Després de 13 anys sota la tutela legal del seu pare, s'ha format un clam popular per "alliberar" l'artista, cosa que decidirà properament un jutge\nAllibereu Britney Spears Cabaret pop MARIO ANZUON / REUTERS\nQuan va començar la pandèmia del coronavirus algunes veus van alertar que a les persones amb una situació emocional i psicològica més fràgil els podria passar factura. Com sempre passa amb tot el que està relacionat amb la salut mental, van ser paraules que es va emportar el vent. Ara, però, s’observa com moltes persones conegudes sembla que han tocat fons, i això que amb ells sempre hi sol haver un equip que protegeix la seva imatge i les seves debilitats.\nUn dels exemples més evidents que hem tingut aquesta setmana és el de Kanye West. La seva dona, Kim Kardashian, ha hagut de fer un comunicat per primer cop en la seva vida en relació a la salut mental del seu marit, coneguda des de fa temps. El raper i empresari de la moda havia explicat feia unes setmanes a Twitter -pobre, té milions de seguidors- que es presentava a les eleccions dels EUA i al cap de poc va dir que es retirava a través d’un portaveu. No obstant això, ha seguit fent com que sí que s’hi presenta celebrant mítings en què fa propostes com que pagarà un milió de dòlars a les parelles que tinguin un fill.\nAmb tot, s’observa que West, que va explicar que és bipolar ja fa temps, a hores d’ara viu en un estat d’alts i baixos que el porta entre altres coses a anunciar que es divorcia de Kardashian i a esborrar el tuit al cap de res. Mentrestant, alguna premsa es frega les mans fent notícies de cadascuna de les seves ocurrències, que difon en mítings o en xarxes socials. Sense cap contemplació, converteixen en la riota de tothom una persona en una situació que no és res més que un fracàs col·lectiu: de l’estat, dels amics, de la família, dels seus metges i dels followers que li riuen les gràcies encara que no en tinguin.\nCom ell, i per més pena que em faci dir-ho, potser tampoc era la millor candidata per ser tan famosa Britney Spears, que aquesta setmana ha tornat a ser notícia, com passa amb ella des de fa 25 anys. En aquest cas, la notícia ha sigut pel judici per la seva tutela legal –que es va suspendre i s'haurà de reprendre properament–, que a hores d’ara recau exclusivament en la seva mànager, Jodi Montgomery, després que el seu pare l’hagi tingut durant més d’una dècada.\nAfortunadament, Spears te una legió enorme de fidels seguidors sensibles que han fet que la seva causa no passi desapercebuda per la justícia ni tampoc pel gran públic. Què argumenten els membres del moviment #freebritney [Allibereu la Britney]? Doncs que l’artista no necessita la tutela de ningú, que els seus mals moments ja han passat, que ja és autònoma i que actualment viu en una espècie de presó de facto creada pel seu pare, James Spears, que, a més -o en lloc...- de cuidar-la, el que fa és esprémer-la tant que fins i tot podria arribar a perjudicar la seva recuperació.\nSpears està subjecta a autorització paterna per a tot des del 2007, quan va acabar ingressada en un centre de desintoxicació i sense la custòdia dels seus dos fills, fruit del seu matrimoni amb el ballarí Kevin Federline. Un jutge li va donar la tutela al progenitor per a un any però, des de llavors, ja n’han passat 13 i tot segueix igual. En aquest temps, però, hi ha hagut polèmiques que han posat en evidència el pare.\nL’any passat James Spears va haver de cedir la tutela a Montgomery -en comptes de la mare de l’artista, de qui es va separar el 2002- perquè va estar a punt de morir d’una obstrucció de colon. En aquell mateix moment, Britney va perdre part de la custòdia dels fills que havia recuperat perquè Federline va denunciar James per pegar a un dels seus nets. També ha transcendit que en aquell mateix moment Britney va acabar ingressada en un psiquiàtric contra la seva voluntat i per via judicial sota el pretext que havia sortit a sopar amb el seu xicot sense demanar permís al seu tutor.\nDurant tot aquest temps, estrelles com Cher o Miley Cyrus han hagut d’aixecar la veu en favor de l’artista, que sembla que si estigués tan malament com el pare i la mànager argumenten no hauria pogut facturar 35 milions de dòlars el 2017 -són dades de Forbes - gràcies al xou diari que li van muntar a Las Vegas. Amb tot, sembla que ara Britney hauria demanat auxili a la seva mare, que ha reclamat l’administració de la vida de l’estrella del pop a través dels tribunals. Caldrà veure si la vol per protegir la seva filla o per esprémer-la encara més. Tranquil·litat així d’entrada no en transmet, ja que va ser ella qui la va dur a un càsting de Disney als sis anys i qui als set anys se la va emportar a viure a Nova York per apuntar-la a una agència de talents. Sembla que amb 200 milions de patrimoni a disposició completa de qui la tuteli, #freebritney és un objectiu pràcticament impossible.\nCabaret Pop Britney Spears


Consultoria - Eulàlia tort\nCoaching a l’empresa\nCoaching per a particulars\nIniciar, sostenir, redissenyar i repensar el canvi\nDirigir el rumb d’una empresa o organització és un gran repte que requereix d’un propòsit, un full de ruta clar i un equip entrenat i alineat.\nLa vida de tota empresa està marcada pel canvi, sobretot quan és moment d’enfrontar-se a reptes, moviments i transicions.\nAconseguir resultats diferents requereix de fer les coses de forma diferent. Els canvis duradors són aquells canvis profunds en els quals ha estat possible l’aprenentatge. Realitzar canvis en les organitzacions passa per introduir variacions en els processos, estratègies, pràctiques i sistemes però també, i molt especialment, en els valors de la gent, les seves aspiracions i conductes.\nPer a qui va dirigit?\nPetites i mitjanes empreses que necessitin un servei a mida i que valorin la proximitat i implicació del procés d'acompanyament. Compte amb mi per:\nDissenyar i implementar el pla de formació\nDissenyar i implementar el pla de comunicació\nCreació i formació d’equips\nDesenvolupament d’habilitats de lideratge i comunicació\nAcompanyar un procés de transformació cultural\nFacilitació de sessions\nFormació per als teus equips\nAssessoria en Comunicació i Transformació Cultural\nAssessoria en Gestió de el Canvi\nAssessoria en Formació\nAssessoria en Assumptes Públics i Relacions Institucionals\nAssessoria en Responsabilitat Social Corporativa\nBeneficis del servei\nVenç la resistència a l'canvi\nConsolida amb rapidesa i eficàcia els canvis en l'organització\nIntegra noves metodologies\nInnova en processos\nTindrem una reunió on seré tota orelles. Realment vull escoltar-te i entendre què és el que us està succeint.\nDesprés d’assegurar-nos que estem a la mateixa pàgina, faré un diagnòstic aportant la meva visió. És probable que abans et demani documentació i establir converses amb alguns dels teus col·laboradors.\nDefinirem els objectius de forma consensuada.\nPlanificarem un seguit d'accions i les posarem en marxa per començar a veure canvis a l'empresa.\nAvaluarem els resultats\nFinalment, avaluarem els resultats i introduirem millores.\nEn el canvi profund hi ha aprenentatge\nCoach acreditada i avalada per ASESCO i l'Associació de Coaching en català i ICF\nEls Coachs Associats Certificats són aquelles persones que han superat i aprovat la seva formació com a Coach en una escola o centre formatiu en coaching amb un programa formatiu certificat reconegut i acreditat per ASESCO i que decideixen associar-se a l’Associació.\nPreparat per donar el primer pas?\nCompte amb mi per acompanyar-te en aquest procés. Si vols, omple el formulari i et contestaré en menys de 48 hores.\nCoaching professional / Coaching per Particulars / Consultoria / Formació a mida\nL'ÚLTIM EN EL MEU BLOC


FC Barcelona Lassa - KS Kielce: Segona derrota a Europa (31-33) - FC Barcelona\nHomeSeccionsHandbolPrimer EquipNotíciesFC Barcelona Lassa - KS Kielce: Segona derrota a Europa (31-33)\nFC Barcelona Lassa - KS Kielce: Segona derrota a Europa (31-33)\nEls de Xavi Pascual cauen davant el Kielce (31-33) després d'un mal inici de la segona part però mantenen el liderat del Grup B\nJallouz intenta el llançament davant l'oposició de la defensa del Kielce/ VÍCTOR SALGADO - FCB\nEl FC Barcelona Lassa ha caigut (31-33) davant del Kielce en el partit corresponent a la novena jornada de l'EHF. Tot i la derrota, els de Xavi Pascual es mantenen líders del Grup B a l'espera del resultat del Rhein-Neckar Lowen, que s'enfronta demà al Szeged (20.45 hores). L'equip blaugrana no perdia al Palau Blaugrana en un partit europeu des el 18 de febrer del 2012 (29-30 davant el Zagreb).\nEl Barça ha sortit molt concentrat als primers minuts. Contundent en defensa i amb una gran circulació de pilota gràcies a un Entrerrios molt inspirat en la direcció. Els blaugranes han començat a marcar diferències amb un parcial de 3 a 0 per situar el 5 a 2 al lluminós impulsats per l'encert de Lazarov en el llançament -6 punts a la primera meitat- i al bon treball de Saric sota els pals. A partir de llavors, el Barça ha manejat avantatges d'entre tres i quatre gols fins al descans.\nUn exemple del joc coral del Barça ha estat quan Entrerrios ha habilitat Sigurdsson amb una passada per l'esquena i aquest ha penjat la pilota perquè Tomás, enlairat, situés el 8 a 5 (minut 5). El Kielce ha sobreviscut gràcies als llançaments de set metres -quatre a la primera meitat- i l'encert de Bielecki -5 tants-. Però els blaugranes han seguit demostrant una major intensitat. Prova d'això ha estat quan Sigurdsson s'ha avançat al defensa per introduir al fons de la xarxa una pilota solta dins l'àrea: 14-10 (minut 17). Al descans s'ha arribat amb tres gols de diferència (19-16) després que Reichmann hagi anotat sobre la botzina.\nLa segona part ha tingut un guió molt diferent. El conjunt polonès ha elevat el nivell defensiu i als blaugranes els ha costat trobar el camí del gol durant els primers compassos. El Kielce, en canvi, ha anotat amb facilitat fins a col·locar l'empat al lluminós: 22-22 (minut 38). Els de Xavi Pascual han seguit bloquejats en atac i el Kielce ho ha aprofitat per posar-se tres gols per sobre: 22-25 (minut 43). El Barça ha tirat d'orgull i, esperonat per un Palau vestit de gala (4.231 espectadors), ha aconseguit l'empat mitjançant un dur llançament exterior de Jallouz (minut 53).\nLa igualtat s'ha mantingut fins que una exclusió de Viran Morros a falta de quatre minuts ha decantat la balança a favor dels polonesos. Primer Bielecki des dels set metres, i més tard Lijewski han sentenciat el matx: 31-33.\nFC Barcelona Lassa: Saric, Enterrios (2), Sorhaindo (1), Gurbindo (3), Sigurdsson (4), Viran, Tomás (2) –set inicial–; Noddesbo (2), Kopljar, Ariño, Syprzak (2), Ruesga, Jallouz (4), Dujshebaev i Lazarov (11)\nKielce: Szmal, Jurecki (3), Aguinagalde (2), Sterlek (3), Lijewski (4), Zorman (3), Cupic (4) –set inicial–; Reichmann (2), Chrapkowski (1), Kus, Bielecki (9), Jachlewski (2), Sego i Buntic\nParcials: 5-2/ 8-7/ 12-9/ 14-12/ 17-13/ 19-16 (descans) 21-20/ 22-23/ 23-25/ 27-28/30-30/ 31-33\nÀrbitres: Oyvind Togstad i Rune Kristiansen\nPalau Blaugrana: 4.231 espectadors (millor entrada de la temporada, amb la presència del president Josep Maria Bartomeu).


Pla especial urbanístic d'implantació de benzineres i electrolineres | Ecologia, Urbanisme, Infraestructures i Mobilitat\n/ Pla especial urbanístic d'implantació de benzineres i electrolineres\nPla especial urbanístic d'implantació de benzineres i electrolineres\nLa nova normativa pretén reduir les molèsties que aquestes instal·lacions poden generar, a fi de millorar la qualitat ambiental i fomentar la transició energètica.\nL’Ajuntament de Barcelona ha aprovat inicialment un pla especial urbanístic per regular la implantació d’instal·lacions de subministraments (benzineres) per a vehicles a la ciutat.\nLa voluntat d’ordenar aquesta activitat també respon als canvis estructurals profunds que viu Barcelona pel que fa a mobilitat: compromisos internacionals de reducció d’emissions, restriccions progressives de circulació als vehicles més contaminants (zona de baixes emissions-ZBE), l’emergència del vehicle elèctric, l’augment de la distribució de mercaderies urbanes, l’increment de l’ús de la bicicleta i altres vehicles de mobilitat personal, entre altres.\nEl pla pretén limitar la instal·lació de noves benzineres a tres àmbits concrets:\nAl voltant de les vies d’accés a les rondes\nA les àrees portuàries\nA les àrees industrials de la Zona Franca, la Verneda Industrial, el Torrent d’Estadella i el Bon Pastor.\nTampoc no es podran instal·lar a finques i edificis protegits, ni a menys de 100 metres de determinats equipaments.\nIntegració a l’entorn\nLa nova normativa preveu que aquestes instal·lacions s’integrin en l’entorn proper, a fi de minimitzar-ne l’impacte visual. Per aquest motiu, hauran de tenir un disseny, uns colors i un estil de senyalització i publicitat coherent amb els edificis del voltant.\nPodran tenir 3.000 metres quadrats de superfície, com a màxim. L’edificació màxima serà de dues plantes i 9 metres d'alçària. L’espai de venda es limita a 100 metres quadrats amb productes vinculats a l’activitat principal i no s’hi admetrà la restauració.\nS'aprova el procés participatiu corresponent a la modificació del PGM amb la finalitat d'informar i de difondre els objectius d'aquesta modificació, així com de promoure el debat ciutadà.\nEl procés de participació permetrà incorporar veus noves que donin pluralitat i diversitat al debat, així com recollir els suggeriments i les consideracions de la ciutadania.\nL’àmbit territorial d’aquest debat inclou tota la ciutat de Barcelona.\nEl procés de participació s’articularà en el marc de dos espais diferenciats:\nEntitats sectorials: el debat ciutadà destinat a les entitats sectorials de la ciutat que puguin tenir un interès especial en la matèria convoca les entitats membres del Pacte de la Mobilitat, la Taula contra la Contaminació, la Plataforma LIVE, la FAVB i col·lectius de subministradors privats de carburants. També incorporarà representació veïnal dels barris més concernits en l’impacte d’aquesta activitat.\nAccions participatives: destinades a l’obertura del procés, tant en la fase d’informació com en la de propostes i retorn. En concret, s'ha produït aquest fulletó informatiu i s’habilitarà una bústia de correu electrònic (procesparticipatiu@bcn.cat) per tal que la ciutadania pugui fer-hi propostes i suggeriments respecte a la iniciativa municipal.\nEs vetllarà per incorporar al procés participatiu totes les persones, entitats, organitzacions o col·lectius que garanteixin la pluralitat, la diversitat i la representativitat de la ciutadania i del teixit veïnal, social i econòmic en la reflexió i els debats del procés participatiu.\nL’òrgan administratiu responsable serà la Direcció de Comunicació i Participació de la Gerència d’Ecologia Urbana de l’Ajuntament de Barcelona.\nDebat ciutadà (26/09/2019)\nSessió de retorn (15/06/2020)\nAprovació del Pla (29/06/2020)\nPublicació de l’anunci d’aprovació definitiva parcial\nPresentació de la regulació d’insta·lacions de subministrament elèctric per a vehicles (9/6/21)\nFitxa del Pla al Portal d'Informació Urbanística (PIU)


Truita de ceba amb patata – Olleta de verdures\nTruita de ceba amb patata\nPublicat el febrer 19, 2010 febrer 19, 2010 by kissumenja\nHo sé, ho sé. Aquells que seguiu regularment aquest bloc deveu estar dient que ja hi ha un escrit sobre com fem la truita de patata. Però si llegiu bé veureu que aquesta no és de patata amb ceba sinó de ceba amb patata.\nFa uns dies em vaig quedar a dormir a casa de la meva amiga Nuri i va fer truita per sopar. Jo vaig alucinar quan vaig veure que no pararva i no parava de tallar ceba en trossets petits. De patata també n’hi havia, però en comparació amb la ceba quedava en una quantitat molt inferior. D’aquí el títol del post. Al contrari del que pugui semblar, a l’hora de menjar-la, cap dels ingredients que va posar-hi (ceba, patata i pebrot vermell) no dominava sobre els altres. Estava ben bona!\nUna altra cosa que també fa diferent de com la faig jo és que un cop hi ha els ingredients a la paella, hi tira l’ou i remena. És una manera que l’ou s’escampi més pel mig de les patates i altres ingredients.\nA banda de la truita també vam menjar una amanida ràpida de fer i ben bona: endivies, anous, formatge i crema de vinagre balsàmic.\nDeia que m’havia de tractar bé perquè igual així hi tornava… Doncs Nuri, no et preocupis que hi tornaré! 😉\nEtiquetat patata, truita\nEntrada prèvia La Gastrosfera.cat, a l’Ateneu Barcelonès\nEntrada següent Recuperant tradicions: la semolà\n15 pensaments sobre “Truita de ceba amb patata”\nfebrer 19, 2010 a les 12:25 pm\nOlé, ole! Un post de Kissumenja! I a més sorpresa!!\nQuan de temps sense llegir-te aquí, nena! Ma’agrada que hagis tornat a publicar… I a veure si un dia fas aquesta versio de la truita, qué te molt bona pinta i tot el què expliques sóna molt bé!!\nfebrer 19, 2010 a les 5:50 pm\njajajjjajajaj, que bona…ho has penjat!!\nM’encanta que t’agradés, però encara m’agrada més que em diguis que tornaràs!!jajajaja.\nPD: el detall està en posar la patata, la ceba i el pebrot un cop cuits dins el bol on hi tenia els ous batuts!! 😉\nfebrer 19, 2010 a les 6:54 pm\nUna truita ben curiosa, sí senyora!!!!\nEl pare ha dit:\nfebrer 19, 2010 a les 7:58 pm\nHe estat treballant durant una temporada en un restaurant dels de tota la vida, ja ha celebrat el seu centenari, evolucionat de fonda de poble a l’actual. La cuina de sempre però posada al dia. Es tracte de Can Roca a Esponellà, al Pla de l’Estany.\nUn dels plats mes sol·licitats és la truita de patata i ceba. La fan, de forma molt similar a com ho expliques, sense pebrot però. Una proporció de ceba molt important, i feta ben lentament, sense presses. Això ja està preparat. Quan se n’ha de servir alguna, sempre són individuals, escalfen la patata i ceba ja cuita i aleshores s’hi afegeix l’ou, tot ben remenat i s’acaba de fer la truita.\nAmb tanta ceba, són d’una melositat molt bones.\nfebrer 19, 2010 a les 9:28 pm\nno saps com m’alegra llegir aquest post, just ahir en vaig penjar un dient que a tots plegats ens fa una mica de vergonya explicar les truites que fem quan és una menja molt freqüent a les nostres cases.\na mi m’agrada molt la truita amb ceba (sola), tant o més que la truita de patates, i aquesta sens dubte ha d’estar molt bona.\nfebrer 19, 2010 a les 9:54 pm\nJjajajajaj!! Doncs sí, noi, he hagut d’anar a Figueres per tornar a penjar un post! No et preocupis que faré la versió aquesta amb molta més ceba.\nOh! I tant que ho he penjat, Nuri! Ja t’ho vaig dir! Això del bol no t’ho vaig veure fer, devia estar… què devia estar fent si no em vas deixar ajudar-te a res!! 😉\nA mi també m’ho va semblar, Francesc, per això vaig decidir fer el post. El cert és que em pensava que tindria moooooolt més gust a ceba i no. Em va sorprendre molt!\nHola “El pare”! (És que dir-te pare a seques sona estrnany! Jjajjaj) Doncs és molt probable que algun dia hi passem a veure què tal. En una visita als meus pares a l’Alt Empordà igual fem una escapadeta i la tastem. És ben cert que era molt melosa!\nGràcies al teu comentari, manel, m’has fet adonar que no havia fet l’enllaç al post on explicava la truita de patates que intento fer com la meu mare (i crec que me’n surto). Ja veus que jo no tinc manies a escriure les receptes de les truites. I encara em falta la d’espàrrecs! No havia tastat la de ceba sola, però ja ho faré ja… Una abraçada!\nfebrer 21, 2010 a les 5:35 pm\nHola! Ja que parles de truites, tal com et vaig prometre en un comentari, et diré la truita original que faig i que poques persones la coneixen: TRUITA DE POMA.\nEn un programa radiofònic dedicat a la cuina medieval, la van explicar, i sempre que la recomano té molt d’èxit. Si la voleu provar, és així de senzilla. En lloc de patates pose-ho-hi pomes. Cuites amb oli ben tovetes amb una micona de sal i fer la truita . Han d’haver-hi un es quantes pomes, al gust . Jo no la faig gaire gruixuda. Queda semi-dolceta. Es veu que la feien a l’època medieval quan encara no coneixien les patates, ja que aquestes van arribar d’Amèrica quan la conquesta. Ja em direu que tal!\nfebrer 21, 2010 a les 9:28 pm\nTrobo que fins i tot dir truita de ceba i patata és més fàcil que dir truita de patata i ceba i si a més és veritat del tot, millor que millor!\nfebrer 22, 2010 a les 8:24 pm\nSem fa la boca aigua nomes de llegir la recepta, a casa l`acostumem a fer casi sempre amb mes ceba que patates.\nfebrer 22, 2010 a les 8:29 pm\nOooooooohhhhhhhhhhh, Martaaaaaaaaaaaaa!!! Oooooooooooohh! Truita de poma!!! A banda que sona més que bé i que no passa una setmana que no l’hagi provat de fer, estic encantada que hagis decidit compartir amb nosaltres i els nostres lectors una recepta tan teva. Milers de gràcies!\nJjajaj! Trobes que és més fàcil?? Tasta-la i ja em diràs si tinc raó! Una abraçada!\nVeus, uns altres que també ho fan així. Doncs mira que potser és una cosa ben senzilla i a nosaltres no se’ns havia acudit mai. Una abraçada, fem un mos!\nfebrer 23, 2010 a les 7:56 am\nLa truita és una recepta de cuina de casa, de cada dia, però una truita ben feta no te preu…\nEstic d’acord amb tú que si la fas poc a poc queda més bona i el fet de tirar les patates i cebes dins d’un bol amb els ous fa que quedi més ben remenat.\nAixò i una llesca de pa de pagès amb pa amb tomaquet i ja tens una menja fantàstica!\nfebrer 23, 2010 a les 10:51 pm\nTens tota la raó del món, Anna! Com una truita ben feta no hi ha res! Justament avui me n’he fet una de francesa amb pa amb tomàquet. Mmmm….boníssim!!!\nMarç 11, 2010 a les 12:00 am\nui ui ui….m’estic “enganxant” a aquest blog….jajajajajaja.\nPels que no ho heu provat mai…..ja sé que pot semblar una mica inversemblant, però proveu la truita de xocolata…i em refereixo a la que porta cacau, o a la xocolata amb llet de tota la vida….es boniiiiissima!!\nJa em direu el què!!!\nMarç 12, 2010 a les 1:02 pm\nAixí m’agrada, Nuri, que t’hi enganxis! És un costum molt sa! 😉\nM’he quedat bocabadada i esmaperduda (que diu Maria) quan he llegit això de la truita de xocolata… Això m’ho has d’explicar bé! Qui la va parir! Quines idees que tens!!!\nMarç 12, 2010 a les 8:53 pm\najjajajajjajaja, aixi que esmaperduda, eh???\nPerò si ja sap que a mi m’encanta cuinar….i imagina’t que la meva mare diu que cuino millor que ella…i ella és una “mama” i en sap….jajajjaja\nUn petonas nineta!!!\nPS: si que enganxa, si…….


PETITES RUTES : CASTELL DE MIRAVET\nHem estat per les Terres de l'Ebre i hem descobert la Ruta de les 3C, tres llocs per a visitar que ens ha agradat molt, sobretot per veure amb nens.\nCASTELL DE MIRAVET, al poble del mateix nom, a la Ribera d'Ebre\nCOVES MERAVELLES de Benifallet, situades al Baix Ebre\nCATEDRAL DEL VI, celler cooperatiu, de Pinell de Brai a la Terra Alta\nMiravet, amb el castell al cim i l'Ebre als peus, una vista espectacular.\nEl castell de Miravet ofereix vistes guiades, que recomano per conèixer la història d'aquest castell del segle XI i XII, Aquesta forlesa fou construida per ibers i reformada i ampliada per musulmans per protegir la frontera de d'Al-Andalus.\nAmb la caiguda dels musulmans Ramon Berenguer IV dóna el castell als caballers de l'ordre del temple. Es diu, doncs que és un castell templer.\nEn els nostres dies, degut a la seva situació estratègica, fou una peça important durant la guerra civil espanyola, sobretot en les batalles de l'Ebre.\nFortalesa de templers\nCamí final de pujada al castell\nTot i que hi ha una carretera que arriba just als peus del castell, nosaltres hem preferit deixar el cotxe al poble i pujar caminant per un corriol fàcil\ni gaudint de les vistes pel camí.\nMés divertit i només hem trigat 15 minuts.\nEscala a l'interior, pati d'armes.\nEscala de cargol per accedir a les torres.\nEtiquetes de comentaris: CASTELLS i MONESTIRS, llacs i embassaments, POBLES AMB ENCANT, Ribera d'Ebre, Rius, RUTA DE LES 3 C a Terres d'Ebre., Tarragona, VISITA GUIADA


La notícia de la setmana. - La trappola\nTot i que ha estat una gran alegria l’anunci de la possibilitat de la fi del terrorisme basc, voldria recordar la que per mi serà la notícia de la setmana per davant de la imatge dels 3 encaputxats: "Entre 1.200 i 1.700 immigrants procedents de Mauritània podrien haver perdut la vida intentant arribar a les Canàries el mes de novembre". La notícia ha estat ignorada per la major part de mitjans de comunicació, sembla que un miler de morts mensuals no preocupa ningú, que el ministeri de Defensa ens amagués la informació durant més de 3 mesos tampoc no inquieta gaire l’anomenat periodisme d’investigació, i encara menys sembla que algú pugui veure relació entre les morts i la pressió al mes d’octubre del govern espanyol al Marroc per fer complir el Conveni de Readmissió d’Immigrants de 1.992. Tot plegat només es tracta d’immigrants en un país desconegut, unes morts que no interessen ningú i més si es constata que menys immigrants aconsegueixen creuar l’Estret.\nFERROL (LA CORUNYA), 21 (EUROPA PRESS)\nEl ministre de Defensa, José Bono, ha reconegut hui que la informació arreplegada en la nota interna de Guàrdia Civil, en què s’advertia el 21 de desembre del 2005 de la mort massiva d’immigrants a l’oceà procedents de Mauritània, procedix del Centre Nacional d’Intel·ligència (CNI) i ha afegit que el servici secret espanyol trasllada sempre el que coneix a les autoritats competents.\n"Sobre el contingut de la nota a què feia referència, el ministre de Defensa no pot parlar sense cometre delicte, és a dir, es tracta d’una nota classificada pel Ministeri de la Llei. Sàpien que el Centre Nacional d’Intel·ligència informa totes les autoritats que ha d’informar sobre allò que sap i són assumptes de la competència de les autoritats receptores de la informació", ha afirmat el ministre.\nBono ha fet estes declaracions després de visitar l’Arsenal Militar de Ferrol, localitat a què ha acudit per a lliurar la fragata ‘F104 Méndez Núñez’, quan ha sigut preguntat per la comunicació que va remetre a final de desembre el subdirector general operatiu de la Guàrdia Civil, José Manuel García Varela, al coronel en cap de la zona de Canàries, Antonio Camaño.\nLa Guàrdia Civil comptava a final de desembre del 2005 amb informació que li permetia xifrar entre 1.200 i 1.700 el nombre d’immigrants procedents de Mauritània que havien perdut la vida en aigües de l’oceà des de començament del mes anterior, en intentar arribar a les costes de Canàries en ‘cayucos’.[FIN]\n9 d'abril de 2006 a les 9:48 pm\nDisculpa per escriure’t tan tardanament. Ja fa temps que havia llegit el teu article, i se’m va passar fer-te arribar el comentari. Tinc una teoria sobre tot això i, si no vaig molt errat, la qüestió està més que clara. El món està superpoblat, l’actual sistema econòmic apaivaga i aixafa tot allò que no li reta el degut rendiment. Per tant, els morts de Ruanda, els de l’Irak, els de l’Afganistan i tutti quanti… ja s’ho faran. No hi compten. Així de trist. Hi són tan fora del mapa com algunes nacionalitats sense estat, tot i que els seus ciutadans, a alguns estats, hi puguen romandre mentres paguen impostos i es comporten segons la llei dictamine. Salutacions, i claredat, sempre.


Recreació de català: Viatge d'anada i tornada, Gerard PIQUÈ\nAquest llibre tracta més que res de l'autobiografia del jugador del Barça Gerard Piquè. El llibre tracta de la seva vida en el Barça, els seus companys i amistats en la seva vida com a jugador de fùtbol.\nTambé parla dels equips en què ha estat i la vida amb la seva família. La major part del llibre tracta de la vida en els equips en què ha estat, però hi ha parts del llibre on conta les seves millors anècdotes, coses divertides que li han passat de petit i de jove com nosaltres.\nLa meva opinió: Aquet llibre agradarà a tots aquells a qui els agradi el futbol. Jo crec que aquest llibre enganxa molt. Sembla que pot ser avorrit... però tot el que conte és molt divertit i graciós. Compreu-lo!!!\nL'autor és ell mateix, Gerard Piquè així que no tinc molt que explicar sobre l'autor. Aquí us deixo la seva pàginan per si en voleu saber més coses: http://www.gerardpique.es/\nPublicat per Marc Gironella a 19:10\nEsther 13 de juny de 2010, a les 21:52\nBen fet Marc! Tant de bo treballessis sempre així...\ndani 15 de juny de 2010, a les 9:57\nHola marc ami tan be m'agradaria llegir aquet llibre encara que sigui del madrid


Blanes rehabilita tres pisos més de l’antiga Escola Carles Faust - RÀDIO MARINA 100.3 | RÀDIO MARINA, sempre al teu costat\nBlanes rehabilita tres pisos més de l’antiga Escola Carles Faust\nDurant les properes setmanes s’acabaran d’enllestir els darrers treballs dels espais comuns de tres pisos més del total de nou habitatges dels mestres de l’antiga Escola Carles Faust, al barri de La Pedrera-Carretera de Lloret. Els treballs estan actualment en la darrera fase d’execució pel que fa al segon dels tres blocs que l’Ajuntament de Blanes vol rehabilitar i posar al dia per destinar-ho a casos d’emergències socials.\nL’any passat es va estar treballant en el primer dels tres blocs, i enguany s’està incident en el segon dels tres que hi ha en total. Les obres que s’han fet en cada habitatge han inclòs la redistribució i reforma completa de la zona de la cuina i bany, la substitució de totes les fusteries exteriors, així com les instal·lacions interiors noves tant pel que fa al servei d’electricitat, com als d’aigua i sanejament.\nUna altra tasca que s’ha realitzat és el condicionament dels revestiments i acabats, instal·lant-se igualment portes noves. Cada habitatge té una superfície útil d’uns 65 m2, i consta de passadís-distribuïdor, sala d’estar i menjador, cuina, bany i tres habitacions-dormitori. Després de diverses inspeccions prèvies, els tècnics municipals van proposar els treballs que calia fer per rehabilitar els tres blocs que antigament allotjaven els mestres de l’Escola Carles Faust.\nEl cost de les obres, incloses les millores de l’escala de comunicació vertical, pugen a 117.181’18 € €, i les està executant l’empresa OSG Serveis Grup SLU. Per finançar-les, l’Ajuntament de Blanes ha comptat amb una subvenció de la Diputació de Girona, a través de l’Àrea de Cooperació Local – Habitatge, amb un import de 30.000 €.


Els Cursos d'Estiu Rafael Altamira de la UA arriben a la majoria d'edat. Actualitat Universitària\nEn els seus 18 anys d’existència més de 24.000 estudiants s’han format en els Cursos d’Estiu de la UA\nLa UA ha presentat aquest matí la seua programació estiuenca per a enguany amb una oferta de 43 cursos: 23 al Campus de Sant Vicent del Raspeig i altres 20 a la Seus Universitàries d’Alacant, al Campus d’Alcoi, Benissa, Cocentaina, Elda, la Nucia, Torrevella, Villena, Xixona i Calp, i a l’Aula Universitària de l’Alfàs del Pi, en col·laboració amb el Festival de Cinema de la localitat.\nA més dels tradicionals cursos amb el CNP, l’ICALI i el CEFIRE, enguany s’uneix la col·laboració del Col·legi de Graduats Socials i s’inclouen, com a novetat, un curs de matemàtiques, un sobre autisme i s’incrementa l’oferta de cursos internacionals a sis\nLa Universitat d’Alacant ha presentat aquest matí en roda de premsa la nova edició dels Cursos d’Estiu Rafael Altamira que, l’any 2019, arriben a la majoria d’edat. Així ho ha destacat el vicerector del Cultura, Esport i Llengües, Carles Cortés, qui ha anunciat que en aquests 18 anys, s’han format en aquests cursos un total de 24.200 estudiants: «hem passat d’una primera edició amb 243 alumnes a consolidar-nos i mantenir-nos en els últims cinc anys en una mitjana de 1.500 matriculats per edició. Un balanç tremendament positiu i satisfactori perquè, a més, els participants van puntuar el contingut oferit amb un 8.8 sobre 10 i el grau de satisfacció va arribar a un 8.9 sobre 10, segons les enquestes fetes».\nCarles Cortés ha donat a conèixer les línies prioritàries dels cursos en aquesta edició del 2019, entre les quals ha destacat la transversalitat de les noves tecnologies i la dimensió humanista i internacional i ha volgut posar l’accent en la importància de la col·laboració institucional amb el CEFIRE, amb el Col·legi Oficial d’Advocats d’Alacant i el Cos Nacional de Policia. «Per a la UA és una prioritat seguir coorganitzant cursos amb els nostres col·laboradors veterans ICALI i CNP», ha assegurat Cortès. Concretament es faran dos cursos amb el CNP al Campus (Tràfic d’Éssers Humans i Noves Formes de Violència a través de les Xarxes Socials en Adolescents); i dos cursos amb l’ICALI a la Seu ciutat d’Alacant (Procés i Dret de Danys i Qüestions Actuals del Dret del Treball). Com a novetat enguany s’incorpora a aquesta col·laboració el Col·legi de Graduats Socials d’Alacant (amb el curs Temps de Treball: Qüestions Actuals i Perspectives de Futur). De la mateixa manera, el vicerector ha destacat la col·laboració d’entitats públiques i privades en el desenvolupament dels cursos, des d’universitats europees i americanes, a departaments i càtedres universitàries, col·legis professionals, escoles de negocis, petites i mitjanes empreses, sindicats, ajuntaments i fundacions, a més d’una vintena de patrocinadors.\nCarles Cortés ha estat acompanyat en la presentació per Eva Valero, directora del Secretariat de Seus Universitàries, Héctor Rubio, coordinador dels Cursos d’Estiu Rafael Altamira, Manuel Lafuente, Cap Provincial d’Operacions de la Comissaria Provincial d’Alacant (CNP), i Ignacio Gally, vicedegà de l’Il·lustre Col·legi Provincial d’Advocats d’Alacant (ICALI). El coordinador dels Cursos d’Estiu, Héctor Rubio, ha desgranat el programa d’enguany, que començarà el pròxim mes de juny i que finalitzarà l’última setmana de juliol. La proposta d’enguany inclou un total de 43 cursos de disciplines molt diverses, 23 es desenvoluparan al Campus i 20 cursos més al Campus d’Alcoi i les Seus Universitàries i municipis col·laboradors d’Alacant, Benissa, Cocentaina, Elda, la Nucia, Torrevella, Villena, Xixona, Calp i l’Alfàs del Pi, fruit de la feina coordinada per la directora de Seus, Eva Valero, els coordinadors acadèmics d’aquestes i els respectius ajuntaments. En aquest sentit, i amb motiu dels 18 anys d’aquests cursos, Eva Valero ha recordat que els Cursos d’Estiu a les Seus i les Aules Universitàries van incrementar l’oferta a partir de l’any 2013, amb l’objectiu d’acostar la formació acadèmica i cultural a tota la província.\nPer part seua, Héctor Rubio ha explicat que l’oferta d’enguany està marcada per l’estret vincle amb el món professional amb ofertes formatives orientades a perfils diversificats, un perfil professionalitzant que ja ha sigut prioritari en les últimes edicions: en l’àmbit de les Ciències de l’Educació trobem propostes noves com el Curs L’Abordatge Interdisciplinari del Trastorn de l’Espectre Autistes, diverses propostes de coeducació, dificultats d’aprenentatge de lectoescriptura, el teatre com a eina educativa, TIC a l’Aula, o l’autoaprenentatge com a recurs per al professorat de valencià. Quant a Ciències la novetat d’enguany és el curs professionalitzant Matemàtics en la Societat o Les Noves Tècniques en Bioquímica i Biologia Molecular; l’apartat científic gastronòmic inclou un curs de Tast i Elaboració de Cervesa Artesanal i Oli d’Oliva: Or Líquid. En Ciències Econòmiques trobem cursos de negocis (tres d’aquests internacionals), un nou curs de màrqueting i moda, un altre de presa de decisions empresarials, o una interessant proposta de desenvolupament local i turisme centrada en les festes de Moros i Cristians. També en l’apartat del Turisme trobem un curs d’Introducció a la Cultura Enològica o Patrimoni Cultural. No podien faltar les Ciències Jurídiques, tractades en els dos cursos ja citats en col·laboració amb l’ICALI, o el curs Transformació Digital de l’Ocupació.\nLes enginyeries i arquitectura tindran un espai important amb 5 cursos professionalitzants (Big Data, Bim en l’Enginyeria Civil, Deep Learning, Càlcul d’Estructures; Arquitectura i Turisme a la Costa Blanca). Medi Ambient (La ciència de l’On: Gestió de Territori i Medi Ambient), Igualtat (Una Edat Mitjana en Femení: Reines, Religioses, Comerciants, Llauradores), Inclusió (Valors en l’Esport; Mediació Intercultural en Contextos Multiètnics) o Memòria Democràtica (Eines i Recursos per a Investigar la Memòria Democràtica Valenciana) completen el ventall temàtic, per a finalitzar amb les propostes d’Art i Cultura (Curs Internacional de Música Moderna; el tradicional curs de Rock & Roll Business. El Negoci de la Música Contemporània; Com fer Vídeos amb el teu Mòbil en col·laboració amb el Festival de cinema de l’Alfàs del Pi; o el Taller de Creació Escènica Teòric i Pràctic de Pont Flotant, a Villena).\nEn l’apartat específic Cursos Internacionals que es fan en col·laboració amb universitats europees i nord-americanes, enguany l’oferta s’amplia a 6, dos de ciències de la Salut (Immersion to Healthcare Improvement Science i Pediatric Exercise Science): 3 de negocis (Special Topics in Magenement; Business, Economy & Society; Summer Business Program); i Arquitectura i turisme (El Somni Mediterrani: Arquitectura i Turisme a la Costa Blanca»). Aquests cursos s’imparteixen íntegrament en anglès (menys Arquitectura i Turisme a la Costa Blanca) en col·laboració amb prestigioses universitats europees i americanes, entre les quals es troben la University of Missouri, la Glasgow Caledonian University; The College of Nova Jersey; la Universitat Andrés Bello o la Lamar University.


Sant' Agata sul Santerno1>\nSant' Agata sul Santerno\nCerca totes les ofertes d'hotels a Sant' Agata sul Santerno Entrada:\nLocanda Taverna dei Velai...Habitacions per nit per només Més zones a Sant' Agata sul Santerno\nSant' Agata sul Santerno (1)\nSant' Agata sul Santerno és una de les destinacions més visitades de Ravenna. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Una destinació d'innegable popularitat , Sant' Agata sul Santerno ofereix una escapada memorable amb els seus famosos llocs i bon menjar. Assegurís de mirar a Agoda.com pels millors preus disponibles a Ravenna. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Inserti les seves dates de viatge a la nostra pestanya de recerca i busqui els millors preus en allotjaments a Ravenna.\nHotels destacats a Sant' Agata sul Santerno, Sant' Agata sul Santerno\nÀrea Sant' Agata sul Santerno\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Lugo, no busqui més enllà de Locanda Taverna...\nTots els hotels de Sant' Agata sul Santerno\nHotels a Sant' Agata sul Santerno: Locanda Taverna dei Velai


La volta al món en vuitanta llibres: La porta dels tres panys\nEtiquetes de comentaris: 2n ESO, ciència, misteri\npau fargas 27 de novembre de 2012 a les 13:22\nEl llibre la porta dels tres panys:\nEn Niko,va veure un enigma al sostre(¡si vols que passin coses diferents , deixa de fer sempre el mateix!)Hi ha partir de l'enigma deixa de fer al mateix i viu aventures.\nNo m'ha agradat gaire perquè parla de física quàntica i avorreix aquest tema.De nota li poso un 3 perquè és aburrit.\nJan Carrera 21 de març de 2014 a les 12:47\nUn nen que es diu Niko entra en un món quàntic on tot esta relacionat amb la física quàntica i on els éssers que hi habiten són bastant diferents a els de la Terra. Allà hi viurà grans aventures i entendrà molt més el món de la física quàntica.\nEl llibre m'ha agradat molt ja que física quàntica és un tema que tromo molt interesant i per a mi desconegut. Llegint el llibre he après moltes coses que no sabia i que he trobat molt interesants. Una cosa que m'ha agradat molt és que al final del llibre explica, una mica detallat, tots els termes quàntics que anaven sortint al llarg del llibre i que alguns no entenia massa bé.\nRecomanaria aquest llibre a la gent que li agradi llegir llibres d'aventura i a la física quàntica ja que s'aprèn força.\nins moianès 27 de març de 2015 a les 12:03\nArnau Solà ha dit:\nEn Niko és un noi normal i corrent, amb una vida molt normal i corrent fins que un dia se li apareix una frase a l’habitació, i aquest comença a fer coses que normalment no fa. Això el portarà a entrar a l’univers quàntic, on descobrirà que la física és tota una aventura.\nEm vaig interessar per aquest llibre perquè parlava de física. Però a més a més té una trama que enganxa força, i tot i que la trama sembli per nens, el llibre\nconté varis conceptes de física un xic complexos. Els personatges són força\ninfantils. La part que em va interessar més va ser el petit diccionari del final del\nllibre que m’ha permès aclarar molts dels conceptes físics que surten al llibre.


Criden a declarar Jordi Borràs i el policia que el va agredir, tots dos com a imputats\nJordi Borràs després de ser agredit | CEDIT\nEl fotoperiodista del Món s'haurà de presentar el proper dilluns a les 10 del matí al Jutjat d'Instrucció número 8 de Barcelona\nper Nerea Rodríguez Cap de redacció 22 d’octubre de 2018 12:31\nLa jutge del Jutjat d'Instrucció número 8 de Barcelona ha cridat a declarar dilluns vinent el fotoperiodista Jordi Borràs i el policia espanyol que el va agredir el passat mes de juliol al centre de Barcelona. Però tots dos han estat cridats a declarar com a imputats el proper dilluns 29 d'octubre a les 10 hores del matí. L'agressió es va produir el dilluns 16 de juliol al carrer Capellans de Barcelona cap a les vuit del vespre quan el fotoperiodista sortia de cobrir un acte a l'Ateneu per aquest diari.\nAquell dia del mes de juliol, un home d'uns quaranta anys va identificar Borràs i se li va apropar a crits de "Viva España" i "Viva Franco" proferint-li diversos cops que li van deixar ferides a la cara. Un veí de la zona va intentar immobilitzar l'agressor i aquest es va identificar con a policia ensenyant una placa. L'agressor anava armat amb una navalla que li va caure en la fugida, quan diversos veïns el van intentar aturar per evitar que fugís.\nDesprés es va saber que el policia és un comandament de la Brigada Provincial d'Informació adscrit a la Jefatura Superior de Policia de Catalunya. En concret, l'inspector s'ha especialitzat des de les oficines de la Brigada Provincial d'Informació ubicades al complex policial del barri barceloní de la Verneda, en l'àmbit d'informació relacionat amb l'extremisme gihadista.


Clients - Brots Consultoria\nA Brots Consultoria comptem amb la confiança de diverses institucions i organitzacions de l’administració pública de Catalunya de l’àmbit de l’ocupació, així com amb la d’entitats i empreses que treballen per la inserció laboral i l’ocupabilitat.\n“Hem treballat un parell de cops amb la consultora Brots perquè ens ajudessin a establir protocols per una atenció de qualitat de la Xarxa d’atenció a dones en situació de violència masclista de les oficines de Treball. L’experiència de treball conjunt ha esta plenament satisfactòria per la seva capacitat de concretar les nostres necessitats de manera precisa, clara i rigorosa, i de manera ràpida.”\n“La formació m’ha permès actualitzar molt el coneixement sobre els nous processos de selecció, coneixent noves tècniques i tendències que estan per arribar. D’aquesta manera em serà possible incorporar en els itineraris dels i les joves recursos més innovadors i actuals i poder-los començar a reorientar en aquesta línia, atenent en tot moment a la importància de la digitalització i de l’adaptació a aquest nou model.”\nCurs NPS Fundació Intermedia (2021)


S'Arjau: 07/01/2016 - 08/01/2016\nEl camí silenciós\nLes úniques paraules del que el Papa va experimentar a Auschwitz les va deixar escrites en el llibre d'Honor del camp d'extermini. Ho va fer en castellà i signant com a Francesc:\n"Senyor, tingues pietat del teu poble. Senyor, perdó per tanta crueltat"\nEl papa Francesc, completament sol, va travessar amb el seu ja habitual caminar cansat el cartell en ferro forjat amb la frase «Arbeit macht frei» (El treball us fa lliures) a l'entrada d'Auschwitz i va començar així el seu recorregut silenciós.\nMai el silenci va ser més eloqüent. Amb la seva decisió, al contrari dels seus predecessors, de no pronunciar cap discurs i els seus llargs moments de recolliment, es va respirar el drama d'aquella bogeria nazi que va portar a exterminar 1,1 milions de persones en els camps d'Auschwitz i Birkenau i 6 milions de jueus durant la II Guerra Mundial.\nSense dir una paraula, perquè parlessin les imatges, Francesc va recórrer en un cotxe elèctric els carrers entre barracons de maons del camp, on no més un petit grup de mitjans de comunicació i una delegació vaticana va poder seguir la visita Auschwitz.\nLa seva primera parada va ser davant del pati on es cridava els condemnats a mort i on el sacerdot polonès Maximilià Kolbe va oferir la seva vida a canvi de la d'un pare de família que anava a ser assassinat.\nFrancesc es va asseure en un banc i va romandre amb els ulls tancats i en profund recolliment durant alguns minuts i, tot seguit, va besar i va acariciar un dels pals de fusta que servien per a les execucions.\nDesprés el Papa, visiblement seriós i concentrat, es va traslladar al bloc 11, on es trobaven les cel·les subterrànies en les quals es tancaven els condemnats a mort i on va saludar onze supervivents. Dos petons a cadascun i només l'intercanvi d'algunes paraules.\nDesprés de les salutacions, Francesc va encendre un llum d'oli en front del mur en el qual eren executades moltes de les persones que arribaven al camp durant la Segona Guerra Mundial (1939-1945).\nPosteriorment, va accedir a l'edifici de maó del bloc 11d'Auschwitz, que alberga la cel·la subterrània en la qual Kolbe va morir d'inanició. Francesc va romandre en aquest lloc sol, resant durant aproximadament deu minuts, enmig d'una lleu penombra, assegut en una cadira, capcot i amb la porta enreixada oberta a les seves esquenes.\nDesprés es va traslladar fins al camp de Birkenau, l'Auschwitz 2, construït a uns tres quilòmetres de distància perquè Adolf Hitler portés a terme l'anomenada "Solució final" amb la qual pretenia exterminar tots els jueus.\nVa arribar en el cotxe elèctric que viatjava paral·lel a les vies del tren amb el qual els de portats eren traslladats a aquest camp.\nA l'esplanada de Birkenau, un miler de persones va poder assistir al moment en el qual Francesc va passar davant de les làpides de marbre amb les inscripcions en els 23 idiomes dels presoners mentre un rabí entonava el salm 130, el de Profundis.\nVa saludar llavors els representants o familiars de 25 "Justs de les Nacions", el títol concedit pel Yad Vashem, el museu de la Memòria de l'Holocaust de Jerusalem, als qui van arriscar la vida per salvar la vida d'algun jueu.\nLes úniques paraules del que Francesc va sentir en aquestes dues hores les va deixar escrites en el llibre d'Honor d'Auschwitz. Dues línies, escrites en castellà, amb la signatura "Francesc" i la data d'ahir: "Senyor, tingues pietat del teu poble. Senyor, perdó per tanta crueltat."\nPublicat per Voluntaris a 11:40 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Auschwitz, Birkenau, Holocaust, Papa Francesc\nEls perills del ‘sexting’\nProblemes psicològics, legals o sexuals són els riscos d’una pràctica que afecta un terç dels joves\nEl Jordi, un nom fictici, ha rebut en un parell d’ocasions fotografies al WhatsApp d’una\ncompanya de classe amb poca roba. “Portava només la part de baix d’un biquini i estava d’esquena amb la cara mirant a la càmera”, explica. El Jordi té només 15 anys. Com ell, un terç dels adolescents d’entre 14 i 18 anys han rebut imatges de menors despullats o gairebé nus al seu telèfon mòbil, segons un estudi elaborat per la Universitat de Lleida (UdL). Aquesta pràctica es coneix com a sexting. La xarxa que més s’utilitza per posar-ho en pràctica és, amb molta diferència, el WhatsApp, seguida del Facebook. “La majoria de conductes d’aquest terç són passives, és a dir, que reben les imatges”, detalla una de les investigadores que ha dut a terme l’estudi, Carolina Villacampa. De fet, l’enquesta destaca que el percentatge de joves que tenen conductes actives -reenviament de les imatges, difusió o producció- és només el 8% del total.\nQuan el Jordi va rebre les imatges, no hi va donar cap mena d’importància. “Diria que una la vaig esborrar i l’altra, no ho recordo”, explica mentre la busca al mòbil sense èxit. La seva reacció és l’habitual, ja que més de la meitat (56%) dels 489 estudiants enquestats tampoc hi veuen perills, en la pràctica del sexting. “Quan se’ls preguntava si s’havien sentit molestos, angoixats o avergonyits amb les fotografies, la majoria deien que no, que no els produïen sentiments negatius”, detalla Villacampa. Els alumnes que van realitzar l’enquesta l’any passat cursaven tercer i quart d’ESO o bé batxillerat en cinc instituts de les comarques de Ponent.\n“Aquest tipus de comportament forma part de l’espectre de necessitats que tenen els joves i pot tenir moltes funcions alhora: des de buscar informació fins a la pràctica de la seducció”, explica Antonio Andrés Pueyo, catedràtic de psicologia de la Universitat de Barcelona (UB).\nEntre la vergonya i la culpa\nEl sexting, però, té els seus perills. La majoria són desconeguts per als adolescents com el Jordi. “Un cop envies o reenvies una imatge per un canal, en perds el control, algú la pot penjar a qualsevol xarxa social”, apunta Villacampa. Els dos experts alerten que aquest pas pot tenir conseqüències jurídiques, com delictes contra la intimitat o la pròpia imatge. La situació, però, encara es pot agreujar més, ja que, en tractar-se de fotografies de menors amb un contingut sexual explícit, poden acabar derivant en un delicte de pornografia infantil.\nA banda de les repercussions delictives, aquesta pràctica pot provocar enganys que distorsionin la maduresa sexual de l’adolescent. “El creixement sexual hauria de ser ordenat i amb relacions interpersonals més establertes, que estan lluny de la cruesa del sexting ”, explica el catedràtic de la UB. A més a més, afegeix, si els pares o professors enxampen el jove hi ha el risc que es tanqui en ell mateix. També a nivell psicològic pot provocar sentiments de culpa, vergonya i comportaments que afectin la seva identitat sexual. “El que s’entén com a pràctiques sexuals normals es podrien convertir en parafílies”, adverteix Pueyo. Altres conseqüències encara més greus, apunten, són l’assetjament o el ciberassetjament que pot patir l’adolescent per part dels seus companys. “Aquí el dany és més potent perquè afecta la seva integritat física i la sexual, que queda molt exposada”, alerta el catedràtic de la UB.\nDavant d’aquesta situació, els experts fan una crida perquè s’eduqui els joves sobre tots aquests perills, de la mateixa manera que es fa amb altres àmbits, com el de les relacions sexuals. “No se’ls ha d’incentivar a practicar-ne, però sí que se’ls ha d’informar de les conseqüències que pot tenir i se’ls ha de dir que, si envien imatges, ho facin sempre a persones amb qui tinguin molta confiança”, puntualitza la professora de la UdL. Tenint en compte que els consells dels adults, com pares o professors, no acostumen a tenir gaire efecte sobre els adolescents, la investigadora també aconsella que s’agafin joves d’edats més grans perquè els facin de tutors a l’hora de donar pautes sobre un funcionament segur de les xarxes social. De fet, aquesta fórmula ja s’està duent a terme en diversos països, com per exemple el Canadà.\nVillacampa i Pueyo coincideixen que mesures com la prohibició de les xarxes socials o el controls dels mòbils no tenen cap sentit. “L’únic que poden provocar és precisament l’efecte contrari”, diu el catedràtic. La mateixa Generalitat, davant de l’increment del sexting entre els joves, ha penjat a la seva pàgina web (jovecat.gencat.cat) els perills que comporta i les recomanacions per evitar-los.\nEl 80% dels adults el practiquen\nPerò no només són els adolescents els que fan sexting. Segons la investigadora de la UdL, a mesura que l’edat augmenta també creix el percentatge d’aquesta pràctica. Un estudi de la Universitat de Drexel (EUA) publicat ara fa un any ho corroborava. L’enquesta es va fer a 870 persones d’entre 18 i 82 anys. Un 80% admetien haver-ne fet en algun moment de la vida i, entre ells, un 82% durant l’últim any. El 75% dels participants en l’estudi l’havien practicat amb la seva parella, i un 43%, en alguna relació esporàdica. A diferència dels joves, l’estudi defensa que el sexting és positiu per als adults perquè millora la vida sexual de la parella. Ara bé, també té el seu vessant negatiu: el revenge porn (porno de la venjança). Consisteix a publicar fotografies o vídeos sexuals sense el permís de la persona que els protagonitza com un acte de venjança. Les víctimes acostumen a ser exparelles.\nPublicat per Voluntaris a 12:02 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: adolescents, assetjament, assetjament sexual, ciberespai, sexting, Xarxes socials\nSer mare, un dret de totes les dones\nLa Generalitat de Catalunya impulsa un protocol per garantir l'accés a solteres i lesbianes a tractaments de reproducció assistida en centres sanitaris públics\nObertes les llistes d'espera a totes les catalanes que sol·licitin la reproducció assistida\nLa sanitat pública catalana fa un pas endavant i facilita l'accés a tractaments de reproducció assistida a totes les dones, independentment de si la causa és un problema d'infertilitat, de si tenen parella i de si aquesta és masculina o femenina. Per fer-ho possible, el Departament de Salut de la Generalitat ha impulsat un protocol per garantir que totes les catalanes, sense tenir present la seva orientació sexual, tinguin accés a aquestes tècniques i que no hagin de recórrer a un tractament privat.\nEl nou protocol de reproducció humana assistida, que substitueix l'anterior del 2011, deixa de reservar la prestació a les parelles heterosexuals estèrils, i amplia el dret a ser ateses a la sanitat pública a totes les dones que vulguin ser mares, incloent-hi les solteres i/o lesbianes. Es tracta d'una llarga reivindicació tant del moviment feminista com del col·lectiu Lesbià, Gai, Bisexual, Transsexual i Intersexual (LGBTI).\nLlistes d'espera en marxa\nEl mes de març d'aquest any, el CatSalut ja va obrir les llistes d'espera per a la reproducció assistida a totes les dones que ho sol·licitessin. El protocol aprovat recentment estableix vies clíniques diferenciades segons si s'accedeix per motius d'infertilitat o pel dret a un tractament sense discriminació; a més, està previst donar un paper central a les unitats de primària d'Atenció a la Salut Sexual i Reproductiva (ASSIR), les quals han de ser la porta d'accés per a aquests tractaments, alhora que s'amplia el nombre d'hospitals de referència territorial que poden dur a terme tècniques de reproducció assistida de menor complexitat.\nCinc tècniques de reproducció\nEl nou protocol en atenció especialitzada incorpora cinc tècniques de reproducció humana assistida: estimulació ovàrica, inseminació artificial conjugal, inseminació amb semen de donant, fecundació in vitro (FIV) amb gàmetes pròpies i fecundació in vitro amb gàmetes donades (espermatozous, òvuls i/o embrions). Les diferents tècniques es portaran a terme en una xarxa de centres especialitzats de referència del territori que, segons el Departament de Salut de la Generalitat, està previst ampliar, alhora que les més complexes es faran en centres especialitzats, tal com ja es fa actualment.\nImplicació de la societat civil\nLa voluntat de fer extensiva la reproducció humana assistida a totes les dones era una llarga reivindicació d'entitats feministes i del col·lectiu LGBTI. Les entitats agrupades en la Campanya Feminista pel Dret a la Reproducció Assistida, l’Observatori contra l’Homofòbia, Ca la Dona, Casal Lambda, Creación Positiva, LesBiCat, el Front d’Alliberament Gai de Catalunya, l’Associació de Famílies LGTBI i Gais Positius, han fet costat al Govern en l’impuls d’aquest nou protocol que permet que totes les dones puguin ser mares.\nPublicat per Voluntaris a 11:54 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Fecundació in vitro, maternitat\nPublicat per Voluntaris a 15:23 Cap comentari:\n“Cada sis minuts algú té un ictus a Espanya”\nCarmen Aleix, presidenta de la Federació Espanyola d’Ictus\nTinc 70 anys. Sóc de Barcelona. Sóc mestressa de casa. Estic casada i tinc dos fills, Jordi (48) i Xavier (39). Sóc d’esquerres, cal lluitar! No tinc creences religioses. L’ictus és la primera causa de dependència a Espanya, una epidèmia. Cal evitar el sedentarisme i els greixos.\nIctus, embòlia, vessament, apoplexia, feridura... és el mateix: una lesió neuronal causada per un accident vascular.\nUna zona del cervell queda sense irrigació sanguínia perquè un vas sanguini s’obtura per un coàgul o es trenca bruscament. Ictus significa, en llatí, cop.\nCom si un déu colpegés... sense avisar?\nHi ha símptomes: si els reconeixes i actues de pressa, pots salvar la vida! La teva o d’un altre.\nUn ictus mata?\nEl 20% dels ictus maten. I la resta deixen lesions més o menys greus.\nMig cos paralitzat. O perds la parla: et quedes mut o incapaç d’articular paraules comprensibles. O perds records. O canvies de personalitat. Perds mobilitat, pots quedar dependent d’altres per menjar, vestir-te, rentar-te, desplaçar-te...\nBuf, gairebé preferiria morir.\nHo he pensat... La majoria, en veure’s disminuïts, amb la vida truncada, cauen en una depressió. És duríssim perdre l’autonomia personal, sent-ne conscient!\nPer mi seria el pitjor.\nI no poder jugar amb els fills, i perdre relacions i amistats, i patir veient persones estimades sacrificar-se per tu... Jo em vaig sacrificar per la meva mare, que va tenir un ictus amb 80 anys...\nEs penedeix d’haver-la cuidat?\nNo. Va quedar mig paralitzada, me la vaig endur a casa, i el meu pare amb ella. Sense ascensor! Va viure 17 anys més amb el meu suport. Va ser dur també per al meu marit i els meus dos fills, en un pis petit... Em penedeixo d’una cosa...\nPer cuidar la meva mare, vaig descuidar una mica el meu fill petit. Llavors tenia dotze anys... Tant de bo me n’hagués adonat! Ho hagués fet tot una mica diferent.\nVeig que un ictus altera moltes vides...\nSí, per això cal prevenir tant com es pugui.\nLa boca es torça, es despenja una de les comissures dels llavis: corre, truca a l’ambulància! Un braç es queda sense força: corre, truca a l’ambulància! No aconsegueixes articular el que penses i dius altres coses...\nCorre a avisar l’ambulància!\nVeus doble. Veus ennuvolat. No entens què diu qui t’està parlant. Sents un fortíssim mal de cap... Una ambulància, de pressa!\nNingú no m’havia explicat això, Carmen: gràcies!\nEns parlen de càncer, d’infart..., però no de l’ictus! Gravíssima desinformació! Cada sis minuts hi ha un ictus a Espanya! Al món, cada sis segons.\nQuanta gent en pateix, aquí?\nSón 130.000 espanyols a l’any. Ara hi ha 400.000 discapacitats a Espanya a causa d’un ictus: és la nostra primera causa de dependència! És una malaltia, una epidèmia.\nInvertir perquè hi hagi en cada capital de província un hospital amb una bona unitat d’ictus. Això evitaria moltes discapacitats i estalviaria milions d’euros!\nI per què no es fa?\nEl polític és curtterminista i gasta en altres coses. I ara, a sobre, està tot paralitzat.\nI què puc fer jo per no tenir un ictus?\nEvita tot el que afavoreixi la formació de trombes a les artèries: el sedentarisme, el tabac i l’alcohol, l’obesitat i la diabetis, la hipertensió i l’estrès, els anticonceptius químics i els greixos que donen colesterol.\nO sigui, tranquil·litat i bons aliments.\nSí, dieta mediterrània i vida saludable. Però encara en sabem molt poc: ara estan investigant per què hi ha més ictus a Andalusia que a la resta d’ Espanya.\nSí. També pot provocar-lo una arítmia, un aneurisma o una malformació en un vas, que dóna lloc a l’ictus hemorràgic.\nDoncs es rebenta el vas i s’entolla la sang en una zona del cervell. Això és molt nociu. Es diu ictus isquèmic el causat per un coàgul que obstrueix el flux sanguini. En aquest cas, actuar ràpid podria evitar moltes vides destrossades.\nMitjançant un microcatèter es pot desfer el coàgul, es reprèn el reg, tornen les facultats minvades... Com més rapidesa, menys afectacions quedaran.\nA partir de quant de temps sense actuar comença a ser perillós?\nA partir de les tres hores del primer símptoma es multiplica el risc d’afectació, i a les sis hores és irreversible.\nSi te’n vas a adormir amb un ictus...\nConeixem famosos que hagin estat víctimes d’ictus?\nHo han explicat José Luis Cuerda, Alberto Contador, Silvia Abascal, Victoria Prego... Si t’hi esforces, et rehabilites millor.\nI recuperes molt?\nBastant, i fas prevenció mitjançant fàrmacs anticoagulants. I tots aprenen a gaudir més de plaers inadvertits, com el simple fet de caminar per la platja.\nVida i hisenda\nAquesta entrevista potser salva vides: llegeix-la, i si detectes símptomes d’ictus, actua de pressa! Truca al 061, que vingui una ambulància d’urgències, medicalitzada: t’estalviaràs molta desesperació (i despesa econòmica, i també a l’erari públic, en tractaments i cobertura de dependència). Per què aquesta ignorància que pot arruïnar-nos la vida i la hisenda? Aprenc de la Carmen el que sap com a filla d’afectada i com a presidenta de l’ Associació Catalana de Persones amb Accident Vascular Cerebral ( www.avece.org) i de la Federació Espanyola d’Ictus ( FEI), arran de la jornada Stroke actiona Barcelona. El proper 29 d’octubre se celebra el dia mundial de l’Ictus.\nPublicat per Voluntaris a 16:11 Cap comentari:\nCarta d'agraïment al Voluntariat de Suport en la Solitud, el nostre.\nm'he "empassat" la vostra memòria dels 15 anys, d'enguany i he acabat amb un agradable regust.\nEn el nostre boirós món hi ha moltes persones que treballen per als altres.\nEn les estadístiques hi he sabut veure, no números/dades, sinó persones tractades tal com hauria de ser, sempre... com a persones. Quina sort per a ells!\nGràcies pel bon testimoni, i més ara amb la nova presència en l'hospital santa Caterina.\nPublicat per Voluntaris a 15:15 Cap comentari:\nCada vegada més nens sense vacunar: 4.500 cada any a Catalunya\nLa proporció de famílies contràries a protegir els seus fills avança entre col·lectius de nivell socioeconòmic mitjà o alt\nSalut adverteix que si ara no hi ha pòlio, diftèria o xarampió és perquè la majoria de criatures han sigut vacunades\nLa mort d’un nen d’Olot (Garrotxa) malalt de diftèria, que no havia sigut vacunat, ocorreguda fa un any, va donar lloc a un lleu increment de la demanda de vacunes per part de famílies contràries a la vacunació dels seus fills. Però aquell repunt s’ha esfumat. La proporció de menors que no reben cap vacuna en els primers mesos de vida ni després per decisió familiar es torna a equiparar a Catalunya a la que existia abans d’aquell tràgic episodi, o és fins i tot lleugerament superior. Aquesta és la tendència i contra ella no semblen ser eficaços els missatges de pediatres i científics que mostren, amb dades epidemiològiques, la validesa de les vacunes i els riscos de tornar a malalties greus en què incorren els nens no immunitzats.\nEl 2015 a Catalunya van ser vacunats el 92,85% dels nadons en el seu primer any de vida, dos punts menys que el 2010, cosa que va situar en uns 4.500 la xifra de criatures nascudes que no van rebre els fàrmacs preventius.\nEl percentatge de vacunats descendeix al 90,5% dels nens catalans si es comptabilitza la població de 0 a 14 anys que hauria d’haver rebut les 13 vacunes que componen el calendari oficial i gratuït que es considera «imprescindible» per evitar infeccions greus, potencialment transmissibles, que en altres temps van causar una gran mortalitat i que no han sigut eradicades enlloc del món. La Conselleria de Salut desconeix la xifra de nens que no consten com a vacunats però que sí que ho estan perquè han sigut immunitzats en consultes pediàtriques privades.\nL’Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPC), responsable de la prevenció de malalties, insisteix a destacar l’«alt percentatge» de famílies que acaten el calendari de vacunacions infantils. Una proporció similar, asseguren, a la que es dóna al Regne Unit, superior a la de França, Alemanya –on avancen els col·lectius contraris a la vacunació– i Holanda, que, per motius religiosos, reuneix una important colònia de no vacunats.\nLes citades peticions inesperades de vacunes de fa un any, destinades a nens que no estaven protegits contra cap de les malalties previstes al calendari oficial, es van produir en l’entorn geogràfic on havia viscut el nen que va morir, una zona –amb la comarca de la Garrotxa com a epicentre– on els moviments antivacunes tenen una notable implantació.\nEs tracta de famílies joves, amb un nivell socioeconòmic i educatiu mitjà o alt, que han optat per mantenir un estil de vida al més allunyat possible dels tòxics de la dieta i la farmacopea, i que porten la seva decisió fins al límit de prescindir de les vacunes que en l’últim segle han esborrat de la consciència col·lectiva la por a la poliomielitis, la diftèria, el xarampió o la verola, infeccions que en un altre temps van protagonitzar importants epidèmies cícliques. «A Espanya, a principis del segle passat morien cada any prop de 5.000 persones a causa de la diftèria», va assenyalar recentment José María Bayas, epidemiòleg de l’Hospital Clínic i investigador en vacunes.\nL’ASPC no amaga la seva preocupació davant l’avanç del moviment antivacunes, un col·lectiu refractari als missatges que periòdicament envia el món científic. La seva posició, alerta Salut, pot deteriorar la denominada «immunitat col·lectiva», situació que es produeix quan una majoria d’individus que comparteixen zona geogràfica estan protegits davant de determinats virus o bacteris. En aquestes circumstàncies, una persona no vacunada es beneficia de la immunització del col·lectiu.\n«Les famílies que són contràries a la vacunació de les malalties que incloem dins del calendari oficial no recorden, o no han conegut mai i no saben el que és, persones afectades per la poliomielitis, i desconeixen, o per aquesta mateixa raó neguen, les xifres que demostren la importància de rebre algunes vacunes», insisteix Cabezas, en al·lusió a la del xarampió. «Aquesta malaltia no és gaire greu, i no passa res si no t’has vacunat contra ella, diuen els moviments antivacunes –prossegueix l’especialista–.\nPerò s’ha de tenir en compte que una de cada mil persones no vacunades que pateixen el xarampió desenvolupa una encefalopatia mortal». Aquesta inflamació greu de les membranes cerebrals succeeix en «una de cada milió» de persones vacunades contra el xarampió, afegeix. «Mil vegades menys», reitera Cabezas.\nSi la proporció de població no immunitzada continua creixent, conclouen des de la Conselleria de Salut, Catalunya s’acabarà enfrontant a un problema comunitari de salut pública.\nEn els primers mesos: la vacuna denominada hexavalent, que s'administra als 2, 4 i 11 mesos de vida, protegeix de diftèria, tètanus, tos ferina, poliomielitis, meningitis B, hepatitis B. Als 4 mesos també s'administra l'antimeningocòccica C, que evita una altra forma de meningitis.\nIncorporacions el 2016: el calendari oficial ha incorporat aquest any la vacuna contra el pneumococ, que se suma a les que s'administren als 2, 4 i 11 mesos de vida. Aquest mateix immunogen s'ofereix als majors de 65 anys, població considerada vulnerable davant aquesta greu malaltia.\nNomés una crea polèmica: el calendari es completa amb les vacunes triple vírica, que protegeix de xarampió, rubèola i parotiditis, la de l'hepatitis A i la de la varicel·la. A les nenes d'11 anys se'ls ofereix la que prevé contra algunes soques del virus del papil·loma humà. Aquesta és l'única vacuna que segueix generant controvèrsia. També és la més cara del calendari.\nPer a adults: les persones adultes haurien de rebre cíclicament, cada 5 o 10 anys, les vacunes contra el tètanus i la diftèria, ja que la protecció d'aquests dos fàrmacs no és indefinida. També es recomana l'antigripal als més grans de 65 anys, de forma anual.\nLa triple vírica no causa autisme\nLes vacunes no han sigut alienes als missatges falsos difosos en publicacions habitualment rigoroses, que adquireixen arrelament social quan són recollits per col·lectius que coincideixen en un mateix interès. Així va succeir a finals del segle passat amb la vacuna que protegeix enfront del xarampió, la rubèola i la parotiditis, denominada triple vírica, a la qual un informe publicat a la revista científica 'The Lancet' va vincular amb el desenvolupament de l’autisme.\nL’informe, que firmava Andrew Wakefield, va ser retirat i desmentit a la mateixa revista tres anys després –es va demostrar que el seu autor, subvencionat per un laboratori amb interessos en el sector de la prevenció, havia enganyat a consciència– però els partidaris de la no vacunació encara segueixen recorrent a aquell missatge. «Són creences que reforcen idees que són molt difícils de modificar», explica Carme Cabezas, subdirectora de Protecció de la Salut.\nLa idea que defensen els col·lectius antivacuna –el risc que provoqui la maeixa infecció que pretén evitar– ha quedat minimitzada, o invalidada, en els últims anys a mesura que han anat apareixent els actuals immunògens, elaborats amb virus inactivats o trossejats, que difícilment podrien causar infecció. «Quan en un país es donen molts casos de pòlio, com passa actualment a l’Àfrica, la vacuna que s’administra conté virus atenuats que donen lloc a una protecció immunològica de gran potència –explica Cabezas–. Però a les zones on la pòlio es manté en proporcions baixíssimes o nul·les, com és el cas d’Espanya, la vacuna que administrem conté virus inactivats, que de cap forma podrien causar la malaltia».\nPublicat per Voluntaris a 15:31 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Antivacunes, Vacunes\nPublicat per Voluntaris a 14:57 Cap comentari:\nSense qualitat de vida no hi ha nens\nFuncas proposa una renda bàsica per a mares i pares\nNo hi ha contradicció més gran que el desajust entre la modernització política i cultural protagonitzada per l’ Espanya democràtica i unes dinàmiques laborals que no aconsegueixen treure de la precarietat pràcticament la meitat de la població”. Així es fa constar en l’últim estudi de Funcas, el think tank de les caixes d’estalvis, dedicat a la maternitat i la conciliació, on una de les qüestions analitzades és la baixíssima taxa de fertilitat a Espanya, situada a la cua d’Europa. Canviar aquesta realitat que va començar a plasmar-se a finals dels anys setanta requeriria sacsejar fortament el tauler, sobretot en l’àmbit laboral.\nSi bé el nombre de fills ha anat disminuint al llarg de les últimes dècades a tots els països desenvolupats, el cas d’Espanya té característiques especials. El percentatge de dones que no tenen fills és menor que en altres països, però són moltes més les que només en tenen un. El retard de l’edat de la maternitat és una de les principals causes d’aquest baix índex de fecunditat degut en bona mesura a la precarietat i l’estructura del mercat laboral. El llarg període de transició entre la formació i la primera feina, la dificultat dels joves per trobar una lloc de treball estable, la rigidesa laboral i les jornades de llargues hores configuren una situació complexa a l’hora de decidir-se per la maternitat.\nA això s’ha d’afegir la falta d’igualtat de gènere pel que fa al temps que es dedica a les atencions amb l’ajornada ampliació del permís de paternitat intransferible. Si en la majoria de països desenvolupats, les dones que més tard decideixen ser mares són normalment les més formades i amb millors llocs de treball, a Espanya aquesta dada és transversal.\nNo es tracta de valorar si és bo o dolent tenir més o menys fills. De fet, els estudis que es realitzen des del Centre d’Estudis Demogràfics (UAB) recorden, en primer lloc, que el debat de les pensions en un futur no s’ha de centrar en la baixa natalitat, sinó en les altes taxes d’atur. El problema, en canvi, està en la diferència entre el nombre de fills que es té i el que es considera ideal (que són 2), fet que dóna lloc a un “desig insatisfet”.\nCal introduir reformes de pes, assenyala la professora de la UAB Margarida León, coordinadora de l’estudi, molt més enllà de les polítiques pronatalistes, i defensar millores laborals des d’un punt de vista general, de qualitat de vida de tota la societat. Per tornar a una natalitat propera al reemplaçament (dos fills), segons indica l’informe, farien falta programes radicals que redefinissin com accedir als diferents espais socials de prestigi ( ocupació qualificada, cultura, participació política) d’una forma en què la cura i la criança no fossin un obstacle amb freqüència insalvable sinó potser el contrari. O sigui, convertir la natalitat en una oportunitat.\nAmb ganes de moure el debat, els autors llancen una atrevida proposta en preguntar-se quin seria l’impacte d’una renda bàsica per a mares i pares amb fills menors de 12 anys. Una renda bàsica, indiquen, per combinar la criança amb oportunitats de qualificació o requalificació en els seus llocs de treball, escurçar de manera contundent les jornades laborals o donar un matalàs financer des del qual emprendre algun negoci autònom. Una proposta “atrevida” però que es planteja com una manera de “tornar” per avançat l’aportació que aquestes noves persones realitzaran en el futur a la societat. Es tracta de convertir la maternitat i paternitat en una oportunitat.\nEl descens de la natalitat a Espanya va irrompre amb força després de l’inici de la transició a causa dels canvis de valors i la modernització del concepte de la família (juntament amb els mètodes anticonceptius), però llavors encara no s’havia produït la massiva entrada de les dones al mercat laboral. Avui és aquest el factor clau en el qual es dirimeix el debat sobre la fecunditat a Espanya, deixant al marge el fet que fa ja dècades que elles van desvincular el seu projecte vital de la maternitat exclusiva.\nEn aquesta línia, l’estudi de Funcas llança també unes quantes idees provocatives sobre un mercat laboral d’estructura antiquada. El percentatge de persones que es beneficien de les reduccions de jornada per atendre els fills és molt baix ja que les condicions de treball no ho permeten, es destrueix ocupació i el que es crea és precari, i la flexibilitat es vincula a inestabilitat, assenyala la professora León. Actualment, la meitat de les espanyoles en edat reproductiva estan en una situació de precarietat laboral o socioeconòmica.\nPer això, es proposa de buscar una manera de mesurar la productivitat i la qualitat en la feina més enllà del nombre d’hores. “La retòrica de la carrera professional i l’excel·lència arrisca un fetitxisme de les llargues jornades que en la majoria de casos no està justificat i només es tradueix en una disponibilitat sense propòsit”, s’indica. Segons els estudis realitzats, els llocs de treball a Espanya que necessitarien una dedicació de més de 40 hores no passen del 10%. Per a la resta, i a l’hora de buscar un equilibri entre la vida personal i laboral, caldria debatre quin és el nombre d’hores “veritablement necessari” per anar progressant en la carrera professional.\nRealment rendeixen menys tres empleats treballant 30 hores setmanals, que dos fent la mateixa feina durant 45 hores? Una pregunta davant la qual no es dóna una resposta tancada però on s’assenyala que la majoria de professions, fins i tot les molt qualificades, admeten horaris diferents una vegada es realitzen 20 hores setmanals.\nEn la mateixa línia també es posa en dubte la “quantitat d’hores” necessàries per pujar esglaons en la professió o per dominar-la, recordant que alguns experts han situat en les 10.000 hores la quantitat de temps que cal per dominar “activitats complexes científiques i artístiques”. Però la realitat sorgida de la crisi és que la jornada laboral, establerta en 40 hores, s’ha estès encara més i s’ha convertit en moltes ocasions en rutines de 50 o 60 hores al sector privat sense que es cobrin les hores extraordinàries. Falten, se subratlla, procediments clars i transparents per mesurar la productivitat més enllà de la qüestió del temps.\nNo significa això que la racionalització del temps de feina hagi de suposar un augment de la natalitat. El que es planteja és canviar la mirada. Es tracta de millorar la qualitat de vida de tota la societat per aconseguir més quotes de llibertat perquè cadascú defineixi el seu projecte vital, i el marge per fer-ho és ampli. I, com es deia, que l’aposta per tenir fills no sigui una cursa d’obstacles.\nPotser, assenyala Margarita León, no s’hauria de debatre tant mesures per al futur, de “foment”, sinó mirar el que necessiten els que ja són mares i pares, i els seus fills. Potser així s’animarien alguns indecisos.\nPublicat per Voluntaris a 15:43 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: demografia, Infants, Natalitat\nPublicat per Voluntaris a 15:18 Cap comentari:\nCarta d'agraïment al Voluntariat de Suport en la S...\nCada vegada més nens sense vacunar: 4.500 cada any...


La Casa Roncal\nLa Casa Roncal\n25 Gener, 2010\nEscrit per Teresa Gomis\nLa Casa Roncal és una casa rural associada al cultiu de la taronja. Les últimes dècades del segle XIX suposen un canvi respecte a èpoques anteriors quant a hàbits d’ocupació de territori.\nLa introducció del cultiu de la taronja, la seua rendibilitat econòmica i el caràcter de la burgesia agrària valenciana, comporten l’aparició d’este nou tipus d’hàbitat. Són cases de grans dimensions que busquen la intimitat allunyant-se dels camins tradicionals, contruint nous camins privats d’accés. Suposa l’aparició de noves tipologies d’arquitectura residencial lligades a esta classe social emergent que sent la necessitat de fer ostentació del seu estatus.\nEn el cas de la Casa Roncal, el seu estil modernista ens porta a situar-la a les primeres dècades del segle XX. Una inscripció en la torre reproduix la data del dia 12 de maig de 1923, any de la coronació de la Mare de Déu dels Desemparats.\nEstà constituïda de diversos cossos, tots amb cuberta inclinada a dos aigües amb teules. L’element més característic és la torre situada en la cantonada sud-est, igual que el cos principal, ambdós d’estil modernista. L’ornamentació també conserva certs elements modernistes originals: treballs de ferro forjat, reixes superiors, detalls eclèctics de la torre, etc. A l’interior només resta una capella privada en l’interior de la torre.\nLa casa es troba en bon estat perquè continua estant en ús i ha sigut objecte d’obres de manteniment continu sense alterar el conjunt.\nSobre textos de: Direcció General\nde Patrimoni Cultural Valencià\nGuadassuar Multimèdia 2003\nDarrera modificació elDimecres, 16 Gener 2013 09:27\nLlegir 2540 vegades\nPublicat a Llocs i monuments\nIV 7k, 14k, 21k Maskokotas - Guadassuar\nConcert del Crist 2015\nXXII Volta a peu a Guadassuar\n'Mira, mira, Micalet... i xacarrac, xacarrac'\nL'escut i bandera de Guadassuar: fets i propostes\nMés en aquesta categoria: « El patrimoni hidràulic: El Cano de Guadassuar El carrer de Santa Llúcia »


El Col·legi de Metges de Girona i 13 empreses creen una mascareta reutilitzable - Diari de Girona\nLa careta és reciclable i calculen que podria suposar un estalvi de fins al 30% en relació a les d'un sol ús\nacn | girona 10.06.2020 | 12:28\nLa mascareta ALEU, creada per empreses catalanes · COMG\nEl Col·legi de Metges de Girona ha impulsat la creació d'una mascareta reutilitzable i reconfigurable que ha comptat amb la implicació de tretze empreses. La finalitat de la careta protectora, que està en procés d'homologació, és evitar la ruptura de la cadena de subministrament en un futur i garantir l'abastiment d'EPI. La mascareta és reutilitzable i reciclable, fet que redueix la generació de residus respecte a les mascaretes d'un sol ús, i calculen que podria suposar un estalvi de fins al 30 per cent en termes de cost econòmic. La careta, a més, disposa de cartutxos de filtres de recanvi per aconseguir diferents graus de protecció i ofereix molt poca resistència a la respiració, sense necessitat de vàlvula d'exhalació.\nEl Col·legi Oficial de Metges de Girona ha estat el coordinador i supervisor mèdic del projecte, Prometal3D, Aira Robotics, Soler & Palau i Eurecat han aportat el seu coneixement en el disseny i desenvolupament del producte, així com la seva capacitat d'assaig i industrialització. Tecnoateneu Vilablareix ha estat el dinamitzador de la participació. BTwice i Stimulo han contribuït amb la seva capacitat de disseny. Artein Gaskets, Venfilter i Mini Pleat Filter, Tallers Jaume, Alzamora Packaging i Impremta Pagès han aportat el seu coneixement i productes al projecte. També ha col·laborat Urbinium Girona.


SURF HOUSE BARCELONA - Antrick\n" Un estil de vida dedicat al surf a primera línia de la Barceloneta. "\nSURF HOUSE BARCELONA és un ‘garito’ situat a la Barceloneta, la platja més concorreguda de la ciutat comtal. La casa està farcida d’estil 100% californià. Esmorzars saludables, amanides, smoothies de fruita fresca, hamburgueses gourmet, postres i còctels són alguns dels capricis que podràs triar de la seva variada carta de menú. Menjar desenfadat, diferent i de qualitat.\nPerò Surf House Barcelona és més que un local on poder ‘picar’ alguna cosa; s’organitzen multitud d’activitats a l’aire lliure, davant i sobre el mar, a més de viatges organitzats als racons on es troben les onades més cotitzades del globus. La cultura surfera té un punt de trobada a Barcelona, per a tots aquells amants que vulguin gaudir de la seva filosofia i el bon ambient.\nSi passes per aquí, hauries de fer una paradeta, els seus ‘nachos’ estan brutals.\nLa cura en l’elaboració dels seus sucs 100% naturals és un aspecte important a destacar. Uns bons hàbits alimentaris i el no-sedentarisme, són aspectes indispensables per a un estil de vida saludable. Quelcom que aquesta casa promou i reparteix en tot el que ofereix, 100% fidel a la seva filosofia.\nClient: Surf House Barcelona Direcció i filmació: Anthony Pepper Producció: Antrick Films Postproducció: Anthony Pepper.\nEtalonatge i retoc de color: Coko Gabriel, Anthony Pepper Música original: Yes I M – Teahupoo (Summer Usage Only) [Bonus Track] Agraïments: Alex Knoepfel, Digital Dosis.


Cultura presenta 9 línies de subvenció per valor de 12,7M | AREAVISUAL-CAT\nCultura presenta 9 línies de subvenció per valor de 12,7M\nEl Departament de Cultura, a través de l’ICEC, ha aprovat les bases de 9 línies de subvenció de l’institut que volen contribuir a que les empreses i entitats culturals puguin recuperar el pols de la seva activitat i afrontar amb seguretat el desconfinament un cop superada la crisi generada per l’emergència sanitària i social de la COVID 19. En conjunt, la dotació total de les línies aprovades assoleix 12,7 milions d’euros.\nLes línies –set amb noves bases, i dues amb bases modificades– s’adrecen a tots els sectors culturals, però fan especial incidència al sector audiovisual, a les galeries d’art i al sector dels vídeojocs i la cultura digital.\nLes sis línies adreçades al sector audiovisual aprovades pel Consell d’Administració de l’ICEC –de caràcter pluriennal– sumen una dotació total de 12.350.000 €, i permetran a les empreses avançar en els seus projectes, mitigant parcialment, doncs, els danys causats per l’aturada obligatòria per la COVID-19. Els ajuts resulten especialment rellevants en un sector els projectes del qual poden tardar dos o tres anys a finalitzar-se, des de l’escriptura del guió i fins a l’exhibició de l’obra audiovisual.\nEls ajuts aprovats s’adrecen al desenvolupament de projectes audiovisuals (900.000€, amb un reforç dels suport a les tasques vinculades al col·lectiu de guionistes), a la producció de llargmetratges cinematogràfics (7,2M€), a la producció d’obres audiovisuals destinades a ser emeses per televisió (1,3M€), a la producció d’obres audiovisuals d’animació (2,5M€), a la producció de curtmetratges cinematogràfics (200.000€) i a la promoció de llargmetratges cinematogràfics en versió original catalana o aranesa (260.000€). Com en ocasions anteriors, els ajuts vinculats a la producció audiovisual també inclouen un criteri de gènere que, en els darrers anys, ha demostrat ser eficaç per a l’augment de la presència de les dones en l’audiovisual.\nEn concret, per al sector de les arts visuals, enguany l’ICEC recupera una línia que històricament havia donat suport a les activitats de promoció i difusió de la programació de galeries d’art. Aquesta línia de subvenció, que no es convocava des del 2017 per efecte de la crisi, es torna a posar a disposició del sector en aquest moment amb una dotació inicial de 160.000 €, amb l’objectiu de contribuir als esforços dels galeristes per difondre digitalment la seva oferta durant el període de confinament, i per tornar a atraure públic a les sales un cop reobrin després de la COVID-19.\nAl seu torn, la línia de suport a l’organització d’esdeveniments culturals digitals comptarà amb 180.000 €; enguany incorpora que els actes que es desenvolupin online, i no només presencialment, també se’n podran beneficiar. A més, les bases d’aquesta línia també inclouen una ponderació en positiu per als projectes desenvolupats per creadors i creadores catalanes, amb un focus especial addicional en els que estiguin liderats per dones. Finalment, les empreses del sector dels vídeojocs també podran accedir a la línia de suport per internacionalitzar els seus projectes que surt amb una dotació inicial de 10.000 €.\nEn paral·lel a l’aprovació d’aquestes línies, des de l’ICEC s’està avançant en la resolució de les línies d’aportacions reintegrables que estaven convocades, per tal de donar liquiditat al sector. Pel que fa a la línia de projectes culturals, es finançaran projectes per valor de 334.925 €.\nL’aprovació d’aquesta línia se suma a la resolució, el passat dia 30, de la línia d’aportacions reintegrables a festivals i cicles musicals, revisada amb una mirada de rescat de la COVID19 i per la qual s’han concedit 2M€ al sector musical.\nEl proper mes de maig, l’ICEC aprovarà una nova línia extraordinària de subvencions per al rescat del sector cultural: es destina a fer front a les despeses estructurals o de funcionament de les empreses i entitats dels àmbits de les arts escèniques, les arts visuals, l’audiovisual, la cultura digital, el llibre i la música. Amb una dotació prevista de 8 M€, l’ajut té per objectiu cobrir despeses de lloguers, de serveis bàsics o de nòmines, entre altres, en les quals les empreses hagin pogut incórrer durant l’estat d’alarma.\nA banda, per a més endavant l’ICEC també té previst publicar una línia destinada a cobrir els interessos generats per la línia de préstec ICF Cultura Liquiditat. L’ICEC va posar en marxa aquesta línia de préstecs, conjuntament amb l’Institut Català de Finances, el 19 de març de 2020, quan encara no havia passat una setmana des de la declaració de l’estat d’alarma. La línia, dotada amb 10 M€, ha permès al sector cultural gaudir de liquiditat durant aquest període.\nFinalment, enguany l’ICEC renuncia a la posada en marxa de les línies de nova creació previstes per a aquest 2020, per tal de dedicar-ne les dotacions –quasi un milió d’euros addicional– al rescat del sector cultural afectat per la COVID19. La publicació d‘aquestes noves línies s’ajorna, sempre que ho permetin les circumstàncies, fins al proper exercici pressupostari.


02/26/2020 03:02:20 PM\nBarrejant 2010. Produir i consumir: justícia i responsabilitat\nQuinzena edició de la Trobada de la Solidaritat de Sant Boi\nDe l'1 al 3 d'octubre se celebra la quinzena edició de Barrejant, la Trobada de la Solidaritat de Sant Boi. L'eix temàtic d'enguany és el comerç just, amb el lema "Produir amb justícia. Consumir amb responsabilitat". El programa recull més de 30 propostes que combinen espais per al debat, la reflexió i la denúncia amb activitats de caràcter cultural, festiu i lúdic.\nL'acte d'inauguració comptarà amb la presència del professor Francisco Ramos, especialista en Ciències del treball, la presidenta de la cooperativa de dones Tomoh de Tetuan, Souad Laarabi, i l'exresponsable de l'Associació de Dones Obreres del Tèxtil Attawassoul, Aboubkr Elkhamlichi. Aquestes tres persones protagonitzaran la xerrada "És possible un altre model econòmic?" (divendres 1 d'octubre, L'Olivera, 19 hores).\nJustícia i responsabilitat\nLa programació de Barrejant 2010 s'ha fet amb la intenció principal de cridar l'atenció sobre la necessitat de crear un espai econòmic més just i solidari i sobre la importància que siguem més responsables i exigents a l'hora de comprar i apostem per valors afegits com la dignitat en el procés de producció.\nLa Trobada de la Solidaritat permetrà parlar sobre formes alternatives de consum; conèixer el procés d'elaboració de l'Agenda de Drets Humans de Sant Boi; visitar l' exposició de Creu Roja "Àfrica, anem al gra! Sembrant per a la seguretat alimentària"; recórrer les parades de més de 20 entitats de cooperació (amb les novetats de l'Espai del Comerç Just l'Espai de les Finances Ètiques); escoltar músiques diverses (com ara la "rumba-funk" de La Familia Rústika o la percussió ibèrica de Coetus, amb les veus de Sílvia Pérez i el mestre Eliseo Parra)...\nBarrejant 2010 adreça un ampli ventall de propostes al públic familiar, com ara la ludoteca Structures Musicals, una xocolatada ecològica i de comerç just o l'actuació del grup Cous Cous Clown.\nUna de les principals novetats d'aquesta edició és el Mercat d'Intercanvi, un espai pensat per promoure l'intercanvi d'objectes que no volem per altres que ens puguin interessar.\nBarrejant estrena pàgina web en aquesta edició, durant la qual es repartirà el primer número del butlletí Solidària.


7 febrer 2019| <9ªL> Presidenta\nArmengol destaca la contractació de 353 joves menorquins i menorquines amb el SOIB Jove NNota Informativa\nLa presidenta ha participat a l’acte del SOIB Jove Menorca. Els tres programes d’ocupació i formació han suposat 47 projectes i una inversió de 5.722.000 €\nLa presidenta de les Illes Balears, Francina Armengol, juntament amb la presidenta del Consell Insular de Menorca, Susana Mora, i el conseller de Treball, Comerç i Indústria, Iago Negueruela, han assistit a una jornada d’intercanvi d’experiències dels programes del SOIB Jove a l’illa, que han permès al Govern la contractació de 353 joves i han suposat una inversió de 5.722.000 euros.\nL’acte s’ha celebrat al Consell de Menorca i hi han assistit una cinquantena de joves que han participat o participen en diferents projectes d’inserció laboral del SOIB Jove: SOIB Jove per a menors de 30 anys, Joves Qualificats i Formació Dual. Durant la jornada, joves, entitats, empreses i institucions han pogut explicar la seva experiència i han donat testimoni de les iniciatives del SOIB, que combinen formació i una feina remunerada.\nLa presidenta ha manifestat que «El SOIB Jove és un exemple perfecte que les polítiques actives d’ocupació són necessàries i funcionen. Amb aquest programa hem pogut contractar 353 joves de Menorca i 2.136 joves de totes les illes. Joves que, a la vegada, heu reforçat les nostres institucions, heu pogut aprendre un ofici, posar en pràctica allò que vàreu estudiar i progressar en el mateix lloc de feina mentre percebíeu un salari digne».\nArmengol ha manifestat la «bona acollida dels programes» per part de joves, empreses i institucions, i ha destacat que «els joves que han participat en aquests programes han incrementat moltíssim les probabilitats de trobar una feina després, ja que en alguns casos el grau d’inserció laboral arriba al 72 %».\nD’altra banda, el conseller ha posat en relleu l’esforç que s’ha fet aquesta legislatura «perquè el Servei d’Ocupació torni a donar servei als ciutadans». En aquest sentit, ha explicat que, a més de l’important increment de recursos econòmics i humans del SOIB, s’han posat en marxa programes nous i pioners per crear oportunitats laborals a aquells col·lectius que tenien més dificultats, com és el cas dels joves.\nNegueruela ha explicat que l’aposta del Govern pels joves s’ha reflectit en dos fets: d’una banda, a Menorca l’atur juvenil s’ha reduït un 25,3 % entre 2015 i 2018; i, de l’altra, a les illes els joves inscrits a Garantia Juvenil han passat de 300 a 31.000 entre 2015 i 2019 (i de 20 a 2.751 a Menorca). «El nombre de joves inscrits s’ha elevat exponencialment perquè ara sí que es fan polítiques d’ocupació i aquestes ajuden i són útils per als ciutadans», ha afegit.\nPer acabar, tant la presidenta com el conseller han agraït a joves, empreses i tutors la feina i la implicació demostrada durant els mesos en què han treballat i s’han format. Per aquest motiu, han anunciat que aquests tipus de programes tindran continuïtat i es reforçaran en el futur.\nELS PROGRAMES SOIB JOVE A MENORCA EN XIFRES: 353 contractats, 47 projectes i 5.722.000 € d’inversió\na) SOIB Jove Qualificats\nAquest programa permet a menors de 30 anys amb estudis superiors tenir una primera experiència professional en el seu àmbit d’estudis, de forma remunerada. Ho fan contractats en ajuntaments, consells insulars i administració autonòmica.\nA Menorca, aquest programa té 186 beneficiaris, 32 projectes i 3.023.000 euros d’inversió. La taxa d’inserció laboral després de passar pel programa és d’un 58 % transcorreguts 6 mesos.\nb) SOIB Jove Formació i Ocupació\nMitjançant aquest programa, menors de 30 anys desocupats i sense estudis accedeixen a una feina i, a la vegada, realitzen una formació vinculada que els permetrà obtenir un certificat de professionalitat. Aquest programa es du a terme en ajuntaments i consells insulars, on fan tasques d’interès general o social.\nA Menorca, aquest programa té 132 beneficiaris, 12 projectes i 2.150.000 euros d’inversió. La taxa d’inserció laboral després de passar pel programa és d’un 72,6 % transcorreguts 6 mesos, i d’un 79,6 % 12 mesos després.\nc) Formació Dual Sectors Estratègics\nIgual que el SOIB Jove Formació i Ocupació, la Formació Dual combina formació i feina remunerada. No obstant això, en aquest cas, la feina la realitzen a les empreses aprenent un ofici al mateix lloc de treball. Aquest programa es du a terme en sectors estratègics per a l’economia balear (nàutica, calçat, moble, energies renovables i eficiència energètica, TICs, química...).\nEls tres projectes de Formació Dual a Menorca són en l’àmbit del calçat i marroquineria, TICs i manteniment i reparació d’embarcacions nàutiques.\nA Menorca, el programa en qüestió té 35 beneficiaris, 3 projectes i 458.000 euros d’inversió. La taxa d’inserció laboral després de passar pel programa és d’un 41 % transcorreguts 6 mesos.\nd) SOIB Jove Orientació i Itineraris d’Inserció\nD’altra part, a més dels programes d’ocupació i formació, des del 2017 el SOIB també ha impulsat programes d’orientació i inserció laboral adreçats a joves en risc d’exclusió social i col·lectius vulnerables. L’objectiu d’aquests programes és que els joves reprenguin una formació o millorin les seves habilitats per accedir al mercat laboral.\nA Menorca, això ha suposat 116 beneficiaris i una inversió de 400.000 euros. Són 1.875 beneficiaris en total, si se sumen els de totes les illes.


Farinetes Biocrecimiento Biocaroba - EcoAliment\n> Alimentació>Potets i Farinetes>Farinetes Biocrecimiento Biocaroba\nFarinetes Biocrecimiento Biocaroba\nFarinetes amb un 18% de garrofa ecològica.\nPer a nadons o com a crema de postres "xocaletejada" pels grans, en qualsevol cas sense excitants, sucre ni greixos afegits.\nA partir dels 7 mesos.\nAquestes farinetes de garrofa aprofita aquest nutrient i els seus tanins específics insolubles en aigua que inactiven les toxines així com inhibeixen la proliferació de bacteris, sent ambdues coses beneficioses en cas de diarrees. També actuen com a protector de la mucosa intestinal.\nEl contingut en potassi de 1030 mg per 100 g (més de cinc vegades que el tomàquet) promou l'equilibri entre potassi i sodi.\nAlt contingut en minerals:\nCalci de 410 mg per 100 g (davant els 120 mg de la llet de vaca)\nMagnesi, 150 mg\nFerro, 75 mg\nFòsfor, 140 mg.\nAlt nivell en vitamina C, fins a 50 mg (en comparació al tomàquet que té 24 mg) i en vitamina E, de 0,5 mg.\nTambé disposa de propietats antioxidants que tenen un efecte protector per als nadons en la fase de creixement inicial.\nGarrofa (18%), Arròs integral maltejat, Civada.\nDolços i llaminadures: fem-ne un consum ocasional\nRemeis naturals per sis molèsties habituals