La sortida de to de Lluís Rabell amb un usuari que el criticava per la posició sobre el referèndum\tLa sortida de to de Lluís Rabell amb un usuari que el criticava per la posició sobre el referèndum\nToni Soler: ‘No es pot proclamar la independència durant un any’\nEl Món d’Ahir és l’últim fill de Toni Soler. Aquest Nadal ha vist la llum aquesta revista gruixuda trimestral dedicada a la ‘història d’autor’. És un punt d’intersecció entre la història, el periodisme i la literatura que pren el nom de les delicioses memòries de Stefan Zweig. Dues-centes pàgines de relats d’història de to periodístic i sense pressa. Soler dirigeix la revista editada per la seva productora, Minoria Absoluta, i recupera una passió per la història i per la narració de qualitat que no ha abandonat mai. En aquesta entrevista, parlem del Món d’Ahir, del món d’avui (el ‘Polònia’) i del món de demà (la independència). Soler reflexiona sobre la influència del ‘Polònia’ en la política catalana, l’humor com a desdramatitzador, el ritme del procés i allò que falta per assegurar el tret.\n—Una revista de paper… en un món digital de pissarretes i mobilitat… i de més de dues-centes pàgines?\n—Havíem de demostrar que podia ser així. Havíem de fer un producte tan bonic a la vista i al tacte que la gent no es conformés de veure-ho en una pantalla d’ordinador o de cap aparell. I crec que ho hem aconseguit. Tant pel tipus de material com per la qualitat del disseny i la impressió, aquesta mena de producte te l’has de poder endur a casa. Si no, la sensació és que no se n’obté la millor versió. Aquesta era la idea. Creiem que el món digital arrasarà amb moltes coses, però hi ha una mena de producte que se sostindrà en el paper. Per això ho hem fet així. També perquè creiem que l’oferta de no-ficció o d’història d’autor en català anava coixa i podíem ajudar a millorar-la. Aquest gènere híbrid entre la història, el periodisme i la literatura tenia una possibilitat d’èxit. Hi havia un terreny a explorar. Tenim molt bons autors al país per explorar-lo.\n—Stefan Zweig inspira la idea i la capçalera. Al primer número, hi surten Xammar i Pla… Teniu la sensació que cal recuperar un periodisme literari amb certa tradició i qualitat a Catalunya?\n—Recuperem aquest periodisme que ara ja és història. És de fa vuitanta anys.\n—I ara n’hi ha, de periodisme com aquest? Té espais d’expressió?\n—Qui vol fer-ne, en fa en diversos mitjans. Sí que n’hi ha. També hi ha historiadors que són grans narradors. I grans narradors que expliquen molt bé la història. En qualsevol cas, la idea inicial del Món d’Ahir era publicar un 70% de material inèdit i un 30% de recuperació. Alguns dels textos recuperats no havien vist mai la llum en català, com el fragment de Chateaubriand sobre Napoleó –que hem traduït expressament per la revista– o les cartes de Plini el Jove a l’emperador Trajà. El cas és que volem publicar història per a ser llegida. Per a assaborir la lectura de la història. Ens sembla que tenim un avantatge sobre altres publicacions que tracten la història com allò que també és: una ciència social on els fets, l’anàlisi i les dades són centrals. No tan especulatiu ni tan fantasiós ni tan literari. Nosaltres cobrim aquest flanc.\nToni Soler (fotografia: Oriol Bäbler).\n—Parlar d’història des del periodisme i la literatura… de l’historiador a l’autor (de l’objectivitat a la subjectivitat). Què us han dit els historiadors? Els ha agradat o s’ho miren amb recel?\n—No n’he rebut cap comentari. Hem rebut moltes impressions dels lectors. La revista és tan bonica i la gent és tan amable que quan la rep la penja a Twitter amb fotografies. Això diu molt de la proposta que hem fet. Els historiadors no n’han dit res. Almenys a mi. Em preocupava que alguns historiadors se’n sentissin exclosos. Hi ha uns quants historiadors que crec que escriuen molt bé. Però també n’hi ha que són bons bàsicament en el terreny de la documentació i la comprovació de dades. I aquests últims tenen una tendència lògica a censurar-se l’emotivitat per no afectar l’objectivitat de la seva feina. Però hi ha historiadors que són molt bons narradors i amb qui m’agradaria comptar. De fet, en aquest primer número hi ha un article inèdit d’Antony Beevor, que escriu molt bé. El seu article és potser el més dur de la revista perquè parla de la guerra.\n—Del primer número, se’n dedueix una defensa dels valors nous i consolidats de casa combinats amb notes d’alta qualitat arribades de fora… L’encerto?\n—A cada número hi ha d’haver uns esquers. Són necessaris en una revista com aquesta. Noms que arrosseguin per ells mateixos. Hem tingut la immensa sort de comptar d’entrada amb Eduardo Mendoza, que ha estat tan amable d’escriure un text molt bonic de l’exposició de 1888, i Antony Beevor mateix. Volem alternar els grans noms amb noms no tan coneguts però amb molta qualitat. Noms del periodisme i la literatura més jove. Aquest contrast de mirades veteranes i fresques és bo per a la revista. Si podem ser una plataforma de noves veus, serà una sort.\n—Tota en català, tret d’algunes peces? Quin enfocament lingüístic feu?\n—La revista és en català. Seria absurd de negar que si ho fem en català i no en castellà –que seria l’opció comercialment rendible– és perquè volem augmentar l’oferta en català i demostrar que té una demanda. Això no és cap caprici. Forma part del nostre pla de negoci i ha de ser rendible. Si no ho és, no continuarà. Per tant, la revista és bàsicament en català. Hi ha autors que escriuen habitualment en els dos idiomes i no se’ls ha fet cap suggeriment sobre la llengua. A Eduardo Mendoza no li vam dir res de l’idioma i ens el va enviar en català. A Guillem Martínez tampoc no li’n vam dir res i ens el va enviar en castellà. Suposo que s’hi sentia més còmode.\n—Sorprèn aquesta proposta de Toni Soler i Minoria Absoluta paral·lela al ‘Polònia’, que poua en aquesta pugna constant i en la capacitat de reacció ràpida. Necessitàveu compensar aquella activitat fent una cosa diferent?\n—És cert que fa un temps vaig tenir uns quants mesos improductius per diverses raons. Tenia temps de pensar… s’havia acabat el tricentenari… Minoria Absoluta anava a tot gas i jo anava fent les meves aportacions a l’equip del ‘Polònia’… I aleshores va sorgir la idea. Som una productora amb una debilitat per la història. Tenim una línia de programes documentals dedicats a la història molt consolidada. Tenim tirada al tema històric. I som gent que fa continguts. I els continguts s’han de servir amb el millor format possible. Fer una revista com aquesta et posa en contacte amb gent amb molt talent. I això és molt bo per a una productora de continguts. És molt bo per a nosaltres. És com una inversió. I ens ho hem passat molt bé preparant-ho. És un gust.\n—Fa més de deu anys que feu el ‘Polònia’. Hi ha força gent que s’informa de la política a través d’aquest programa. Si més no, és el contacte que té amb la política. Noteu que és una gran responsabilitat?\n—No crec que sigui bona idea que hi hagi gent que tingui el seu contacte amb la política només amb el ‘Polònia’. El ‘Polònia’ és només un complement. Em sembla molt encertat que es faci després del telenotícies. I em sembla que la proporció és justa quan TV3 dedica una hora diària a la informació i mitja hora setmanal a parodiar aquesta informació. Em semblaria fora de lloc que la gent s’informés amb el ‘Polònia’. No és l’objectiu ni la funció que té. Per afalagar-me, hi ha gent que diu que el ‘Polònia’ retrata més bé la realitat que no els informatius. És cert que el ‘Polònia’ mira de posar els polítics davant el mirall, amb la seva vanitat i la seva ambició… Però és un programa que té l’obligació de fer riure i no es basa en el rigor periodístic. No podem suplantar els companys d’informatius.\n—L’humor és una eina poderosa amb molta capacitat d’influència. I hi ha imitacions i esquetxos que poden deixar ben tocat un polític o un partit…\n—Encara s’ha de demostrar que els esquetxos dels programes d’humor afectin realment la imatge que la gent té dels polítics i en el sentit del seu vot. En qualsevol cas, analitzar-ho és feina dels sociòlegs i politòlegs. És molt important que si Catalunya té un ecosistema polític propi, aquest ecosistema tingui una paròdia pròpia. Això també ens diferencia. Els estatuts d’autonomia equiparen totes les comunitats autònomes. Però tenir un programa com el ‘Polònia’ o no tenir-lo marca una diferència.\n—Com una petita estructura d’estat…\n—No és cap estructura d’estat, però és una evidència del fet diferencial. Del fet de tenir un sistema polític propi. Una altra cosa és si ho fem millor o pitjor, però l’existència d’un programa d’aquestes característiques és un símptoma del fet diferencial.\n—Us heu de frenar mai?\n—[Riu] Que si ens hem de frenar? I tant! També he de dir que som bones persones. No hem volgut mai ser enfants terribles. Jo ja no tinc ni edat de ser-ho. Però quan en tenia l’edat, tampoc no em movia la provocació per la provocació. Mai no ens ha temptat buscar l’escàndol. Sincerament. Sí que ens frenem. Però també alguna vegada ens hem passat de frenada. No sempre tenim temps per a la reflexió detinguda.\n—Hi ha punts que no es poden tocar? O que són més delicats?\nToni Soler (fotografia d’Oriol Bäbler).\n—En política, no. Avui és delicat això de la correcció política. De les minories, bromes sobre sexes o opcions sexuals… La malaltia i l’humor negre, és clar que no el toquem. Però ara fer broma sobre religió és molt més fàcil que sobre feminisme. I sobre la monarquia és més fàcil que sobre gais. Cal estar atent. No podem actuar com si no hi hagués un públic mirant. Hem de ser receptius a les crítiques i als comentaris de la gent. Cada setmana hi ha algun ull de poll que es trepitja. Però insisteixo que el nostre objectiu no és anar per la vida escandalitzant. En política, que és el nostre tema, el llistó és molt amunt.\n—Serà igual el ‘Polònia’ de la Catalunya autonòmica i el de la Catalunya independent?\n—No ho crec. Hi haurà més teca. Perquè, si hi ha independència, hi haurà un govern amb més poder i més controvèrsia. I un dels motors del ‘Polònia’, que és la relació Catalunya-Espanya, no s’acabarà de cop. Continuarà existint. La relació amb Madrid continuarà essent font de controvèrsia i, per tant, d’humor. Ens adaptarem a allò que hi hagi. Bé ens vam adaptar a l’època Montilla, que era un avorriment total. Vam haver de ser tan creatius per a superar l’avorriment general de la situació que vam fer alguns programes memorables, en aquella època. Vull dir que no ens preocupen els esdeveniments que es puguin produir.\n—És molt sa riure’s d’un mateix. Això sempre. Però en una situació com l’actual, de projectes històrics de gran magnitud, ajuda a afinar el tret? L’humor ajuda a l’autocrítica…\n—Sí. Tendim a l’altisonància perquè tenim un dèficit de política real. I aleshores tendim a la solemnitat excessiva.\n—L’humor també ens evita de ser patètics en moments com l’actual.\n—Costa una mica d’evitar alguns comportaments patètics. Fer humor ajuda i és un antídot contra el patetisme. Sobretot desdramatitza. Avui que a les xarxes, a Twitter, cada dos per tres sembla que s’acaba el món, l’humor i la distància ajuden a veure que no n’hi ha per a tant.\n—Doncs, en aquest procés hi ha moments de molt dramatisme… Passem dels dies històrics als dies de derrota total… Com el viu Toni Soler, aquest procés? Amb neguit? O l’humor ajuda a prendre-ho tot diferent?\n—Faig humor al ‘Polònia’, però també escric sobre política a l’Ara, i hem posat en marxa el Món d’Ahir. Tinc una pota a cada lloc. Això reflecteix prou bé la meva dispersió mental. I sóc el mateix quan escric a l’Ara i quan ajudo els companys a fer el ‘Polònia’. Visc el procés amb passió perquè m’agrada la política. Em sembla que tot plegat, acabi com acabi, serà positiu. El pas endavant que hem fet de maduració com a país és molt gran. És molt difícil de saber si acabarà amb la independència. Però crec que la presa de consciència, aquest debat que fa Catalunya amb si mateixa, és important i era inajornable. Estic content de viure aquest moment històric.\n—Parlant d’història… Anem de pressa o anem lents?\n—És molt interessant, això. A la història hi ha processos que maduren durant anys, però que després tenen un punt de precipitació. No es pot proclamar la independència durant un any. S’ha de proclamar un dia. Sempre he pensat que, quan sigui el moment, ha de ser una cosa ràpida i efectiva i després el procés pot durar deu anys, si es vol fer ben fet. Però és evident que hi ha moments d’acceleració inevitables. El procés ha de ser lent i pot durar molts anys, a condició de decidir d’una manera clara quan ha de començar. No podem estar pendents de quan començarà indefinidament.\n—Sorprèn sentir que encara l’hem de començar… La independència no és el final, sinó el començament. Molt interessant…\n—El procés que viu Catalunya ara és de reflexió interna i de capgirament del sistema de partits. Però quant a estructura política estem igual que l’any 1987 o el 2004. Generalitat, estatut d’autonomia, estat espanyol… no ha canviat res, encara. El procés com a revolució política encara ha de començar. No em queixo d’això. Dic que la transició cap a la independència serà més o menys lenta, però que el moment d’arrencada serà un moment concret. L’hora de la veritat.\n—Si la cosa no acaba malament, sabrem fer-ne humor?\n—És molt difícil que ens trobem un dia amb la seguretat que la independència no serà. No és com la final de la Copa d’Europa, que la guanyes o la perds.\n—Però hi haurà un referèndum, que també es podria perdre…\n—Hauríem de ser professionals i tocaria fer-ne broma.\n—No sé si gaire gent acceptaria la broma en un moment com aquest. Estem preparats per a riure’ns del nostre fracàs?\n—No ho sé… Els nostres avis van viure la república, la guerra i l’exili o la postguerra. Allò sí que va ser un drama. Un fracàs polític i una matança. Nosaltres no estem en aquella situació. Ni hi estarem si es perd el referèndum. Hem d’estar preparats per a fer humor. Ara recordo quan Convergència va passar de 62 diputats a 50 el 2012. I vam preparar un gag en què Duran i Lleida feia menjar una estelada amb patates a Mas. Feia mal veure aquell gag. [Riu] Vam riure pensant-lo, fent-lo i, mentre el miràvem, ens feia mal, però també rèiem. No tinc cap problema a riure i, a la vegada, a patir.\n—Però no acabarà malament, oi?\n—És molt difícil de respondre. Una bona part del debat consisteix a guanyar el relat. Els que volem que passi diem que passarà. Els que no volen que passi diuen que no passarà. Jo vull que passi i que Catalunya tingui un estatus diferent en un marc de sobirania. I això és possible que passi. Jo crec que la majoria dels catalans ho volen. El principal obstacle és que alguns pensen que no és possible. El segon obstacle és que alguns pensen que això serà una revolució. Si som capaços de fer entendre que la independència és possible i que no serà un daltabaix i que l’endemà anirem a treballar com cada dia i tot continuarà funcionant, ho tenim més que guanyat. Hem de treure dramatisme al canvi que implica la independència. El debat no ha de ser tan passional sinó més tècnic. Hem de ser més pràctics. Ni uns s’han de pensar que serà la panacea, ni els altres han de creure que serà l’infern. Ens ho hem de creure. És l’única cosa que ens falta. Jo sóc dels que s’ho creuen perquè crec que el poble català existeix.


PREPARAR EL FUTUR - Càritas Interparroquial de Mataró\nPublicat per Càritas Mataró en gen. 12, 2020 dins Altres, Solà | 0 comments\nDesprès dels relats que presenten l’origen humà i l’origen diví de Jesús seguits de la visita dels mags, la fugida a Egipte i el retorn, Mateu introdueix en el seu evangeli dos relats que tenen la funció de preparar el ministeri de Jesús: el baptisme i les temptacions. Els dos relats marquen el començament del ministeri de Jesús i preparen pel que s’esdevindrà més endavant. El relat del baptisme va precedit de la predicació de Joan baptista on sobresurten les invectives contra els fariseus i saduceus que volen ser batejats. A l’evangeli d’avui llegim els versets dedicats estrictament a l’esdeveniment del baptisme de Jesús (Mt 3, 13-17).\nSorprèn que Jesús es presenti al Jordà per ser batejat per Joan que proclamava un baptisme de penediment i els que es batejaven confessaven els seus pecats. Jesús no s’ha de penedir de res ni s’ha de confessar de res per això Joan refusa batejar Jesús. La resposta de Jesús són les primeres paraules que Mateu posa en boca de Jesús en el seu evangeli. Les paraules tenen un punt d’enigmàtiques. “És apropiat que complim tota justícia”. Dos termes sobresurten per la seva importància ( i en determinen la comprensió) : complir i justícia. La resposta de Jesús és també programàtica perquè insinua com serà la seva activitat messiànica.\nEl significat de complir va més enllà d’una simple obediència. El verb grec usat és “pleroo” i ens porta a la idea de quelcom que està ple, el que està ple fins al límit i per associació pot significar completar les coses, portar a la seva plenitud una realitat. El verb complir està estretament relacionat amb el compliment de les Escriptures; així ho fa veure Mateu en els textos escripturístics que ha aportat des del començament del seu evangeli (1,22; 2,25.17.23); totes les cites van precedides del verb “plêrôthê”. Si en les escriptures s’hi pot llegir el pla salvador i alliberador de Déu, amb el baptisme de Jesús aquest pla de Déu ha entrat a la fase de la seva plenitud. El baptisme de Jesús és un pas decisiu a fi que l’alliberament de Déu pugui tirar endavant.\nLa justícia defineix una de les característiques de l’actuar de Déu. “La justícia i el dret sostenen el seu tron” diran els salms (Sl 89,15; també 97,2). En aquest cas, però, justícia no s’ha d’entendre en el sentit d’una declaració judicial que determina o no una culpabilitat. La justícia de Déu té una vessant alliberadora sobretot adreçada als pobres, oprimits i necessitats. “Defenseu els febles i orfes, feu justícia als pobres i desvalguts” (Sl 82,3); “El Senyor fa justícia als oprimits, dóna pa als qui tenen fam” (Sl 146,7). Si Jesús diu que cal complir tota justícia vol dir que cal portar a la plenitud la justícia de Déu, la justícia alliberadora de Déu. La justícia com alliberament, anunciada per les Escriptures, comença a fer-se evident i a ser una realitat a partir del baptisme de Jesús. Al llarg de l’evangeli de Mateu s’anirà veient com les paraules i els miracles de Jesús fan veure clar que l’alliberament definitud de Déu ha començat a funcionar.El relat del baptisme de Jesús vol fer evident que Jesús és l’autèntic i esperat messies d’Israel, però el seu messianisme en contra del que molts s’imaginaven – liderar l’oposició política i bel·ligerant contra els romans – tindrà la missió de revelar la justícia alliberadora de Déu.\nCaptcha * Time limit is exhausted. Please reload the CAPTCHA. 4 × cinc =


El Grup de Promoció del Club Patinatge Artístic Olot guanya el Trofeu Xou Girona - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a El Grup de Promoció del Club Patinatge Artístic Olot guanya el Trofeu Xou Girona\nDiumenge el Grup de Promoció del Club Patinatge Artístic Olot va alçar-se com a triomfador del Trofeu Xou Girona que es va dur a terme al Pavelló esportiu de Breda. El grup de Promoció, format per 20 patinadores i 1 patinador, hi va participar amb la coreografia Dansa Tribal, un espectacle que representa una de les principals insígnies de les tribus, la seva dansa i la seva música. Els patinadors del club olotí van firmar una excel·lent actuació, que va agradar al públic i al jurat, que els va dur a la primera posició del podi. En segona posició va quedar el ball “S’escaparan?” del Club Patinatge Celrà, i com a tercer, el ball Revelacions del Cassanenc.\nLa bona actuació del grup de Promoció del CPA Olot li ha permès classificar-se per la Copa Girona de Grups de Xou, que se celebrarà el cap de setmana del 16 i 17 de març a Cassà de la Selva. El proper cap de setmana tindrà lloc al Pavelló Olímpic Municipal de Reus el Campionat d’Espanya de Patinatge Artístic de Grups de Xou. El Club Patinatge Artístic Olot hi participarà dissabte en la modalitat de grups de Xou gran, amb la coreografia “No hi ha res impossible”, guanyadora dels campionats de Catalunya i Provincial.\nL’Espanya de Jennifer Pareja jugarà les semifinals\nLa selecció espanyola de waterpolo femení liderada per l'olotina Jennifer Pareja s'enfrontarà demà a Hongria en les semifinals del torneig dels Jocs de Londres. L'equip va imposar-se (9-7) a les amfitriones britàniques, en un partit en el que les de Miki…\nJennifer Pareja fa història amb la selecció espanyola de waterpolo, en arribar per primer cop a les semifinals d’un mundial. Pareja i les seves companyes ho van aconseguir després de guanyar a la selecció dels Estats Units per 9 gols a 6. La olotina va tornar…\nLa UE Hostoles estava pendent de l’Assemblea de la Federació Catalana de Futbol per saber si la temporada que ve jugaria a Tercera o a Quarta Catalana, doncs bé, finalment l’equip de Sant Feliu de Pallerols continuarà jugant a Tercera. En la reunió duta…


Munar: “D'aquí a Hollywood”\n21 abril 2021 13:58\nLa presidenta del Parlament, tal com estava previst, es va acollir ahir al dret de no declarar davant el jutge pel cas Maquillatge. Com a aforada espera fer-ho davant el Tribunal Superior de Justícia\nClara Giner | 23 gener 2010\nFaltaven cinc minuts per les dotze del migdia quan el cotxe oficial de la presidenta del Parlament s'aturà davant els jutjats de l'avinguda d'Alemanya. Els flaixos més intensos de la jornada començaren. Munar baixà del vehicle acompanyada pel seu cap de gabinet, Maties Barón. Dins el jutjat l'esperava el seu advocat, Gabriel Garcias. Davant l'expectació mediàtica -més de 30 periodistes repartits entre l'entrada dels jutjats i la tercera planta- la presidenta comentà al misser tot just quan pujava a l'ascensor: "D'aquí a Hollywood". Es va convertir en la frase del dia.\nSis agents de la Unitat de Prevenció i Rescat (UPR) miraven de controlar l'allau de periodistes a la tercera planta de l'edifici. Càmeres i fotògrafs cercaven el millor angle. Tots duien a la vista l'acreditació per primer pic als jutjats de l'avinguda d'Alemanya. Munar hagué d'esperar durant poc menys d'una hora que el primer imputat del dia, Ramon Rullan, antic administrador de Vídeo U, acabàs de declarar. Finalment, a les 12.50 hores entrà a la sala just davant el fiscal Juan Carrau.\nTanta expectació durà només 3 minuts, que la presidenta del Parlament emprà per expressar al jutge: "M'acull al dret estatutari de no declarar. Declararé davant el Tribunal Superior de Justícia". Munar fou exquisida en les formes i expressà el màxim respecte i comprensió a l'autoritat judicial, però com assenyalà dijous un comunicat de premsa del gabinet de Presidència, es va remetre a la condició de política aforada.\nA continuació, una altra tanda de flaixos a la presidenta fins que arribà de nou al vehicle oficial. En aquest cas, va haver de caminar uns quants metres defora dels jutjats amb evident alegria d'alguns mitjans que l'esperaven al carrer. Vestida amb un elegant abric de color violeta va mostrar en tot moment un gran comportament.\nPerò no tot fou Munar ahir dematí. De fet, la ronda de declaracions s'inicià passades les 10 del matí amb Ramon Rullan. A l'interrogatori s'incorporà per primer cop el nou fiscal anticorrupció Miguel Àngel Subirán, que acompanyava Carrau.\nRullan, defensat per José Ignacio Herrero, va declarar durant més de dues hores. Pels passadissos s'especulava amb les mesures cautelars. Finalment, el Ministeri Fiscal demanà al jutge una fiança de 100.000 euros. La notícia trascendí, però Rullán continuava dins la sala. Devers les 12.30 hores, la Policia Judicial entrà amb una capsa de cartró amb més documentació. Poc després, Rullan deixava pas a Munar.\nDesprés de la presidenta i d'un espai indefinit de temps en què les parts omplien els passadissos, el jutge continuà amb la nova citació judicial. Entrà a declarar com a imputada Maria Rosario Martín Piris, que treballa d'adjunta del cap de Gabinet de Presidència del Parlament i abans fou secretària d'UM al Consell. Lope Sola no hi decretà mesures cautelars.\n100.000 euros de fiança per a Rullan\nEl jutge de l'operació Maquillatge decretà ahir presó preventiva comunicada per a l'exadministrador de la productora Vídeo U Ramon Rullan, eludible amb una fiança de 100.000 euros a pagar com a molt tard dilluns. Una hora després de dictar la mesura, Rullan tornà al Jutjat d'Instrucció 2, on entregà un xec pel valor de la fiança. Aquesta es farà efectiva dilluns. Lope Sola també ordenà l'entrega del passaport i l'obligació de comparèixer un cop al mes al jutjat.\nEl fiscal Carrau havia demanat també aquesta mesura per risc de fugida i fonamentant-se en la similitudt de la seva situació processal amb l'administradora actual de Vídeo U, Luisa Almiñana. Divendres el jutge també va decretar les mateixes mesures cautelars contra Almiñana. El fiscal considera que hi ha elements que els incriminen tots dos en un delicte de falsedat de document mercantil i malversació de cabals públics.\nLa tercera que declarà fou María Rosario Piris, exsecretària del grup UM al Consell i representant de les societats Mozalbete i Nova Singladura, relacionades amb el conglomerat d'empreses que va rebre contractes i subvencions irregulars per part del Consell.\nL'home de la presidenta\nDijous que ve està previst que declari com a imputat Miquel Munar, l'home de l'expresidenta del Consell de Mallorca i actual presidenta del Parlament, Maria Antònia Munar. Miquel Munar adquirí dos immobles al carrer de Jaume III de Palma amb l'empresa Ranum per 1,5 milions d'euros. Comprà els habitatges a l'entitat Inversora Idueña, representada per Juan Gea Ortega. Gea, que també declararà el mateix dia, està relacionat amb la constructora Nova Singladura i l'entramat d'empreses immobiliàries i audiovisuals participades per l'exdiputat Bartomeu Vicens, l'exconseller Miquel Nadal i per persones relacionades amb tots dos. També estan citats com a imputats la setmana que ve Antoni Moragues, Antoni Caldenteny, Carmen Torralbo i Crezilda Bastos.\nPer un ciri a na munar, fa mes de 11 anys\nSeria bonic en aquest cas veure vessar sang de mallorquins, però seria de bon grat. Això ja no té nom..\nPer despertaperros, fa mes de 11 anys\nmallorquina auténtica.s´en fot de tot i de tots, sa padrina d´estudiantet jua jua jua\nJa em va caure tort l'altra vegada. Vaig trobar que entrar saludant amb la mà com si fos una artista de cinema, estava fora de lloc. Però pel que es veu s'ho creu que és una artriu de cine. Em fa oi.\nBasta de gentussa dins sa politica!!!!!!!!!!!\nA na Munar i tots els de UM lis passa tot això per haver cedit davant la extorsió del PSOE i fer el Pacte, confiant que els del PSOE són idealistes.\nMai se ha de pactar amb sos socialistes.\nEncara estan a temps de rompre el pacte. En Zapatero ès un cadàver polític, igual que n'Antich.\nPer Dr. Cote't, fa mes de 11 anys\nAquesta dona està fora de la realitat. Necessita un metge. Hi ha que donar-la-a de baixa per malaltia i guarir-la.\nPel que se sent en el vídeo, la Policia encara no ha après una paraula de mallorquí. Normal. Som una colònia.\nPere Mateu, si no fos pels vots del PSOE a del Bloc aquesta senyora seria igualment presidenta del Parlament amb els vots del PP, amb la diferència que tendriem en Matas de President del Govern instal.lat al seu Palau, la sra. Ordinas amb el pot de cola-cao a vessar, en Cardona de viatge permenent an hotels de 5 estrelles, en Nadal hauria canviat la seva avioneta per un Jet privat, i en Rodrigo de Santos seguiria els vespres visitanta "Casa Alfredo" i de dia a les processons amb un sant a damunt les espatles.\nD'aquí al descrèdit moral total. i alerta, no sigui cosa que "d'aquí a la presó".\nPer Pere Mateu., fa mes de 11 anys\nSi no fos pels vots del PSOE i els dels partits del Bloc, aquesta senyora no seria presidenta del Parlament. La vergonya - o la falta de vergonya- no és únicament per UM.


Factor d’impacte de revistes científiques de geologia i ciències del mar 2017 | Blog del CRAI Biblioteca de Ciències de la Terra (UB-CSIC)\n« V Jornada de Bones Pràctiques del CRAI\nSetmana de l’Accés Obert 2018 al CRAI de la UB »\n06/07/2018 per Jordi Casadellà\nCom cada any per aquestes dates es publica, a través del Journal Citation Reports (Science Edition), les dades bibliomètriques corresponents a l’any anterior, en aquest cas el 2017, de revistes de l’àmbit de ciència i tecnologia de tot el món. Durant els primers mesos d’aquest any s’ha estudiat el comportament que han mostrat les principals revistes científiques durant 2017 pel que fa a nombre d’articles publicats, nombre de cites rebudes, revistes de les quals reben més cites i a les quals n’envien més, etc.\nCàlcul del Factor d’Impacte per a l’any 2017 de Journal of Crystal Growth\nNombre de cites (*) que han rebut durant 2017 els articles de Journal of Crystal Growth publicats el 2015: 983\nNombre de cites (*) que han rebut durant 2017 els articles de Journal of Crystal Growth publicats el 2016: 907\nNombre d’articles recents publicats a Journal of Crystal Growth: 559 + 526 = 1.085\nNombre de cites que han rebut durant 2017 els articles recents de Journal of Crystal Growth: 983 + 907 = 1.890\nFactor d’Impacte 2017 de Journal of Crystal Growth: 1.890 / 1.085 = 1,742\nCom a dada objectiva aquest factor d’impacte significa que, per terme mig, els articles recents que ha publicat Journal of Crystal Growth han rebut entre una i dues cites (1,742 cites) durant l’any 2017.\nAquest any és el primer que, a més, es representa gràficament la distribució de les cites obtingudes pels articles publicats a una revista. D’aquesta forma es pretén mostrar quin és l’origen del factor d’impacte aconseguit, és a dir, pot ser que un article molt citat hagi fet pujar el factor d’impacte puntualment quan, en realitat no es correspon a la trajectòria habitual de la revista.\nPer tal de poder comparar de forma més lògica els factors d’impacte de diferents revistes, les publicacions s’agrupen per grans categories temàtiques. Dins l’àmbit de la geologia i ciències del mar, hi ha les següents categories, amb indicació de la revista que encapçala el rànquing del factor d’impacte pel 2017:\nCRYSTALLOGRAPHY: Acta Crystallographica Section C-Structural Chemistry se situa en primer lloc del rànquing per primera vegada en molt de temps amb un factor d’impacte de 8,678. Aquesta revista desbanca IUCrJ.\nENERGY AND FUELS: Nature Energy arriba al primer lloc d’aquesta categoria amb un factor d’impacte de 46,859 (la mediana de cites/article és de 21) i desplaçant Energy & Environmental Science, que havia dominat els darrers tres anys.\nENGINEERING, CIVIL: Computer-Aided Civil and Infrastructure Engineering, torna a recuperar la primera posició amb un factor d’impacte de 5,475 (la mediana de cites/article és de 4) i desplaça Journal of Hazardous Materials. Aquestes dues revistes es van alternant en la primera posició els darrers anys.\nENGINEERING, GEOLOGICAL: Landslides, amb un factor d’impacte de 3,811 (la mediana de cites/article és de 3), lleugerament superior a l’any passat, segueix liderant la categoria.\nENGINEERING, OCEAN: Coastal Engineering apareix a la primera posició amb un factor d’impacte de 2,550 i una mediana de cites/article de 2.\nENGINEERING, PETROLEUM: SPE Journal recupera la primera posició que havia perdut l’any 2014, ara amb un factor d’impacte de 2,674 i una mediana de cites/article de 1.\nFISHERIES: Reviews in Aquaculture és a la primera posició amb un factor d’impacte de 7,139 i una mediana de cites/article de revisió de 3. Cal dir que les revistes que publiquen articles de revisió, com és aquest cas, solen tenir factors d’impacte elevats, ja que publiquen pocs articles i són molt citats. Els articles de revisió recullen, analitzen, comparen i compilen informació publicada a altres articles sobre un tema determinat, cosa que els fa especialment valuosos i, per tant, molt citats. Aquest articles solen ser extensos i se’n publiquen pocs al cap de l’any. Per exemple, la revista que encapçala el rànquing d’aquesta categoria només ha publicat 51 articles recents. En ser pocs els articles publicats i alhora molt citats fa que el factor d’impacte augmenti.\nGEOCHEMISTRY & GEOPHYSICS: Reviews of Geophysics manté la primera posició guanyada l’any anterior, amb un factor d’impacte de 13,529. La mediana de cites/article de revisió és de 10.\nGEOLOGY: Un any més Geology, segueix augmentant el seu factor d’impacte, ara a 5,073, (mediana de cites/article és de 4) i torna a encapçalar el rànquing d’aquesta categoria.\nGEOSCIENCES, MULTIDISCIPLINARY: Nature Geoscience, amb un factor d’impacte de 14,391, repeteix primer lloc augmentant en gairebé un punt i mig el valor del seu impacte. La mediana de cites/article és de 9.\nMINERALOGY: Reviews in Mineralogy & Geochemistry torna a ocupar el primer lloc d’aquesta categoria, aquesta vegada amb un factor d’impacte de 8,846 i desplaça d’aquest lloc a la revista Elements, que ara ocupa la segona posició.\nMINING & MINERAL PROCESSING: Ore Geology Reviews, ha augmentat el seu factor d’impacte a 3,993, amb una mediana de cites/article de 2 i torna a ser la primera del rànquing dins el seu grup.\nOCEANOGRAPHY: Annual Review of Marine Science, es troba a la primera posició del rànquing, amb un factor d’impacte a 12,867.\nPALEONTOLOGY: Palaeontology, amb un factor d’impacte de 3,730, i una mediana de cites/article de 3, desbanca després de molts anys la revista Paleoceanography.\nSOIL SCIENCE: Per quart any consecutiu Land Degradation & Development, amb un factor d’impacte de 7,270, torna a ser la primera revista en aquesta categoria. Té una mediana de cites/article de 5.\nLa revista Geologica Acta, publicada a la Facultat de Ciències de la Terra de la UB i en col·laboració amb el CSIC, IGC, UAB i UPC, està inclosa al Journal Citation Reports (Science Edition) des del 2007, concretament a la categoria GEOLOGY. Per a l’any 2017 el factor d’impacte és de 0,692 i ha disminuït 168 mil·lèsimes respecte a l’any anterior (0,860). Cau per quart any consecutiu, arribant al seu valor més baix des de que es va a començar a mesurar, cosa que fa que passi del lloc 27è al lloc 36è de les 47 revistes incloses en aquesta mateixa categoria i també baixa al quart quartil Q4. L’evolució del factor d’impacte de Geologica Acta des del 2007 es pot veure en el següent gràfic:


Jaume VALLCORBA – El Sentit de la Paraula\nL’U clarós, i som\nAn element of the installation Voyageurs by French artist Cédric Le Borgne is suspended in the air as part of the Lux Festival in Geneva. Photograph: Denis Balibouse.\nTot és ací\nTot és ací: les diürnes espases\nA sol llevant amb la por i l’esperança\nDel Dia Nou; l’home fosc, que ara avança\nPle de desig, entre cel i natura,\nDret pels serrats, i jup a la vall dura,\nO, vagarós, que abranda selva i cases;\nEl mar obert, i clos, a l’aventura,\nDo de semença i de tenebra i brasa\nQuan bufa el nord, i el món real atansa\nA l’U clarós, i som; la deslliurança\nDe l’instant pur, si vola la gavina,\nO l’errar foll per la pàtria rasa;\nL’aspre ponent i la serp que s’afina,\nEl fruit privat, tot dolç, la ment captiva,\nEls bocois d’or al peu dels murs defesos,\nLes creus surants als crepuscles maresos\nQuan brolla el clam total, i l’alimara\nFa el pic més alt i llunyana la riba;\n… i tot en Vós. Tants de cors, i una Mare;\nI Un sol infant entre tots; i a l’estiba\nDe tants de reis, Una corona viva;\nUn Arbre al cim, brogent, que res no assola,\nI ombra la llar de tots quan l’Hora arriba,\nI en astres, fars i esguards, Una llum sola.\nEl Port de la Selva. Nadal de 1949\nJ.V. Foix, Onze nadals i un cap d’any. Edició a cura de Jaume Vallcorba. Barcelona: Quaderns Crema, 1984, p. 9.\n23 Desembre 2014 elsentitdelaparaula\tDenis BALIBOUSE, J.V. Foix, Jaume VALLCORBA, Onze nadals i un cap d'any\tDeixa un comentari\nÉrem somni de tots\nBettina Rheims, I.N.R.I. (1999)\nPASSÀVEM PER CORRIOLS NOCTURNS AMB GAVETES AL CAP CURULLES D’INÚTILS CIMENTS. ENS MIRÀVEM I NO ENS CONEIXÍEM. ELLES TAMBÉ HI EREN, AL PEU DE LES FONTS ESTRONCADES.\nDelejàvem la mort per fosques travesseres\nAmb els braços alçats. I dèiem: —Tu, ¿qui ets?\n¿I aquell?— Puix que érem molts, moreus, hi érem tots.\nMireu: elles també, opulentament nues,\nAmb els braços enlaire, i moreues, al caire\nDels abismes vesprals, en errívols trencalls,\nCollint de l’Arbre Intacte el fruit iridescent,\nO amb frèjols fils de nit teixint malla secreta.\nDelejàvem la mort per burgs arborescents.\nÉrem cors calcinats a l’octubrer viratge\nQue arribàvem, vençuts, als suburbis tardans;\nGustàvem, barbullents, els beuratges novells\nI ens vèiem transparents, i, torbats, ens miràvem\nQuan l’or dels àlbers mor i neixen les estrelles.\nEns escoltàvem, sords al bleix dels blats, plaent,\nEnsumàvem les pells i ens tocàvem, carnals\nVora els frèvols mallols d’una mar que fumeja.\nDelejàvem l’amor en els molls clandestins.\nDelejàvem fondals amb aigualls i fullaca\nI planyívoles fonts en nocturns santmarçals,\nBraços enlaire. I dèiem: —Tu, ¿qui ets? ¿I aquell?—\n(L’espantall de cad’u a la plaça sense armes,\nBouers d’ull avetós plantats a la carena\nPer senyalar el camí d’impúbers penitents,\nAnònims ceretans amb fòssils a les mans\nInscrits, elles també!, als almanacs de pedra.)\nDelejàvem la mar, i érem troncs i érem brancs.\nÉrem tots, braç alçat, herois sense llegenda,\nMatinada i crepuscle del dia indistint.\nCaminàvem balmats; ens aturàvem, erts,\nReculàvem: —¿I tu? ¿I aquells? ¿I qui són elles?—\n(Vessàvem olis purs als patis mil·lenaris.)\nEn la gran nit comuna érem somni de tots:\nOmbres d’ombres en creu —murmuris convergents!—\nDamunt un mur de mar sense fossats ni portes.\nDelejàvem plegats pels rocs del Cap de Creus.\nPort Lligat, 1933\nJ. V. Foix (1893-1987), Les irreals omegues (1949). Edició de Jaume Vallcorba. Barcelona: Quaderns Crema, 1987, IV, pp. 27-31. (Obra poètica, IV)\n10 Mai 2012 elsentitdelaparaula\tDeixa un comentari\nEN CREIXELLS I JO ESTABLÍEM, HORA FOSCANT, L’OROGRAFIA D’IMAGINARIS PLANETES DESPRÉS D’HAVER DISCUTIT LA CRONOLOGIA DELS «DIÀLEGS» DE PLATÓ, EN ENGEGAR LA MOTO PER TORNAR A CASA, VA ARRIBAR LA PALMIRA AMB UN EXTRAVAGANT VESTIT DE VELLUT CARMESÍ, I PER FALSOS CORRIOLS I PONTS LLEVADISSOS SE’M VA ENDUR AL BALL.\n(A la vaga pineda ofegàvem el goig,\nMatinaven els folcs a l’esblaimada coma;\nI fórem U, Alba i Nit en un crit:\nOh immortals defallences!)\nAdéu, trofeus d’Aiax i els peristils airívols\nQue esbossa en ulls recents el Migdia Suprem;\nEls àugurs emergents entre signes i símbols\nA l’arxipèlag càlid de les Formes\n—Llum enumerativa als elisis florents\nA la faç secular dels navegants immòbils—.\nAdéu el roc cabdal; a l’ogiva frondosa\nDels temples freturants al peu de les cascades\nAmb déus dements als altars dissidents;\nEl Crist Imperial coronat de gaubances\nA l’àpex fulgurant del sínode dels cors;\nEls clams guerrers, a mig coll, a toc d’alba,\nEls crits vesprals darrere les muralles,\nL’aiguabarreig dels mars a l’ultrason, adéu!\nHora foscant t’acostes, oh deessa!,\nAmb fressa d’aigua als clots dels horts desemparats\nI clarors indulgents de murtra, rosa i heura\nAls ulls seglars, a la ment eviterna.\n¿A quin mar primicer i aurora inicial\n—Pures blavors, esbós del pur atzur—\nAlga i corall junyidors, i l’escuma\nReflectint, insegura, els secrets submarins,\nVan ordenar ta Immortal Estructura?\n(¿Quin fals iniciat, entre espadats i gruta,\nCremava focs pertot i t’ullprenia?\n—Oh dia advers, ginestes del crepuscle!—)\n¿Quin mòrbid beduí camacurt i pelós,\nMent sense esment amb els cinc senys en flama,\nExaltà el Cos Perfet més enllà de la Idea\nI en son grosser petjà l’àcid llindar\nOn, delirant, abolia els epílegs?\n(¿A quina vella jungla omples els ulls\nDe llum elemental i oratges primitius,\nPluges i rous i sediments lacustres?)\nO dia exclòs, oh recs brogents!\n¿Hem de cedir tots dos al plor de la Sibil·la?\nPengem llunes als tells! Besem polsim de boques!\nAmaguem pels erols dels masos embruixats\nEls olius i els fumalls, les brees delatores!\nEsbaldim cos i vesta al broll de les salines,\nPlantem llitera i tenda als planell petrolífers!\n(Desem al sostremort les doctes partitures,\nEscoltem, moridors, les daurades remors\nDels antics oceans a les fràgils conquilles,\nSalpem dels ports extrems cap al Nocturn Triangle!)\nPetjarem els sorrals dins els amples parpelles\nD’un son confús, darrere els farallons\nOn l’ombrívol ponent projecta amb falsa llum pèrfides fites,\nSense flors, ni botí, ni motors bategants en màquines alades.\nOh impur perfet! Únic mancat! Falsa Diana!:\nA l’encís conjugat dels astres infal·libles:\nDespullem, conjurats, la pròpia nuesa.\nJ. V. Foix (1893-1987), Les irreals omegues (1949). Edició de Jaume Vallcorba. Barcelona: Quaderns Crema, 1987, II, pp. 15-19. (Obra poètica, IV)\n26 febrer 2012 elsentitdelaparaula\tDeixa un comentari\nAllà on vas, allà sóc sempre\nnarrador Jo cercava, adelerat, el Racó de les Bicicletes. M’han dit que, asseguda al pedrís, la filla del ferrer hi embasta calces de mal anomenar per a fadrines lleugeres, i hi emprova gecs de pèl llarg i calent per a minyons que entren, de nit, al Clos dels Troncs, i s’hi perden.\npoeta Allà veig les bicicletes enmig de ferregada i de rodes i gomes desparellades. I ella també hi és. Es dreça, alta com cap, i negra, i cabelluda; i em mira amb desvergonyiment. La conec prou; millor dit: la reconec. És ella qui m’apareix, a entrada de fosc, al capdamunt de la pujada del carrer de dalt, em mira amb fixesa, em somriu, m’escomet despietadament, a la seva manera, estarrufada de cos i cabell, i em fa que sí amb el cap. Però, tot d’una, en acostant-m’hi, entra i s’amaga al cancell d’una casa que, tantost, cerco i no trobo. Les veïnes em miren estranyades, ofeguen la parlera i, si els pregunto res, s’amaguen darrere els davantals i escorredisses, tombant la cantonada. També m’ha aparegut, més d’una vegada, a l’escar del Moll d’Aquí Dessota on s’ajusten, porugues, les barques. Vagarívola, fa com qui aparella un bot, em mig riu com si em convidés a prendre els rems per navegar plegats i, de cop descuit, desapareix. Els pescadors, rodaires i tafaners, me’n diuen quatre de fresques i em pregunten si somnio. No fa pas gaires dies, en acostant-me, assedegat, a la font, ella hi era gairebé nua. Bombava amb divina cadència i cantussejava la lletra d’un ball. Li anava a donar una flor de marge i ja no la vaig veure més.\nSí, és ella mateixa; es despampola els pits, per airejar-se, o per fer pràctiques d’exorcisme, o per embadalir-me i embadocar-me, segons costum.\nna constança ¿Per què fuges de mi? Allà on vas, allà sóc sempre. M’esbadello, davant teu, com una rosa al ple i, quan ensumes que em dono, m’esquives púdic i vergonyós. Com tants d’altres que gallegen per envelats, cellers i platges, t’embosques, esborronat com si haguessis vist cuejar el diable, a l’ombra de la teva mateixa ombra, i t’hi esgarries. Si t’obro, de bat a bat, el portal de la nit, on s’esbalcen els estels amb fressa d’aigües antigues, i on el fonoll, la menta i el timó cremen generosament les tiges, i on, a l’hora augusta, les arrels de pèl fort amoregen, et gires, tot arronsat, i te’n vas; si encoixino el llagut amb flors de mar i alga tendra, i et cedeixo el governall perquè tu mateix guiïs la nau per les solituds del golf, on rocs i fums branquegen i deliren, t’amagues darrere un bosc de cordes amb engrut de quitrà. O bé si faig brollar, com tot just fa quatre dies, l’aigua de la Font del Poble, te n’allargo, curull, un got, et somric amb tot el cos, i taral·lejo les folles tonades d’avui, que t’haurien de plaure. Però tu cuites a escapolir-te, i t’entenebres a les foscors calentes del forn de la fleca.\npoeta Som a ple migdia, i em parles amb fressa tendra i suau de neus de nit; et veig radiant amb espurneigs de mica com el rocall als endalts de les torrenteres que nodreixen les cales, i tot d’un plegat t’esmunys i esvaneixes com les boires matineres que es congrien al clot dels serrats. Ara mateix, i davant meu, et fons com la sal al confluent del rec amb la platja. Allargoels braços per a haver-te, com si parés la xarxa a les solituds tardorals del Port, i només m’omplo les mans de polsim d’escata. Ets només per a mi el fantasma de l’escuma solar que bombolleja allà on el no-res congria. M’apareixes, impossible d’aconseguir, pertot on et pressento i on flairo el ferment de les foscors claroses del teu cos.\nna constança Visc, per tots indrets, allò que és i com sóc, i tu, entaforat a la teva pròpia espluga, vius del record d’allò que mai no ha estat ni serà. Escorcolles, inepte, el passat, ets un mal profeta de l’esdevenidor i ignores i esquives, insensat o pallús, els focs que fecunden i cremen el present. Té…\npoeta Oh dona! Ja no hi és. S’ha fos, com sempre, al solà del migdia. M’ha donat un flascó, gairebé amb recança. Hi ha tot de bocins de vidres de totes colors, arrodonits per les aigües que salten de l’escórrec d’amunt i per la fregadissa amb còdols, palets i sorres. Cada bocí de vidre té una lletra d’un alfabet que desconec però que em sembla que serà fàcil d’ordenar i de comprendre a les flonjors del son.\nMireu: ara surt, ganyotaire, l’adobabicicles, darrere mateix del pedrís on la filla del ferrer em parlava tot agençant-se, astuta, el cabell, i tot fent senyorejar el cos en un reialme d’espurnes salines.\nParlava, oh industriós mecànic!, amb la noia del ferrer, ací mateix on sou, i s’ha fet invisible darrere una estofa cremosa que no us sabria pas descriure.\nAdobabicicles ¿Na Constança? Fa anys que va morir, recremada pel sol, i jo diria esbalçada al precipici del seu urc sobirà. Va ésser a les més reculades selves del Brasil, on el seu pare, que és fill d’aquest poble, amanseix, encara avui, salvatgina. Ha estat ell qui va escriure fa poc als seus, que viuen quatre cases més amunt d’ací. Els conta com sa filla, Na Constança, el guanyava en força i en destresa. Cavalcava bestiasses que ell, domador experimentat, amb prou feines gosava enfrontar, i, a ple sol, com sempre, feia jaça allà on la gent del país temia d’acostar-se. Abatia arbres, antics com déus, que els indígenes adoraven, encisava serps i d’altres rèptils que tothom creu maleïts, i ullprenia els bruixots malcarats i temuts. Mai ningú no va gosar atacar-la, ni per les seves sacrílegues malifetes, amb les armes afinades i llancívoles que porten sempre al damunt. Els feia por que Na Constança desviés el dard amb la mirada i que, de retop, no els matés. Ho devastava tot, com el foc, i n’he sentit contar fetes d’amor, com és ara l’ajuntament amb mascles de banya cargolada i flamejant, i d’altres llicències que no us goso dir perquè, forassenyat com us veig, no em creuríeu.\npoeta L’incrèdul, oh assenyat adobabicicles!, sou vós. Ella mateixa, ¿Na Constança, heu dit? —oh nom dolcíssim i premonitori!—, vestida amb pètals de sol, m’acaba de donar les lletres de vidre d’un alfabet que reflecteixen mons diversos on jo diria que he vagat durant segles. Més d’un cop m’heu sentit dir com hi concebo l’home, sempre igual, el qual es prova a ell mateix i que viu, i reviu, a cada instant, l’etern. Sou vós el qui feu adonar als altres, si s’escau, de calendari i de rellotge. El cor em diu que sabré ordenar aquests signes i llegir-ne i interpretar-ne el missatge.\nHe confegit les lletres del singular alfabet. L’adobabicicles tenia, en algunes coses, raó. Però, Déu dels déus!, ella, Na Constança, m’invita a venir, cada dia de sol, en aquest indret on jeuen, inguaribles, tantes de bicicletes menjades pel rovell del temps. l, diu, a la mateixa hora, que és la del migdia estival. M’assegura, i sé que no m’enganya, que hi podré gaudir de la seva presència i de les tendres tebiors que exhala, pròdiga i ufanosa, en el seu despull lluminós.\nJ. V. Foix (1893-1987), Escenificació de cinc poemes (1965). Edició de Jaume Vallcorba. Barcelona: Quaderns Crema, 1993. (Obra poètica, IX)\n20 febrer 2012 elsentitdelaparaula\tDeixa un comentari\nBesalú, 13 febrer 2011.\n16 febrer 2011 elsentitdelaparaula\tDeixa un comentari\nIgnoro els temps passats, els anys i els segles\nJoan Miró (1893-1983), Constel·lacions, 3 (1939-1941).\nDeclamava tot sol mentre abocava cabassades de sal a la bóta\nIgnoro els temps passats, els anys i els segles,\nLa sang, la raça, la terra i la llar.\nSó l’heura tendra al bagueny de les cares,\nEl gemec de la nit, la tramuntana negra,\nL’ull vespertí de la roca maresa,\nEl fresc de la rosada al calze dels estanys,\nLa flor i la fulla a l’hort de les ventades,\nLa pell marçal del fruit i el pa tou de les boires.\nSó la mel de les fonts, la veu dels soterranis,\nLa maregassa oberta a les arrels dreçades\nI la sang de les brases labials.\nSó el foc que abranda els brucs a la serra mitgera,\nLa pluja entre xarols, la menta dels oasis,\nL’ombra que frisa en un cap de carrer\n—Quan la flora dels noms emporpra la muralla—.\nSó el buf que escampa el fum de les llinoses,\nLa sal, la sorra i el paper de vidre,\nL’arbre a mig coll que branca en flamejar l’Instant.\nSó el gorg brogent al pont dels hemisferis\n—Pleniluni invocat als freus de l’arxipèlag—,\nL’asceta enfront dels màgics al foscant dels garatges,\nL’aroma dels vinagres als temples dissidents.\nSó la goma solar i el sutge en lluna nova,\nL’oli vident dels dibuixos rupestres,\nEl braç voluptuós al doll de la farina,\nEl qui va sol quan les clarors s’esbalcen,\nI diu que no i fa creu al ban dels beduïns.\nSó el nunci de l’Enllà quan els carmins estupren,\nLa carota de pelfa al bordell de les hores,\nEl temps sense quadrant i el flam que afita el cercle.\nSó la llavor sembrada a l’ermot de la borra,\nLa tinta espessa al crepuscle dels molls,\nL’ocell imbatible a la vall falconera\n—Muscle vital d’estranya salvatgina—.\nSó l’equador viril, l’aiguamoll incorrupte,\nEl litògraf del cel, la capçana polar,\nFanal de port secret i criptograma d’ambre.\nSó el filtre dels dorments a la plaça emmurada,\nBrossalla a la garriga i molsa al codolar,\nL’orògraf boreal, el plor de les congestes,\nLa cabellera d’aigües del teu cor\n—Brolla de lava a les teves entranyes—.\nSó, de la imatge, la còpia negativa,\nProjectada en el temps, amb tints inesborrables\nA la làctia muralla dels teus somnis.\n12 gener 2011 elsentitdelaparaula\tDeixa un comentari


Generositat, sacrifici i unitat! (Parlament a l'acte de proclamació de Toni Postius)\nel dia de febrer 12, 2015\nJoan Reñé, Joan Ramon Zaballos, Artur Mas,\nToni Postius i Ramon Farré.\nAquest és un resum aproximat del que vaig dir a la meva intervenció en l'acte de proclamació de Toni Postius com a Cap de Llista de CIU a les properes eleccions municipals a la Paeria de Lleida.\nVull aprofitar la meva breu intervenció en l’acte d’avui per a donar tres agraïments. Tres agraïments i una menció especial.\nEl meu primer agraïment és per al que fa quatre anys vaig anomenar el meu pare polític: Artur Mas.\nDes de que vaig entrar a la Casa Gran fa bastants anys, comparteixo totalment amb ell el seu principi polític que va expressar davant nostra a la seu Vella de Lleida fa uns anys: el partit és important, però el país encara ho és més!\nGràcies President – gràcies Artur - per ajudar-me i donar-me suport durant aquests quatre anys que no han estat gens fàcils. Gens fàcils ni per a mi, ni per a tu i per això valoro molt més aquest suport.\nGràcies també President, per liderar un projecte de país que sense el vostre lideratge, capacitat de gestionar problemes i determinació, hagués estat absolutament impossible que sortís endavant.\nAquests quatre anys han estat molt difícils però sense la seva tenacitat, coratge i habilitat en gestionar les diferents situacions que han anat sorgint, aquests quatre anys haguessin estat impossibles de ser superats de manera positiva.\nI gràcies també President per permetre’m ser un dels remers d’aquest viatge a Ítaca. Un viatge en el que tots hi som convidats a posar part del nostre esforç.\nEl meu compromís personal amb vostè President - amb tu Artur – ha estat, és i continuarà sent, absolutament vigent.\nI President - no ho dubti -; ens en sortirem!\nLes segones gràcies que vull donar és a tota la gent de CDC i UDC de Lleida, per haver confiat en mi durant aquests quatre anys.\nHan estat quatre anys que com he dit abans, no han estat gens fàcils. Però tot aquest temps m’ha permès conèixer i estimar millor Lleida i per tant també conèixer i estimar millor a Catalunya.\nI el que per a mi és més important, també m’ha permès treballar per a millorar la ciutat i la qualitat de vida de la gent de Lleida.\nNo hi ha tasca més bonica per algú que s’estima la seva ciutat i el seu país, que poder dedicar tots els seus esforços i capacitats a millorar la vida dels seus conciutadans i les perspectives de futur del seu país.\nGràcies doncs a totes i tots vosaltres per haver-ho fet possible.\nUs ho agrairé – sincerament - tota la meva vida!\nLes terceres gràcies són evidentment, per a la gent que ha treballat amb mi aquest quatre anys. A la gent de la llista i a la gent del grup municipal.\nMoltes gràcies: Humbert, Eli, Txell, Imma, Toni, Paco, Cristina, Miquel i Bea!\nA totes i tots ells els vull donar les gràcies per ajudar-me i també per aguantar-me!\nCrec que hem gestionat força bé un context social i econòmic molt complicat i amb un adversari polític amb majoria absoluta.\nNo és ara i aquí el moment adient per a fer balanç d’aquests quatre anys, però crec important ressaltar que hem demostrat públicament la nostra capacitat d’arribar a acords i pactes.\nI la menció especial que evidentment és per a Toni Postius.\nGràcies Toni per agafar el testimoni del projecte polític de CIU a la Paeria.\nGràcies Toni per haver acceptat en el seu moment formar part de la meva llista i haver estat al meu costat tot aquest temps.\nEn el seu moment ja et vaig dir que espero estar present al saló de plens de la Paeria el dia que siguis el nou alcalde de Lleida.\nI crec que aquest dia està molt a prop d’arribar.\nTens les ganes, però sobretot tens la capacitat, la voluntat de sacrifici i de dedicació que són imprescindibles per arribar a ser un gran alcalde de Lleida.\nCom molt bé dius en el teu eslògan de campanya: Lleida ens mou!\nLleida ens mou a fer aquest esforç per a donar aquest gran tomb que necessita la ciutat. I Catalunya també ens mou per a donar un gran tomb a aquest país!\nTu començaràs a donar aquest tomb el maig a Lleida i al setembre ho rematarem a tota Catalunya!!\nPerò per aconseguir aquest canvi us demano a tots els presents en aquesta sala tres coses imprescindibles per a poder fer-ho realitat:\nGenerositat, sacrifici i unitat!\nSi demostrem i exercim aquestes tres capacitats, tindrem un gran nou alcalde de Lleida i un gran i nou país per a tots nosaltres!\nLleida, 10 de febrer de 2015


QUÈ T'ANAVA A DIR: Argo, una peli que està bé\nAqui al Vendrell i Calafell com és obví fan les mateixes pel·lícules, llavors és qüestió d'anar a Vilanova o a Tarragona. Aquest cop ha tocat revisar una de les pelis més oscaritzades del passat diumenge. El títol és Argo i explica el rescat de 6 hostatges americans de l'Iran. La proposta et manté aten fins el darrer minut de la cinta i amb una interessant presentació i un final que et situa com va acabar tot plegat. És una proposta que està bé, però tampoc és d'aquelles que t'has de treure el barret. Una més de les que estan bé. M'ha agradat més que Lincon perquè és molt més dinàmica i activa.


Tipus de cafetera: diferents maneres de fer café - Entrenosotros | Consum\nCafetera italiana, de càpsules, cafetera elèctrica, amb filtre, premsa francesa... T’expliquem els diferents tipus de cafeteres que hi ha perquè pugues preparar un café deliciós.\nCom es fa el cafè en cafetera italiana\nTambé anomenada moka, es va inventar en 1933, i és la cafetera que, fins fa pocs anys, hi havia en totes les cases, quasi en exclusiva. És una cafetera de ferro que té tres parts: una part inferior que és un casset amb una vàlvula de seguretat; després, un filtre metàl·lic intermedi i una part superior que rep el café, quan passa l’agua bullint a gran pressió a través del filtre que conté el café i que està separat de la part superior per un altre filtre. Esta cafetera necessita una molta del café fina-mitjana, per a extraure’n tots els aromes i sabors. No s’ha de premsar molt perquè es pot obstruir i tampoc s’ha de deixar massa temps al foc per a no recremar el café.\nCom es fa el cafè en cafetera de filtre\nLes cafeteres de degoteig o de filtre són ideals per a preparar café lleuger o americà. Es recomana fer una molta del cafè mitjana o fina. N’hi ha de diversos tipus, però totes compartixen l’ús d’un filtre superior on es col·loca el café i sobre el qual passa l’aigua i, per degoteig, va eixint el café:\n- De filtre elèctrica: es recomana posar dos cullerades soperes de café per cada 180 ml d’aigua (o tassa que vulguem elaborar). L’aigua no s’aboca sobre el café, sinó en el seu recipient, ja que, com que és elèctrica, primer la calfarà i després l’abocarà sobre el filtre i el café caurà en un pitxer que hi ha damunt d’un fogó que, habitualment, manté el café calent. Este tipus de cafetera està pensat per a fer grans quantitats de café d’una sola vegada, suaus i lleugers.\n- Cafetera Chemex: la seua forma recorda la d’un rellotge d’arena i necessita una molta del café mitjana. És “manual” i necessita que fem bullir l’aigua, la deixem reposar 45 segons, la posem en una tetera i, des d’ací, afegim l’aigua al café molt amb moviments circulars des del centre cap a la part de fora\n- V60: s’anomena així perquè el recipient on es col·loca el café té forma de V i un angle de 60 graus. Té un sol orifici de degoteig.\n- Kalita: el recipient superior té un fons pla i tres orificis de degoteig i el filtre sol ser ondulat. S’obté un café amb més cos.\n- Sifó japonés: combina la immersió i el degoteig. Està composta per dos peces superposades de forma esfèrica i en la part de baix té un encenedor d’alcohol per a encendre el foc, encara que també n’hi ha que tenen plaques elèctriques. El vapor produïx que l’aigua puge al recipient superior a través d’un tub. Després, com a conseqüència de la pressió negativa, el líquid torna al recipient inferior.\nCom es fa el cafè en cafetera exprés\nLa cafetera exprés és un clàssic dels bars. És la cafetera italiana que fa passar aigua a alta pressió per un filtre amb café de molta fina i dona una infusió densa i carregada. N’hi ha una versió casolana que, a més, incorpora una eixida de vapor lateral per a calfar la llet i fer-la més cremosa.\nBàsicament, funciona com una cafetera exprés, però en comptes de posar nosaltres el café molt, ja ve dins d’una càpsula monodosi, i això fa que el sistema siga molt més automàtic. Amb esta sí que podem triar el tipus de café, com ara ristretto, intens, descafeïnat… N’hi ha moltes possibilitats.\nCom es fa el cafè en cafetera francesa\nTambé dita d’émbol, es va inventar en 1850 i el café s’obté per immersió. Consistix en un recipient de vidre cilíndric que es tapa amb un pistó cobert amb un filtre permeable, que, quan el pressionem, deixa passar el líquid, però no els sòlids. Per a fer el café, primer calfem aigua en un casset i, quan bulla, en posem una part en la cafetera per a calfar-la i l’altra la deixem en el cassó i hi afegim el café al gust. La molta ha de ser grossa. Ho remenem fins a aconseguir el punt d’espuma i, després, buidem l’aigua de la cafetera, hi aboquem la barreja i ho deixem reposar uns deu minuts. Finalment la tapem amb el pistó i pressionem cap a la base. El resultat és un café poc concentrat, però amb sabor


Què se sap dels casos d’hepatitis infantil d’origen desconegut fins ara? | Faros HSJBCN\nAquest tema ha generat gran interès mediàtic i, des del nostre centre, voldríem aclarir alguns dubtes que puguin sorgir entre les famílies.\nPer començar, comentar que la terminologia hepatitis engloba totes les entitats que cursen amb inflamació hepàtica, que es tradueix amb l’elevació en sang d’unes proteïnes anomenades transaminases.\nEl nivell d’elevació d’aquestes, marca la gravetat de l’hepatitis, ja que a major elevació més risc d’entrar en insuficiència hepàtica aguda (procés que implica que el fetge deixa de realitzar les seves funcions principals). Les causes més habituals d’hepatitis en edat pediàtrica són les infeccions, sobretot les d’origen víric.\nPerò també poden ser degudes a causes tòxiques (fàrmacs, herbes medicinals, aigua/aliments contaminats, etc.), autoimmunes, metabòliques i genètiques. Dins la causa vírica, s’engloben els virus anomenats hepatotròfs (A; B; C, D; E) que significa que afecten exclusivament al fetge; també hi ha altres virus comuns (Virus Ebstein Barr, Citomegalovirus, Adenovirus, Enterovirus, etc.), els quals poden afectar diferents òrgans, incloent el fetge.\nActualment, les causes d’aquest augment de casos al Regne Unit encara està sota investigació. El nom Adenovirus sembla estar agafant protagonisme, tot i que no es poden descartar altres causes. L’Adenovirus pertany a una família de virus comuns que normalment provoca símptomes respiratoris i/o gastrointestinals lleus, i la majora d’individus es recupera ràpida i espontàniament. No és habitual que doni malaltia greu, tot i que està descrit. Des de Regne Unit, descriuen que la població més afectada per aquestes hepatitis agudes greus compren el rang d’edat entre l’any i els 5 anys, que és precisament el grup que no ha rebut la vacuna del COVID-19. Per tant, pel moment es descarta que existeixi relació.\nHabitualment, les hepatitis en edat pediàtrica són lleus, amb pocs símptomes o inclús asimptomàtiques. Quan presenten símptomes, aquests poden ser generals, com dolor abdominal, vòmits o diarrea. No necessàriament associen febre. Els símptomes més específics de les hepatitis són la icterícia (coloració groguenca de pell i mucoses), colúria (orina de color fosc), i, amb menys freqüència, deposicions de color pàl·lid-blanquinós i pruïja (picor cutani). Les recomanacions serien acudir a un centre sanitari en el cas d’objectivar qualsevol dels símptomes específics.\nCal destacar, que la major part de les hepatitis resolen espontàniament i sense seqüeles. Tan sols, una minoria pot complicar-se i derivar a una insuficiència hepàtica aguda, requerint o no d’un trasplantament hepàtic.\nÉs important que el personal sanitari i les institucions estiguin informats, per tal de mantenir un alt nivell de sospita i així poder detectar possibles nous casos. Tot i així, volem transmetre cautela i tranquil·litat a la població, per tal de no generar alarma social, donat que, de moment, no s'ha demostrat un augment de casos per sobre de l'habitual al nostre medi.


Avpyetur homenatja Esteban Gonzalo Rogel - Infoguiavalencia.com\nByInfoguiavalencia\t 04/03/2020 04/03/2020\nL’Associació Valenciana de Periodistes i Escriptors de Turisme (AVPYETUR) ha homenatjat el seu Secretari i col·laborador de Infoguiavalencia.com, Esteban Gonzalo Rogel, en complir huitanta anys.\nL’acte va tindre lloc en el transcurs d’un esmorzar al qual van acudir companys i companyes de l’Associació, encapçalats pel seu President, Juan Antonio Calabuig Ferre.\nEn la seua al·locució, Calabuig va dedicar paraules d’elogi al treball d’Esteban Gonzalo com a secretari d’AVPYETUR durant molts anys, així com la seua labor com a escriptor. El president li va donar una placa amb dedicatòria i un regal.\nEsteban Gonzalo, entre el turisme i els trens\nLa labor professional d’Esteban Gozalo està íntimament lligada al món del ferrocarril. En esta àrea va ser corresponsal entre els anys 1972 i 2008 de Vía Libre, degana revista espanyola especialitzada en transports sobre raïls. Fins a la seua jubilació l’any 2000 en Repsol Gas, combinava activitat professional i distractiva.\nEl turisme és la segona important dedicació de Gonzalo, que ja en 1981 escrivia sobre turisme (paisatges, monuments, museus, Falles i altres festes, exposicions, centres històrics, ….). I això ho feia tant sobre els seus viatges i visites fora i dins de la Comunitat Valenciana, com dels països europeus, asiàtics, nord-africans i sud-americans que ha visitat. I ho va fer en diaris, publicacions periòdiques, llibrets de falles i blogs culturals.\nDedicació als Corredors\nEl seu treball com a divulgador també ha tingut una especial atenció des dels 80’s als Corredors Cantàbric (tram València- Saragossa) i Mediterrani, Rodalia Comunitat Valenciana, Alta Velocitat, Metrovalencia i Trenet de la Costa Blanca. Així com un sobre mobilitat amb transports públics a València i la seua Àrea Metropolitana.\nMés de tres mil comentaris publicats.\nTambé ha tingut ocasió de participar en diversos col·loquis radiofònics i taules redones. A més, de manea puntual, en televisions regionals i comarcals.\nÉs autor de capítols en quatre llibres de turisme i dos sobre ferrocarrils de la Comunitat Valenciana, i autor de “El paisaje valenciano desde el tren”, 23 etapes publicades en el diari Levante entre novembre de 1984 i maig de 1985 i reunides posteriorment en un opuscle.\nEsteban Gonzalo és soci fundador d’AVPYETUR en 1983 i Secretari de l’entitat des de 1985.\nA més, és vicepresident de Turisme en ARCHIVAL, i en l’Associació Valenciana d’Amics del Ferrocarril va ser vicepresident en diverses legislatures i president entre els anys 2004 i 2010.\n“Ribes Espai Cultural” obrirà en maig al Parc Central\nFestes | Turisme\nActuació – Homenatge a José Luis Lliso a La Beneficència\nBySilvia Gonzalo\t 07/10/2019 07/10/2019\nEl dissabte 5 d’octubre el “Grup de Danses Santa Bàrbara” va homenatjar a José Luis Lliso Ruiz, president i fundador de ARCHIVAL (Associació per a la Recuperació dels Centres Històrics d’Espanya), al Saló Alfons el Magnànim del Centre Cultural La Beneficència. Un nodrit auditori en el qual estaven representats autoritats i nombroses entitats culturals i…\nAutor: Silvia Gonzalo\nRead More Actuació – Homenatge a José Luis Lliso a La BeneficènciaContinue\nLes oficines postals de Correus podran vendre bitllets de tren\nByInfoguiavalencia\t 16/10/2019 16/10/2019\nEls presidents de Renfe, Isaías Táboas, i de Correus, Juan Manuel Serrano, han firmat un acord comercial que facilitarà la compra de bitllets de tren per a viatjar en trens AVE i de llarga i mitjana distància en qualsevol de les seues 2.400 oficines multiservicis. D’esta manera, Correus continua diversificant les seues activitats al poder…\nRead More Les oficines postals de Correus podran vendre bitllets de trenContinue\nL’Ajuntament de València forma guies barquers de l’Albufera\nByInfoguiavalencia\t 21/11/2019 21/11/2019\nL’Ajuntament de València ha portat a terme la segona edició del Curs d’acreditació de guies barquers i barqueres de l’Albufera. En esta edició han sigut una vintena de persones, la majoria de població local. Este curs ha tingut lloc durant este últim mes, el qual té com a objectiu capacitar este personal per tal de…\nRead More L’Ajuntament de València forma guies barquers de l’AlbuferaContinue\nByInfoguiavalencia\t 29/07/2020 30/07/2020\nAra que fa més calor, l’Ajuntament de València oferix tres fonts d’aigua potable filtrada i refrigerada. Estes noves fonts estan situades a la mateixa plaça de l’Ajuntament, el passeig Marítim i a la Ciutat de les Arts i de les Ciències. Noves fonts com a servici a la ciutadania i al turisme Estes noves fonts…\nRead More L’Ajuntament instal·la tres fonts d’aigua filtrada i refrigeradaContinue\nLa targeta de transport metropolità SUMA des del 31 de gener\nByInfoguiavalencia\t 24/01/2022 06/02/2022\nLa Generalitat ha presentat este dilluns la nova targeta SUMA, que integra al mateix preu el transport metropolità de València de Metrovalencia, EMT València, Metrobús i Renfe-Rodalia. La presentació l’ha feta el conseller de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, Arcadi España. D’esta manera ha anunciat que esta nova targeta estarà operativa des del pròxim 31…\nRead More La targeta de transport metropolità SUMA des del 31 de generContinue\nPremi Cavanilles de Turisme 2018 per al Parador de Turisme de El Saler\nBySilvia Gonzalo\t 21/02/2019 21/02/2019\nDijous passat 14 de febrer l’Associació Valenciana de Periodistes i Escriptors de Turisme (AVPYETUR) va entregar el Premi Cavanilles de Turisme 2018 al Parador de Turisme de El Saler per la seua promoció del turisme, la qualitat de les seues instal·lacions, la professionalitat de la seua plantilla i el seu suport al medi ambient i la defensa de la flora…\nRead More Premi Cavanilles de Turisme 2018 per al Parador de Turisme de El SalerContinue


Associació Comarcal d’Empresaris del Berguedà - Informació i documentació d'interès sobre la COVID-19- del 20 al 24 de setembre\nRESOLUCIÓ EMT/2810/2021, de 13 de setembre, per la qual s'obre la convocatòria per a la concessió de subvencions de suport a projectes de reindustrialització i nous projectes d'inversió del sector industrial i de serveis a la producció. RESOLUCIÓ EMT/2810/2021, de 13 de setembre, per la qual s'obre la conv (gencat.cat)\nBases reguladores. RESOLUCIÓ EMT/2702/2021, d'1 de setembre, per la qual s'aproven les b (enginyersbcn.cat)\nInforme mensual Caixabank. Fons europeus NGEU: la gran palanca pel salt digital. -informemensual-2109-ca.pdf (caixabankresearch.com)\nDret de desconnexió: explorant les pràctiques de les empreses. Right to disconnect: Exploring company practices (europa.eu)\nRESOLUCIÓ EMT/2822/2021, de 9 de setembre, per la qual es disposa la inscripció i la publicació del Conveni col·lectiu de treball de residències, centres de dia i llars residències per a l'atenció de persones amb discapacitat intel·lectual (codi de conveni núm. 79001195011996). RESOLUCIÓ EMT/2822/2021, de 9 de setembre, per la qual es disposa la i (gencat.cat)\nEnquestes econòmiques de la Unió Europea i la zona de l'euro. EA and EU Economic Snapshot - OECD\nIndicadors de progrés i benestar. a7ef0b03-30c9-2e70-e64b-6ea72f7a43a8 (cambrabcn.org)\nRESOLUCIÓ EMT/2833/2021, de 17 de setembre, per la qual s'obre la convocatòria per a l'any 2021 en relació amb les actuacions del Programa Treball i Formació per a les entitats sense ànim de lucre (SOC – TRFO ESAL CS). RESOLUCIÓ EMT/2833/2021, de 17 de setembre, per la qual s'obre la conv (gencat.cat)\nANUNCI pel qual es fa pública la convocatòria d'ajuts econòmics destinats al foment de l'ocupació 2021 en el marc del Programa Integral de Cualificación y Empleo, PICE. ANUNCI pel qual es fa pública la convocatòria d'ajuts econòmics destin (gencat.cat)\nLa supervivència del teixit empresarial davant la pandèmia i la millora de la sostenibilitat mediambiental, factors claus en el rànquing de competitivitat territorial de l'Índex FEGP 2021. Informe\nRESOLUCIÓ SLT/2860/2021, de 22 de setembre, per la qual es prorroguen i es modifiquen les mesures en matèria de salut pública per a la contenció del brot epidèmic de la pandèmia de COVID-19 al territori de Catalunya. RESOLUCIÓ SLT/2860/2021, de 22 de setembre, per la qual es prorroguen (gencat.cat)\n« Informació i documentació d'interès sobre la COVID-19- del 13 al 17 de setembre\tInformació i documentació d'interès sobre la COVID-19- del 11 al 15 d'octubre »


La consulta de micropigmentació oncològica de la Fe reconstrueix l'estructura arèola-mugró a 40 pacients - Diari Serpis\nLa consulta de micropigmentació oncològica de la Fe reconstrueix l’estructura arèola-mugró a 40 pacients\n– Aquest tractament semipermanent ajuda a retornar la imatge corporal a pacients que han patit una mastectomia\n– La Unitat de Mama de l’Hospital La Fe atén més de 300 nous casos de càncer de mama a l’any\nLa Unitat de Mama de l’Hospital Universitari i Politècnic La Fe de València compte, des de fa un any, amb una consulta infermera de micropigmentació oncològica dirigida a pacients que han patit o pateixen càncer de mama i han sigut sotmeses a una intervenció quirúrgica que ha modificat la seua imatge corporal.\nDes de la seua posada en marxa el novembre de 2020, explica Sara Almerich, infermera impulsora del projecte i responsable de la consulta, “s’han beneficiat d’aquest tractament 40 pacients a les quals les reconstruccions han proporcionat una harmonia corporal, en la qual han recuperat el seu aspecte anterior, aportant-los salut mental i benestar”.\nDurant aquest any de consulta, s’han realitzat unes quinze micropigmentacions i unes deu primeres consultes al mes. El que ha posat de manifest “la gran demanda que hi ha d’aquest tractament i per aquest motiu, després de l’estiu, està previst que augmentar els dies de consulta de micropigmentació per a donar una millor assistència a les pacients”, explica Ana Regueira, directora Infermera de l’Hospital La Fe.\nLa Unitat de Mama de la Fe atén més de 300 casos nous de càncer de mama a l’any, dels quals s’actua sobre la mama en més de 260 casos. Un 45% requereixen mastectomies. El nombre de reconstruccions immediates, en el mateix acte quirúrgic, durant la mastectomia, és el 30%. Després d’aquesta intervenció, explica el doctor Francisco Ripoll, cap de Secció de Cirurgia Mamària, “el nombre de pacients que necessitarien a l’any pigmentació de l’arèola serien entre 40-60 casos. Moltes d’elles necessitaran, segur, diverses sessions. De tota manera, cal tindre en compte que això té un efecte crida, i a mesura que es córrega la veu, dones que anteriorment no li ho havien plantejat, ara s’animaran al tatuatge”.\nLa micropigmentació hospitalària proveeix de color, forma i grandària l’arèola i mugró de la mama reconstruïda en pacients que han sigut mastectomizades a causa d’un càncer de mama o una cirurgia reductora de risc.\nD’aquesta manera, afig el doctor Ripoll, “gràcies a aquest tractament s’aconsegueix que la pacient afectada resolga, d’alguna manera, la seua malaltia i torne a veure’s com abans, després de les intervencions mèdic-quirúrgiques”.\nLa micropigmentació oncològica és una tècnica semipermanent que introdueix i deposita pigments en les capes més superficials de la pell. Mitjançant maniobres especials es crea l’estructura arèola-mugró aconseguint un efecte 3D. La permanència és d’entre 2 i 5 anys, depenent del tipus de pell de la pacient i dels cuidats posttractament.\nEl tractament consta de tres sessions. En primer lloc, es realitza una primera consulta on es valora, diagnòstica i planifica a cada pacient i es realitza prova d’al·lèrgia del pigment. Posteriorment es realitza el disseny, i a continuació, és micro pigmenta i donen nocions a la pacient de les cures en el seu domicili. Finalment, al cap de 45 dies aproximadament del tractament per a revisar la cicatrització i realitzar un retoc si fora necessari.\nLa Unitat de Mama de la Fe és una unitat multidisciplinària en la qual treballen més de 20 especialistes d’Oncologia, Radiologia, Medicina Nuclear, Anatomia Patològica, Ginecologia, Cirurgia Plàstica, Rehabilitació, Cirurgia General (secció de Patologia Mama) juntament amb personal d’Infermeria, Auxiliars d’Infermeria i Administració.\nLa consulta de micropigmentació oncològica de la Fe reconstrueix l'estructura arèola-mugró a 40 pacients\nArticle anteriorOliva s’adhereix a la xarxa de punts violeta turístics de la Comunitat\nArticle següentEl PP de Gandia denúncia que el servei de Safor Bici és desastrós i lamentable


Revisió Robot de Litecoin LTC: dades reals, no desitjades, 100% | Catalan.Lamareschale.org\nPer a aquells que estiguin familiaritzats amb el meu robot BTC reviewyou saber que no sóc un gran fan de producte. Tot i que no és una estafa, el producte no sembla que "la feina com s'ha dit". Recentment, la mateixa companyia darrere de BTC Robotcame amb LTC robot, o el robot litecoin. Per descomptat que vaig prendre la primera oportunitat que vaig haver de portar-lo a donar una prova de conducció i veure si els fundadors van aprendre una mica de la retroalimentació van obtenir al voltant de BTC robot.\nNo vaig poder trobar cap opinió real d'usuaris reals en línia\nAtès que el robot LTC és bastant nou no vaig poder trobar cap revisió robot litecoin que em va semblar realment donar alguna idea sobre el producte. Tot el que tinc es va reciclar vídeos de YouTube i les persones que expliquen sobre litecoin. Ningú va mostrar l'ús real del producte, així que vaig pensar que també podria fer-ho jo mateix...\nRegistrar-se és molt més fàcil i més ràpid\nNo sé si és perquè la pàgina de venda de BTC robot era tan llarg i esgotador, però la pàgina de vendes de LTC robot és curt i al gra. Només un simple vídeo que explica sobre litecoin. Sense promeses benefici comercial es donen potser perquè aquest producte és nou i no hi ha dades que s'ha recollit encara.\nEl que em va agradar és que tot i que tracten d'empènyer Robot BTC al final de la pàgina de destinació si encara no ho posseeix, vostè no ha de fer-ho per tal d'utilitzar el robot LTC. Simplement feu clic a "No sóc un robot actiu BTC membre encara" i després triar la llicència 1 any per $ 99.\nConfiguració del seu robot de prendre uns 5 minuts\nCrec que una de les majors lliçons que es van aprendre de BTC robot és el fet que vostè no desitja que els usuaris tracten de configuracions complexes. Si vostè recorda, segons l'opinió de la meva BTC Robot vaig parlar de com Vaig demanar el paquet de plata per a instal·lar al meu ordinador i que no va funcionar. Aquest cop LTC robot ve amb només una opció de servidor dedicat. Això vol dir que no cal instal lar res, simplement configurar el seu compte mitjançant la creació d'una API BTC-E i entrar és claus en el robot.\nConfiguració del seu API BTC-E\nAquest no és un tutorial, però ja que és molt simple d'instal·lar l'API BTC-I que encara que em sobra un paràgraf i explicar-ho. Vostè només ha d'anar a "Perfil", seleccioneu "claus de l'API" i crear una nova clau, donant-li un nom i fer clic a "Crea". Assegureu-vos que "el comerç" i "informació" es comproven (com es mostra a continuació), o el robot no funcionaran correctament.\nAlerta d'estafa! Hi ha una manera fàcil de mostrar beneficis falsos en Robot litecoin\nPuc configurar el meu robot litecoin i esperi a que s'iniciï la negociació. Es recomana tenir almenys $ 100 en el seu compte. Tenia 0.13BTC que eren més o menys $ 110 en el temps. Després d'un temps en què el robot no comerç vaig decidir que potser hauria de canviar el meu BTC a USD perquè identificarà que tinc prou fons. No estic segur de si això era necessari o no, però això és el que va passar...\nVaig anar a BTC-E i van intercanviar alguns dels meus bitcoins per dòlars. Quan vaig tornar al robot LTC va mostrar el meu un guany de voltant de $ 50, que és la quantitat exacta vaig intercanviar. Això és a causa del fet que el robot LTC només considera dòlars a ser el benefici pel que no té en compte la quantitat real de Bitcoin o litecoin és el propietari. També és una cosa que moltes persones s'han queixat en l'algoritme de BTC robot. En poques paraules - que no li mostri una imatge honesta dels seus beneficis reals.\nDesprés d'investigar això una mica més vaig veure que hi ha un petit comentari després que la clau d'API que indica "des d'un compte diferent BTC-I" (marcats en vermell dalt). Això podria significar que els creadors volen que es crea un compte de BTC-I diferent de la que ja posseeix i l'utilitza només per al robot LTC. Si aquest és el cas, llavors s'explica molt, però no crec que és prou clara per a l'usuari mitjà.\nEls meus propis resultats comercials\nNomés he estat utilitzant robot LTC per uns dies, així que no puc dir molt sobre els meus resultats. Sembla haver començat el comerç i actualment estic per $ 3. A mesura que passa el temps seguiré actualitzant aquesta opinió Robot LTC i li dirà si crec que el robot litecoin és un èxit o no. Mentrestant vostè pot comprovar-ho per si mateix i estar segur que hi ha uns diners 100% garantia sense preguntes (ja provades al meu entendre Robot BTC).


Els Balust de carn i os a Tremp, 2018 | Manel Sanz | Fotògraf i comunicador\nMolta expectació a Tremp, va aparèixer aquest cartell pel carrer de la comarca del Pallars Jussà. El tres d’agost a les 18,30 h va saltar la solució, vàrem presentar a l’Epìcentre el documental Els Balust i el Pallars Jussà. Aquest documental presentat al premi d’internet al 29è Premi Pica d’Estats organitzat per la Diputació de Lleida va guanyar el primer premi.\nAquesta vegada calia reformular el documental, i adaptar-lo als espectadors asseguts en l’auditori de l’Epicentre, una sala preparada per escoltar conferències i projeccions audiovisuals. És la primera vegada que editava el documental, per tal de ser vist capítol rere capítol, d’aquesta manera l’espectador es converteix en espectador; mentre si el veu per internet ( Si encara no l’heu vist manelsanz.cat/balust-pallars-jussa/ ) passa a ser un espectador actiu, tu decideixes que vols llegir, veure l’ordre dels vídeos de manera capritxosa, bé tu decideixes.\nLa presentació del documental el vam organitzar en tres actes; una lectura d’agraïments i de reconeixement als protagonistes, el passi del documental i el tercer bloc una tertúlia amb el públic de la sala on van participar principalment els Balust entrevistats pel documental , i a més a més , de Guillermina Subirà i Sílvia Romero que ens van parlar del mal que van fer els aiguats del Pont de Claverol. La Sílvia ens va parlar de la migració i immigració dels pallaresos i de les persones vingudes de fora del Pallars per la construcció dels embasaments situats aquestes terres.\nUn acte molt fraternal, on un bon número de Balust van aparèixer per veure històries desconegudes i d’altres marcades de ben a prop.\nEscrit a: Balust i Pallars


Obertura d’activitat per mitjà d’una declaració responsable d’obertura amb obres prèvies subjectes a llicència d’obres\nProcediment per a l’obertura d’una activitat subjecta a declaració responsable d’obertura, regulada en la Llei 14/2010, de 3 de desembre, d’espectacles públics, activitats recreatives i establiments públics, amb obres prèvies que es tramiten per llicència d’obres.\nLlicència d’obres: Per aquelles obres de reforma o rehabilitació d’immobles ja existents, no recollides en cap dels casos anteriors.\nFase prèvia: soŀlicitud de consulta d’ubicació, si s’escau.\nFase d’obres: es presentarà instància normalitzada de llicència d’obres, la que corresponga segons el cas, amb tota la documentació que ve indicada en el revers d’esta. Una vegada revisada i comprovada la documentació, s’iniciarà la soŀlicitud dels informes preceptius per a la concessió de la llicència d’obres soŀlicitada.\nLa soŀlicitud de la llicència d’obres no autoritza les obres, que no es podran iniciar fins a la concessió de la mateixa mitjançant resolució expressa.\nFase d’obertura: una vegada acabades les obres i instaŀlacions, de conformitat amb la llicència atorgada, es presentarà instància normalitzada de declaració responsable d’obertura, acompanyada de tota la documentació indicada al revers d’esta (certificats finals d’obra, auditoria acústica, pla d’emergència, certificat d’assegurança de responsabilitat civil, etc.)\nIndicar que si transcorregut 1 MES des de la presentació de la declaració responsable d’obertura no s’ha efectuat visita de comprovació a l’establiment pels servicis tècnics municipals per a acreditar l’adequació d’este i de l’activitat al projecte presentat o, efectuada esta s’ha alçat acta de conformitat, la persona titular, sota la seua exclusiva responsabilitat, podrà obrir l’establiment, prèvia comunicació per escrit a l’Ajuntament.\nQuan la persona interessada junt a la instància normalitzada de declaració responsable d’obertura i acompanyat de tots els certificats esmentats anteriorment aporta certificat d’un organisme de certificació administrativa (OCA), pel que s’acredite el compliment de tots els requisits tècnics i administratius exigits per la normativa en vigor, l’obertura de l’establiment podrà realitzar-se de manera immediata.\n-Subjectes relacionats amb l’article 14.2 Llei 39/2015 (persones jurídiques, entitats sense personalitat jurídica, professionals amb coŀlegiació obligatòria, aquells que representen a un obligat a relacionar-se electrònicament).\nSoŀlicitud de consulta d’ubicació, si escau.\nVeure fitxa “CONSULTA D'UBICACIÓ D'UNA ACTIVITAT”\nEl procediment s’inicia amb la presentació de la soŀlicitud de llicència d’obres. La presentació de la documentació no donarà dret a iniciar les obres.\na) Juntament amb la sol·licitud de llicència d’obres de nova planta (Documentació que acompanyarà a la Llicència d’obres de nova planta):\nLlicència d’Obres de Nova Planta. Document disponible en l’apartat Impresos d’esta mateixa pàgina per a descarregar, emplenar i adjuntar en este tràmit.\nCertificat de compatibilitat urbanística. Certificat de la persona tècnica competent redactora del projecte en què es manifeste expressament la compatibilitat urbanística per a la implantació de l’activitat, d’acord amb la normativa urbanística específica aplicable a l’emplaçament on es pretén instaŀlar.\nProjecte tècnic d’obres i activitat, 1 còpia en paper i 1 en suport digital (llevat que es presente per la Seu Electrònica), subscrit per persona facultativa competent, el qual contindrà els documents que s’especifiquen en els annexos II i III de l’Ordenança reguladora d’obres i activitats.\nEn el cas d’actuacions isolades en sòl urbà, quan es tracte d’actuacions no incloses en unitats d’execució o en programes d’actuació, s’hi aportaran les escriptures originals de cessió gratuïta, lliure de càrregues i gravàmens, de l’àmbit viari de servici que corresponga en les quals figurarà que les parceŀles que es transmeten estan inscrites en el Registre de la Propietat, així com plànols acotats d’estes, sobre base cartogràfica municipal (articles 176 i 177 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana).\nSi les obres soŀlicitades a l’emplaçament assenyalat es troben incloses en els àmbits i entorns de BIC (Bé d’Interés Cultural), caldrà adjuntar a la soŀlicitud de llicència l’autorització de la conselleria competent en matèria de cultura i el projecte autoritzat.\nEn cas de trobar-se enclavada la parceŀla en Àrea de Vigilància Arqueològica (AVA), caldrà adjuntar a la soŀlicitud de llicència l’autorització de la conselleria competent en matèria de cultura per les possibles afeccions d’elements arqueològics.\nFormulari de pre-soŀlicitud per a la tramitació de servituds aeronàutiques, degudament emplenat, signat i registrat, de conformitat amb el Decret 584/1972, de 24 de febrer, de servituds aeronàutiques (BOE núm. 69, de 21 de març de 1972), modificat pel Reial decret 297/2013, de 26 d’abril, (BOE núm. 118, de 17 de maig de 2013), en el qual s’establix el marc normatiu en matèria de servituds aeronàutiques. Este formulari caldrà registrar-se en la pàgina oficial de l’Agència Estatal de Seguretat Aèria (AESA), del Ministeri de Foment.\nProjecte d’instaŀlació per a captació d’energia solar per a aigua calenta sanitària i per a usos fotovoltaics (1 còpia en paper i 1 en suport digital), d’acord amb l’ordenança de captació solar per a usos tèrmics, i el CTE DBHE4 i DBHE5.\nDocument comprensiu de les dades, que a juí de la persona soŀlicitant, gaudisquen de confidencialitat d’acord amb les disposicions vigents, amb l’assenyalament de la norma amb rang de llei que empara la dita confidencialitat.\nSi hi ha entrada i eixida de vehicles, aparcament o càrrega i descàrrega de mercaderies, s’haurà d’assenyalar en els plànols, a fi de soŀlicitar, si és el cas, i davant del servici municipal competent, el corresponent gual.\nEn cas que hi haja normativa específica d’aplicació, s’afegirà a l’anterior documentació els annexos que siguen necessaris per a justificar el compliment d’esta. Els annexos aniran signats per persona tècnica competent i visats, si és el cas, pel coŀlegi professional corresponent.\nb) Junt amb la sol·licitud llicència d’obres d’intervenció (Documentació que acompanyarà la llicència d’intervenció):\nLlicència d’intervenció. Document disponible en l’apartat Impresos d’esta mateixa pàgina per a descarregar, emplenar i adjuntar en este tràmit.\nProjecte tècnic d’obres i activitat, 1 còpia en paper i 1 en suport digital (llevat que es presente per la seu electrònica), subscrit per persona facultativa competent, el qual contindrà els documents que s’especifiquen en els annexos II i III de l’Ordenança reguladora d’obres i activitats (documents que ha de preveure el projecte bàsic esmentat):\n1. Alçament de plànols de l’estat actual, com també un reportatge fotogràfic en color, suficients per a documentar el bé patrimonial, concretament:\na. Fotografies en color, grandària 13 x 18 cm, o en format digital:\nEn el cas d’actuacions aïllades en sòl urbà, quan es tracte d’actuacions no incloses en unitats d’execució o en programes d’actuació, s’hi aportarà les escriptures originals de cessió gratuïta, lliure de càrregues i gravàmens, de l’àmbit viari de servici que corresponga en les quals figurarà que les parceŀles que es transmeten estan inscrites en el Registre de la Propietat, així com plànols acotats d’estes, sobre base cartogràfica municipal (articles 176 i 177 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana.).\nEn cas de trobar-se enclavada la parceŀla en Àrea de Vigilància Arqueològica (AVA), haurà d’adjuntar-se a la soŀlicitud de llicència l’autorització de la conselleria competent en matèria de cultura per les possibles afeccions d’elements arqueològics.\nEstudi o estudi bàsic de seguretat i salut (RD 1627/97, de 24-10-97, BOE núm. 256, de 25-10-97) segons siga procedent.\nEn cas que hi haja normativa específica d’aplicació, caldrà afegir a l’anterior documentació els annexos que siguen necessaris per a justificar el compliment d’esta. Els annexos aniran signats per persona tècnica competent i visats, si és el cas, pel coŀlegi professional corresponent.\nc) Junt amb la sol·licitud llicència d’obres (Documentació que acompanyarà la llicència d’obres):\nLlicència d’obres. Document disponible en l’apartat Impresos d’esta mateixa pàgina per a descarregar, emplenar i adjuntar en este tràmit.\nProjecte tècnic d’obres i activitat, 1 còpia en paper i 1 en suport digital (llevat que es presente per la seu electrònica), subscrit per persona facultativa competent, el qual contindrà els documents que s’especifiquen en els annexos II i III de l’Ordenança reguladora d’obres i activitats. Haurà de contindre:\nc) Normativa sobre instaŀlacions en locals (CTE, REBT, RITE, RSEI, etc.).\ne) Normativa sanitària aplicable i, en especial, s’hi justificarà el compliment de la normativa legal, si és el cas, sobre prevenció i control de la legioneŀlosi, especificant detalladament en la memòria del projecte l’adopció de les mesures preventives determinades en esta normativa (RD 865/2003, de 4 de juliol, i Decret del Govern Valencià 173/2000, de 5 de desembre).\nd) Junt amb la sol·licitud declaració responsable obertura\nDeclaració responsable d’obertura. Document disponible en l’apartat Impresos d’esta mateixa pàgina per a descarregar, emplenar i adjuntar en este tràmit.\nCertificat de la persona tècnica directora de l’execució del projecte visat, si escau, acreditatiu que les obres i les instaŀlacions són conformes al projecte presentat i a la llicència d’obres concedida.\nCòpia del resguard de l’ingrés de l’Impost sobre Construccions Instaŀlacions i Obres (ICIO).\nCertificat ajustat al que s’establix en l’article 42.2 de l’Ordenança municipal de protecció contra la contaminació acústica, subscrit per tècnic competent i visat pel seu corresponent coŀlegi professional, acreditatiu de l’eficàcia de les mesures de prevenció de sorolls i vibracions, amb indicació dels resultats dels mesuraments in situ efectuats. El certificat haurà de ser realitzat per Laboratoris acreditats de conformitat amb el que es disposa en el Reial decret 1371/2007, de 19 d’octubre, pel qual s’aprova el document bàsic «DB-HR Protecció enfront del soroll» del Codi Tècnic de l’Edificació i es modifica el Reial decret 314/2006, de 17 de març, pel qual s’aprova el Codi Tècnic de l’Edificació.\nPla d’Actuació davant d’Emergències, redactat i signat per persona tècnica competent i subscrit pel titular o responsable de l’establiment d’acord amb el que disposa l’article 4.2, apartat h) de la Llei 14/10 d’espectacles públics, segons les normes d’autoprotecció en vigor.\nCertificat acreditatiu de la subscripció de contracte d’assegurança que cobrisca la responsabilitat civil pels riscos derivats de l’explotació de l’activitat. S’acreditarà mitjançant el model de certificació establit en l’annex I del decret 143/2015, d’acord amb les condicions i els requisits exigibles establits en els articles 59 i 60 del mateix.\nllevat que aporte la documentació amb el seu certificat electrònic.\nCòpia del DNI de la persona declarant o de la persona signant, si es tracta d’una societat.\nCòpia de l'escriptura de constitució:\nEn cas de ser la declarant una societat, còpia de l’escriptura de constitució d’esta i dels poders de representació de qui signa la soŀlicitud.\nSi les persones interessades estan constituïdes en comunitat de béns, hi hauran d’aportar còpia del contracte constitutiu de la dita comunitat i subscriure la instància tota la comunitat o qui n’exercisca la representació d’esta, sempre que acredite la dita representació.\nSoŀlicitud llicència d’obres de nova planta:\nNormativa específica d’aplicació\nSoŀlicitud llicència d’intervenció:\na) Fotografies en color\nSoŀlicitud de llicència d’obres:\nSoŀlicitud de llicència d’obres\nProjecte bàsic d’obres i activitat (obres):\nf) Estudi acústic\nDeclaració responsable d’obertura:\n1.- Taxa per prestació de servicis relatius a actuacions urbanístiques\nTermini d'ingrés: prèviament a la presentació de les soŀlicituds de declaració responsables d’obres o de llicència d’obres.\nQuantia: La quantia és la detallada tot seguit, que es calcularà en funció del pressupost d’execució material de l’obra:\nTermini d'ingrés: Prèviament a la presentació de la soŀlicitud de declaració responsable d’obres. A les llicències d’obra es podrà fer el pagament prèviament a la presentació de la soŀlicitud de llicència d’obres, o en el termini d’un mes a partir de la concessió de la llicència d’obres esmentada.\nPer a determinar si l'obra es tramita com a Declaració Responsable o està subjecta a llicència, caldrà tenir en compte els articles 213 i 214 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, així com els articles 9 i 10 de l'Ordenança Reguladora d'Obres d'Edificació i Activitats de l'Ajuntament de València.\nPer a determinar si l’obertura va per declaració responsable d’obertura o per autorització administrativa s’estarà al que es disposa als art. 9 i 10 de la llei 14/2010, de 3 de desembre, d’espectacles públics, activitats recreatives i establiments públics i al decret 143/2015, que la desenvolupa.\nVeure fitxa de procediment “OBERTURA D'ESTABLIMENT PÚBLIC (BAR, CAFETERIA, RESTAURANT…..) MITJANÇANT DECLARACIÓ RESPONSABLE”.\nARTICLE 221 DE LA LLEI 5/2014, D'ORDENACIÓ DEL TERRITORI, URBANISME I PAISATGE DE LA COMUNITAT VALENCIANA.\n“1.- Les llicències urbanístiques es resoldran en els terminis següents:\na) Les de parcel·lació o divisió de terrenys, en el termini d'1 MES\nb) Les llicències que comporten obres majors de nova construcció o reforma estructural d'entitat equivalent a una nova construcció o les d'enderrocament, respecte a edificis no catalogats, en el termini de 2 MESOS.\nc) Les d'intervenció, que seran qualssevol que afecten a edifici catalogat o en tràmit de catalogació, en el de 3 MESOS.\n2. Els ajuntaments podran atorgar llicències parcials que autoritzen la realització de fases concretes del projecte, a reserva de l'esmena o suplement d'est en aspectes menors i complementaris pendents d'autorització administrativa”\nAmb les excepcions previstes en L'article 223 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, Urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.\nSol·licitud de Llicència d'Intervenció per a activitat subjecta a normativa d'Espectacles Públics, Activitats Recreatives i Establiments Públics\nSol.licitud de llicència d'obres de Nova Planta per activitat subjecta a normativa d'Espectacles Públics, Activitats Recreatives i Establiments Públics\nSol·licitud de Llicència d'obres de Reforma per a Activitat subjecta a normativa d'Espectacles Públics, Activitats Recreatives i Establiments Públics


La biblioteca de l’Escola Tàber es desfà dels llibres sexistes - Valors\nRedacció| 12/04/2019 24/01/2020 |General|\nL’escola pública Tàber, de Barcelona, ha posat en marxa una iniciativa per analitzar la biblioteca infantil amb perspectiva de gènere i, segons aquest criteri, retirar els contes i llibres amb gran càrrega sexista. Com a fruit d’aquest exercici han acabat retirant 200 contes sexistes, que suposen el 30 % del fons. El 60% dels llibres que han conservat tenen algun estereotip de gènere, però han decidit conservar-los per no deixar la biblioteca sense llibres. I és que segons l’anàlisi que han fet dels contes, només un 11 % són positius en perspectiva de gènere en no mostrar estereotips i oferir diversitat.\nLa decisió de l’escola Tàber, no obstant, no ha estat excempta de polèmica, especialment a les xarxes socials on els darrers dies s’ha debatut molt sobre la conveniència o no de retirar llibres. Algunes veus han apuntat la necessitat, més que de retirar llibres, d’explicar i educar els infants en aquest tipus de continguts.\nEntre els llibres que han retirat s’hi inclouen clàssics com la Caputxeta Vermella o La llegenda de Sant Jordi, tot i que l’escola no ha volgut donar més informació sobre els llibres retirats per mirar de posar el focus en el problema del sexisme enlloc de centrar-ho en un debat sobre títols.\nPer dur a terme la tria, la comissió de gènere del centre ha valorat els 600 contes a partir del seu contingut. S’han valorat aspectes com ara el nombre de personatges de cada sexe, si eren protagonistes o secundaris o quins rols desenvolupaven. La conclusió a la que han arribat és que la majoria de personatges femenins són secundaris i se’ls atribueixen tasques de cures o maternitat o rols relacionats amb l’amor. Per la contra, els personatges masculins són protagonistes i desenvolupen tota mena de rols amb actitud valenta i competitiva.\nDurant aquest curs escolar a l’Escola Tàber s’està analitzant també la biblioteca de primària per descartar-ne aquells amb gran càrrega sexista, tal com s’ha fet a la d’infantil.\nEls resultats del projecte Biblioteca i gènere es publicaran a l’Observatori de la Igualtat de Gènere de l’Institut Català de les Dones. El projecte Biblioteca i gènere s’exportarà a les escoles bressol públiques de Sant Feliu de Llobregat el proper curs escolar. – J. Vives\n←Jordi Muñoz: “Darrera de les democràcies il·liberals hi ha el fenomen de la polarització política”\n→Un nou descobriment obre esperances per la cura del càncer de pàncrees