 2.849 persones).\nTambé en aquests deu anys s'ha duplicat o més que duplicat a l'Anoia, on s'ha passat de 1.161 persones vivint en altres països a 3.128 (+169,4%); a la Cerdanya, que ha passat de 459 a 962 (+109,5%); i al Berguedà, on el salt ha estat de 532 a 1.066 (100,3%).\nEl nombre de catalans que resideixen a l'estranger és de 316.599 persones l'1 de gener, segons les dades fetes públiques per l'Institut d'Estadística de Catalu-nya (Idescat), xifra que representa un increment de 14.074 persones i una variació anual del 4,7%.\nAquesta població segueix augmentant, però ha desaccelerat el creixement des del 2016, quan registrava increments anuals per sobre del 9%. Segons aquestes dades, el nombre d'inscrits ha augmentat a totes les comarques i a l'Aran, a excepció de l'Alta Ribagorça, on s'ha mantingut pràcticament estable. Els creixements més elevats s'observen, a banda del Solsonès (11,6%), a la Garrotxa (11,3%), el Pla de l'Estany (9,3%) i el Vallès Oriental (9,2%). Els residents a l'estranger es localitzen fonamentalment al continent europeu (48,5%) i al continent americà (46,6%). En termes absoluts, Europa és el continent on més ha crescut la població catalana resident a l'estranger, amb un augment de 10.175 persones, mentre que en termes relatius destaca el continent africà, amb un increment del 15,9% tot i que la presència de catalans és minoritària (1,5%). França, amb 42.952 catalans, és el país amb més residents per al conjunt de Catalunya i per a 31 comarques i l'Aran. L'Aran destaca amb el 62,1% dels residents a l'estranger a França, seguida de la Cerdanya (47,0%) i l'Alt Empordà (46,3%). L'Argentina és la primera destinació de 7 comarques, entre les quals destaca la Noguera.


Llibre de bitàcola | Blog de l’IES Josep M. Quadrado\nBlog de l’IES Josep M. Quadrado\nHola, som en Samuel, de 1er d’ESO. Jo recoman el llibre: Una estupenda historia de dragones y princesas. Tracta sobre la història d’una princesa raptada per un drac. El seu pare vol rescatar-la i demana a joves que vagin a cercar-la. Quan el jove la troba,ella no se’n vol anar perquè li agrada viure amb el drac i, finalment, queda amb ell. És com una història al revés.\nSamuel Fernández (1-ESO-A)\nHola, som n’Anna, de 1er d’ESO. Jo recoman el llibre Quin dia tan bèstia. Tracta sobre la història d’una mare que discuteix amb la filla i l’endemà la mare s’aixeca convertida en la filla i la filla, convertida en la mare. Passen aventures divertides, com per exemple que la filla no sap conduir el cotxe i té un accident. És una història molt divertida!\nAnna Allès (1-ESO-A)\nHola, som n’Assuès, de 1er d’ESO. Jo recoman el llibre: Un saco de canicas. Tracta sobre la història de dos germans francesos i jueus durant la segona guerra mundial. Han de mudar-se, treballar de sol a sol i esquivar les patrulles alemanyes amb només dotze i catorze anys. És d’intriga i molt tendre. Us agradà llegir-lo.\nAssuès López Gomila (1-ESO-A)\nHola, som n’Àlvar, de 1er d’ESO. Jo recoman el llibre: Robinson Crusoe. Tracta sobre la història d’un home que va fugir de casa i se’n va anar amb un vaixell a Vrasil i un dia volia traficar amb esclaus i en aquest viatge va naufragar a una illa perduda. Va sobreviure 28 anys en aquesta ill gràcies al seu enginy i la seva bona voluntat. Fins que un dia va poder tornar a Anglaterra.\nÀlvar Anglada Moll (1-ESO-A)\nHola, som n’Albert, de 1er d’ESO. Jo recoman el llibre Les Bruixes. Tracta sobre la història d’un nen que perd els pares amb un accident de cotxe i se’n va a viure amb la seva àvia. Tenen previst anar de viatge lluny, però com que es posa malalta no hi poden anar i van a un hotel. Allà hi van unes bruixes i passen una sèrie de coses i el nen es converteix en un ratolí per a tota la vida. Quan se’n van de l’hotel, planifiquen que la resta de la seva vida perseguiran bruixes.\nAlbert Hernández Camps (1-ESO-A)\nHola, som en Jaume, de 1er d’ESO. Jo recoman el llibre El vell i la mar. Tracta sobre la història d’un vell pescador a qui li agradava molt pescar. Tenia una barqueta no molt grossa i un dia va lluitar amb un peix molt gros. Si us agrada el món de la mar, us recoman aquest llibre.\nJaume Gomila (1-ESO-A)\nSI JO FOS SOLDAT\nSI JO FOS LLADRE\nSI JO FOS VENEDOR\nSI JO FOS PRESONERA\nSI JO FOS LA MAR\nManel Saurina Gorría… en LES DROGUES\nAndreu Genestar en RACISME, NO!\ntofol_69 en RACISME, NO!\nDavid Muñoz Sastre en RACISME, NO!\nAntoni Fuster Pons en ÉS NECESSARI FER ESPORT?


Repetició electoral? - Notícies Confidencial - e-notíciesRepetició electoral? -\nConfidencial · 11 de Gener de 2018. 00:15h.\nActitud ambigua de Puigdemont\nImatge d'una votació\nInicialment, l'expresident Puigdemont va començar apostant molt fort a favor de tornar a la presidència de la Generalitat durant les seves negociacions amb la resta de sectors independentistes. La fermesa d'aquesta posició implicava el risc d'una absència d'acord, el que podria provocar una repetició electoral.\nA hores d'ara, sembla que Puigdemont està començant a cedir davant de les fortes pressions que està rebent, sobretot procedents d'Esquerra, les negociacions es mantenen totalment obertes i no s'ha produït una renúncia de l'expresident que permeti un desbloqueig de la situació.\nA més, cap dels sectors de l'independentisme no se’n refia de Puigdemont, atès que tothom és conscient que l'expresident actua amb un considerable afany de protagonisme, el que pot provocar situacions imprevistes. Per tant, encara no ha desaparegut totalment el risc d'una repetició electoral.\nEsquerra, Puigdemont, Generalitat\nUn silenci significatiu\nERC no veia clara la DUI


Morabanc Assegurances estrena oficina d’atenció al públic - Altaveu el diari digital d'Andorra\nCoincidint amb l’obertura presenta 4Health, una renovada oferta d'assegurances digitals pionera en el sector\n09/07/2020 (18:31 CET)\nL'oficina de MoraBanc Assegurances MORABANC\nMorabanc Assegurances obrirà les portes d’una nova oficina dilluns vinent. Aquesta està situada a l'edifici de la plaça Coprínceps on era fins ara, però es trasllada la planta baixa amb entrada directa des del carrer. A més, l’entitat presenta 4Health, una oferta d’assegurances que engloba salut, estalvi, vida i baixa laboral amb una oferta que permet una major personalització per a cada client en un entorn més digital i senzill de gestionar.\nCom a principal innovació, els clients tindran a la seva disposició el Xatbot, una eina digital que permetrà gestionar tràmits com ara les baixes laborals o el pagament de despeses mèdiques enviant els documents o una fotografia des de qualsevol dispositiu mòbil a qualsevol hora del dia o de la nit, els 365 dies de l'any. En l'àmbit de la salut, a més de mantenir el servei d'assistència mèdica a domicili, s’ha afegit un quadre mèdic baremat amb Serviall que inclou, entre altres, els centres del Grup Quiron. També s'ofereix el servei de segona opinió mèdica amb la reconeguda empresa Worldcare.\nUna altra novetat és la propera estrena de BeHealthy, una nova plataforma en línia per a gestionar la salut. L’eina permetrà registrar la informació bàsica de l'usuari com el seu grup sanguini, al·lèrgies o medicaments que està prenent, una informació necessària en patir un accident. Així doncs, els serveis d'emergència podran tenir accés a aquestes dades en cas d'atenció d'urgència llegint un codi QR, millorant el temps de resposta. A més, oferirà als usuaris opcions per treballar la forma física com entrenaments i control de rutines, i també serà un suport per fomentar bons hàbits com deixar de fumar o seguir una dieta per regular el pes.


Un film de L'actor i director Claude Berri protagonitzat per Andrey Tautou - SIESTV\n21 nov. 2007 Un film de L’actor i director Claude Berri protagonitzat per Andrey Tautou\nJuntos, nada más (Ensemble c?est tout) és L’última cinta de Claude Berri protagonitzada per Andrey Tautou. Quatre personatges amb vides molt dures es troben en un pis. La relació que s’estableix entre aquests perdedors és D’una gran riquesa. Tots hauran D’aprendre a conèixer per poder conviure. La relació que s’estableix entre ells els canviarà radicalment la vida.


13/12/14. ERC s'acosta a CiU. - Gironès per la independència\n13/12/14. ERC s'acosta a CiU.\n13/12/14 02:00\t- BARCELONA - MARC BATALLER\nEl PSC manté el seu no al pressupost\nEls republicans continuen defensant\n“Ens posarem d'acord.” Els dirigents de CiU i ERC no es cansen els últims dies de repetir aquesta frase fins a la sacietat. Tot i les diferències entre Artur Mas i Oriol Junqueras, asseguren que arribaran a un entesa perquè el país té una oportunitat única per aconseguir la independència. L'acostament pot ser possible en el pressupost, que es debatrà dimecres al Parlament. Els republicans es plantegen facilitar-ne la tramitació, perquè consideren que, si els comptes no superen aquest primer pas, els ponts d'entesa amb el govern podrien saltar pels aires i el pacte per a les eleccions plebiscitàries es complicaria extremadament.\nDilluns al matí, en la reunió de la permanent nacional, ERC prendrà la decisió definitiva, que implicaria no presentar esmena a la totalitat i rebutjar les de la resta de formacions de l'oposició. Així el projecte podria continuar endavant.\nAquesta maniobra, però, no significa que els de Junqueras estiguin ara a favor dels postulats del pressupost del conseller d'Economia, Andreu Mas-Colell, ni tampoc que defensin l'aprovació definitiva el mes de febrer. Al contrari. Continuen argument que no té cap mena de sentit posar en marxa el pressupost si s'han de celebrar els comicis els pròxims mesos i que la fórmula que s'ha d'emprar és la pròrroga a partir de l'1 de gener, que, a més, permetria el retorn de la paga extra dels funcionaris. Per tant, la posició de dimecres, segons els republicans, s'ha d'interpretar com un gest de bona voluntat cap al govern per evitar que decaiguin els comptes i que hi hagi una crisi de dimensions considerables. “Ara deixem pas provisionalment, però no ens veiem el mes de febrer aprovant el projecte i que no hi hagi eleccions fins després de l'estiu”, subratllen fonts de la direcció d'Esquerra.\nEn aquest sentit, els republicans estan buscant una fórmula perquè dimecres es visualitzi en el ple la seva disconformitat en l'aprovació definitiva del pressupost. La possibilitat de presentar un text alternatiu no és viable, perquè el reglament de la cambra catalana no ho preveu en els debats a la totalitat dels comptes –en les altres lleis, sí.\nEn la història recent del Parlament, el pressupost mai no ha estat tombat d'entrada i retornat al govern. Si es materialitzés aquesta circumstància, l'executiu, segurament, es veuria abocat a convocar unes eleccions immediatament enmig d'un clima hostil amb els republicans i amb poques probabilitats de bastir una entesa ja sigui a través de la candidatura unitària, com proposa Artur Mas, o les llistes paraigua, que és l'aposta d'Oriol Junqueras.\ncelebrarà el debat a la totalitat del pressupost. L'oposició, tret d'ERC, hi ha presentat esmenes.\nen què s'ha previst el debat definitiu per a l'aprovació dels comptes. ERC manté que no hi donaria suport.\nLa Cambra de Comerç demana “estabilitat política”\nEl president de la Cambra de Comerç de Barcelona, Miquel Valls, va demanar ahir estabilitat política al país, una situació que, segons la seva opinió, implica esgotar la legislatura i no convocar eleccions: “Necessitem estabilitat política perquè l'economia es recuperi i funcioni”, va assegurar Valls durant la trobada anual que va fer amb la premsa amb motiu de les festes nadalenques. “Els polítics han de prendre consciència. Si hi ha eleccions anticipades hi ha inestabilitat”, va reblar. Precisament, el dia abans el president de la patronal Foment del Treball, Joaquim Gay de Montellà, també va reclamar que hi hagi acord entre totes les parts per garantir que el país funcioni. “Una societat democràtica no pot prescindir del camí de l'acord per avançar”, va ressaltar en un acte en què també hi havia el rei d'Espanya i el president de la Generalitat, Artur Mas. Felip VI va fer un encès discurs a favor de la unitat i va posar com a exemple l'estratègia que es va seguir durant la Transició a l'hora d'afrontar els reptes polítics i econòmics que viu l'Estat espanyol. “Com tres dècades enrere, hem d'abordar-los junts”, va subratllar, i va recordar a Mas i al seu govern que les divisions no porten enlloc. “No podem trobar respostes de manera aïllada”, va alertar, en clara al·lusió al procés sobiranista, tot i que no va mencionar-lo en cap moment. Felip VI, a més, va valorar la Constitució, que ha permès “la protecció i la diversitat cultural i política”.


Protecció Civil manté activat el Pla INUNCAT pel ric d'inundacions - Empordà\nProtecció Civil manté activat el Pla INUNCAT pel ric d'inundacions\nEntre les localitats catalanes des d'on s'han fet més trucades aquesta matinada al telèfon 112 d'Emergències, hi ha Sant Pere Pescador, amb vuit\nEMPORDA.INFO 14.09.2016 | 09:30\nProtecció Civil de la Generalitat manté l'alerta del Pla INUNCAT per risc d'inundacions pel front de pluges que ha escombrat Catalunya la passada nit i demana a la població que tingui cura en els desplaçaments a les zones on descarregui o a on s'hagin acumulat quantitats importants d'aigua a les vies.\nEl front de pluges, que han estat intenses, amb tempesta, fort vent i acompanyat de llamps, ha deixat, segons el Servei Meteorològic de Catalunya, registres importants especialment a la demarcació de Girona, com els 39,6 l/m2 en 30 minuts a La Bisbal d'Empordà, 30 l/m2 en 30 minuts a Fornells de la Selva, 27 l/m2 a Monells en mitja hora i 21 l/m2 en 30 minuts a Castell-Platja d'Aro. A altres zones també hi ha hagut registres rellevants: Prades (22 l/m2 en mitja hora), Badalona 20 l/m2 en 30 minuts, mateix registre que a Sant Martí Sarroca. Les pluges van entrar per l'oest capa les 22.00 hores d'anit i van avançar reforçant-se a estones en direcció est nord-est, escmbrant el litoral i prelitoral de tarragona, Barcelona i, posteriorment, Girona, on a primera hora del matí encara descarregava amb força, amb força llamps i trons.\nLes localitats des de les que s'han fet més trucades han estat Badalona (28 trucades), Barcelona (19), Lleida (9), Sant Pere Pescador (8), Vilanova i la Geltrú (5), Cerdanyola del vallès (5).


Crida per una alternativa de ciutat - Converses a Catalunya\nDes de ConversesaCatalunya.cat, una plataforma independent de la societat civil, volem donar continuïtat i concreció a la necessària construcció d’una alternativa per a la ciutat de Barcelona àmplia i alhora prou concreta en els seus objectius.\nEl nostre diagnòstic polític sobre la situació és senzill perquè tan sols fa que posar lletra a l’evidència dels fets:\nEl govern Colau-Collboni és desastrós i cal canviar-lo. El PSC s’ha fet còmplice imprescindible i no pot ser alternativa. Al màxim que aspira és a mantenir l’aliança però ocupant ell l’Alcaldia. ERC ha fet una cosa semblant a la que va fer Arrimades al Parlament català: quedar primers i no saber què fer amb la victòria; potser pitjor en aquest cas, perque Margall s’ha convertit en aliat necessari per a Colau. La resta de l’oposició és invisible i ha demostrat que no té capacitat d’iniciativa ni d’alternativa.\nÉs desolador, però cal assumir la realitat per transformar-la.\nNo podem confiar massa en els partits. Teòricament són necessaris per organitzar la participació democràtica d’una societat plural. En la pràctica han esdevingut finalitats en sí mateixos en lloc d’instruments al servei del bé comú, i han transformat la democràcia en partitocràcia. Cal aconseguir que recuperin la seva missió inicial. Tan sols des de la societat civil podem començar la regeneració, renovació i reforma política necessària, començant per un lloc tan decisiu com Barcelona i el seu Ajuntament, que Colau ha reduït a capital de segon ordre.\nPer aquestes raons volem convidar-lo a la I Trobada Alternativa de Ciutat que tindrà lloc a finals de setembre.\nMés endavant recavarem la seva opinió sobre el guió inicial de la trobada.\nAlternativa de Ciutat


Museu arquelògic i etnològic del Comtat\nLa constitució del Centre d´Estudis Contestans, i posterior legalització, va donar un impuls distint a l'existent en la vida social, cultural i, fins i tot, política de Cocentaina.\nLes reunions anteriors a la seva legalització ja preveien per on anaven a discòrrer les seves actuacions. Existia un total desacord entre el que entenien que havia de ser la vida social contestana i el que en realitat era. La participació de la societat contestana en la “cultura” que es realitzava des de l'Ajuntament era totalment nul·la, si és que podem anomenar cultura a les actuacions teatrals que cada any s'organitzaven coincidint amb l'època d'estiu. D'ací que la legalització del CEC sofriria totes les obstruccions que es podien posar, i se'n van posar, no hi ha dubte, des de la Corporació Municipal per a impedir-la o, com a mínim, retardar-la el màxim temps possible.\nPerò l'evolució de la societat cap a un sistema més participatiu en els òrgans de decisió era una cosa imparable, i la Democràcia era una cosa que havia d'arribar una vegada mort el dictador, que va tindre segrestada la Cultura, en el més ampli sentit de la paraula, durant quasi quatre dècades.\nPosteriorment a la legalització del Centre d'Estudis Contestans va aparèixer una altra associació d'estil democràtic, l'Associació de Veïns el Comtat, que també va patir l'actitud obstruccionista de la Corporació Municipal, intentant, igual que va fer amb el CEC, impedir la seva legalització. Aquesta associació també estava totalment en desacord amb la forma de fer de la Corporació Municipal per entendre que no s'havia obert a la societat en la presa de decisions, continuant amb el mateix sistema obscurantista que va caracteritzar la Dictadura. En tot moment el CEC es va posar al costat d'aquesta associació i qualsevol acte informatiu o cultural que va realitzar sempre va tindre el suport personal, organitzatiu i, fins i tot, econòmic del CEC.\nDavant la “cultura oficial” va anar apareixent una cultura popular que va gaudir des del primer moment de la simpatia i el bon veure de la majoria dels contestans, i en tot això va tindre una gran participació el CEC.\nPosteriorment, i al llarg d'aquests trenta anys d'història, hem pogut observar com el CEC, al contrari d'altres entitats que, a poc a poc, s'han anat eclipsant fins a la seva total desaparició, ha anat creixent en tots els aspectes (històrics, d'investigació i conservació de tot el patrimoni cultural de la nostra comarca) estenent les seves investigacions molt més enllà dels límits de la nostra frontera natural.\nDes del primer moment de la constitució dels Ajuntaments Democràtics, el CEC va gaudir del més ampli suport des dels òrgans de poder municipal. Prova d'això és que li se va cedir un local al Palau Comtat, una ubicació més digna de la que tenia i més d’acord amb l'espai que es necessitava per poder realitzar amb dignitat el treball d'investigació que portava endavant.\nTambé, en l'aspecte econòmic, l'Ajuntament va ajudar, dins de les possibilitats existents a principis dels anys vuitanta, amb unes subvencions que uns anys abans eren impensables, si bé no com havien de ser per a les finalitats a què anaven dirigides. No obstant això, sempre es va comptar amb un esperit obert i participatiu per part del CEC. Quan es va plantejar l'adquisició de l'actual seu del CEC, la Corporació Municipal, per unanimitat de tots els seus membres, va acordar donar una subvenció, el més àmplia possible, perquè es fera realitat la compra i pogueren tindre una seu de la seva propietat. En els anys successius es van concedir subvencions perquè es feren efectives les obres que s'anaven a escometre en la casa adquirida. Així i tot, la major subvenció concedida va ser la que es va aconseguir a través dels fons del CEDER, que va permetre donar una espenta considerable a les obres de remodelació.\nNo obstant això, cal recordar que el CEC és una entitat viva que demana de tots els òrgans de poder constantment ajuda per a poder continuar la seva tasca d'investigació en aquells camps més oblidats i també per a cobrir aquells buits culturals que des d'altres òrgans no es cobreixen.\nSi bé és cert que l'esperit participatiu que, el seu dia, el CEC va demanar dels òrgans de poder municipals avuí, al ser democràtics no l'exigeix, no és menys cert que és un greu error d'aquestos òrgans no tindre en compte els coneixements adquirits pel CEC, recolzar-los en tota la seva integritat, tal com es mereixen, i fer com a bandera pròpia l'orgull de posseïr, en un municipi de poc més de deu mil habitants, d'un capital humà i cultural com aquest, acumulat durant tants anys.\nPer tot això hem de constatar que, encara que en el àmbit local no té un reconeixement explícit i un suport total, tal com es mereix, el Centre d'Estudis Contestans i tota la seva tasca de recuperació del Patrimoni Cultural del Comtat no sols són reconeguts i valorats en l'àmbit de tot el País Valencià, on es compta amb el CEC per a qualsevol treball que tracte sobre temes d’estudi i investigació propis de la seva labor, excedint, i tot, del territori espanyol, sent motiu d’investigació en altres centres més enllà de les nostres fronteres.\nJunta Directiva del CENTRE D’ESTUDIS CONTESTANS\nAmparo Soler Moltó\nEnrique Catalá Ferrer\nEduardo Faus Terol\nMiguel Borrell Ivorra\nRicardo Bernabeu Anduix\nJuan Jordá Sanchis\nJose Antonio Ribes Pérez\nDirector del Museu Arqueològic i Etnològic del Comtat\nMuseu arqueològic i etnològic del Comtat.\nTelèfon: 96.650.01.97 per les vesprades, de 16:00 a 19:00\nPresentació Alberri 28\nPresentació de la Revista Alberri núm. 24\n03820 Cocentaina (El Comtat)


recomana.cat - Crítica de l'obra: Llibert | Agraït per Núria Cañamares\nAgraït. Així se surt de ‘Llibert’. Agraït per sentir tant, per quedar absolutament atrapat en una història duríssima però amb ànima, per la valentia d’haver-la escrit i dut a escena, per la sinceritat i el rebuig als vetos, pel risc de fugir de convencionalismes, pel bon ús de l’humor negre...\nPocs espectacles són tan profunds com aquest. Et toca, et desperta, t’interroga, et commou, però no et fa mal. Té la capacitat de colpir-te i abraçar-te alhora. Emociona íntimament.\nLa paraula, la música, les rialles, el crit, el silenci, la llum, les ombres, la foscor, el jo, la família, els amics, els desconeguts... són els aliats per explicar aquest viatge personal que passa per la felicitat, la incomprensió, l’horror i la pèrdua interpretat des de la veritat i la transparència.\n‘Llibert’ és el fill estimat a qui es desitja la mort i també el cara a cara davant la faceta més crua de la vida i tot allò altre que ens anem trobant al seu pas. ‘Llibert’ s’ha de viure, no es pot explicar. Aneu-hi.


Digitalització i canvi social ~ EbreDigital.cat\nCom a empresari i representant de la Cambra de Comerç us voldria encoratjar, en aquesta nova etapa de comunicació digital, per a que pugueu aconseguir nous objectius i ser -en definitiva- la “punta de llança” de les reivindicacions sòcio-econòmiques del nostre territori.\nLa irrupció d’Internet ha modificat parcialment el món dels mitjans de comunicació i a la vegada el comportament dels seus usuaris, l’aquí i ara cada vegada guanya més força, la informació directa, l’impacte immediat de les noticies locals i territorials que ara en la digitalització penetra per tots els racons.\nDesitgem que aquest nova experiència acabi essent un mitjà de referència, aprofitant les grans possibilitats d’interacció massiva que ens ofereix Internet, amb la participació lectora mitjançant fòrums i comentaris, guanyant en rellevància amb les principals seccions d’actualitat política, economia, empresarial i internacional de les Terres de l’Ebre, sense deixar de banda la cultura, els esports i la societat en general.\nDes de la Cambra de Comerç de Tortosa estem convençuts que aquest nou projecte es convertirà en altaveu del territori, aconseguirà els objectius perseguits i complementarà l’oferta comunicativa -juntament amb el Setmanari i el Canal televisiu- d’aquest important grup de professionals de la demarcació.\nEnhorabona, endavant i per molt d’anys !!!!\nAutor: José Maria Chavarría Homedes