Castelló: tres quarts de mil.lenni d’una ciutat\nJosé Sánchez Adell, cronista oficial de la ciutat\nA Lleida, el 6 dels idus de setembre de 1251 (data que reduïda al calendari vigent actualment equival al dia 8 del mateix més i any) Jaume I estenia un document pel qual autoritzava Ximén Pérez d’Arenós, el seu lloctinent en el regne de València, a traslladar la vila de Castelló des del seu emplaçament originari al lloc de la plana que vera com més apropiat. La memòria tradicional situa l’execució de l’autoritzat trasllat en la quaresma immediata de l’any següent. Aquest fet sempre ha sigut valorat pel poble castellonenc, en la seua interpretació exacta del moment auroral de la seua existència, en el nou assentament de l’alqueria mora de Benirabe, i en això rau que el record del trasllat estiga associat, com és ben sabut, a la celebració anual d’una romeria a l’ermita de la Magdalena, que s’alça al costat del castell des dels temps remots orígens.\nDotze anys abans, en 1239, va haver-hi certament un intent de fundació d’una nova vila (en aquest cas l’alqueria de Benimahomet), mitjançant una carta pobla atorgada pel primer senyor feudal que va tindre Castelló, en Nunó Sanç, senyor del Rosselló. La història tenia determinat, tanmateix, que el naixement del nou Castelló havia de vindre de la mà de la corona (hui diríem de l’Estat), la qual cosa equival a dir que hauria de començar les seues passes pel camí de les llibertats i no dels condicionaments i sotmetiments feudals.\nJa és sabut que la vida al Castelló dels segles medievals va tindre uns caràcters plenaments urbans, amb un important pes de les activitats artesanes i comercials per damunt de la dedicació rural del conreu dels camps, que també cobrarà un desenvolupament posterior i creixent mitjançant el sistema de recs amb les aigües del Millars. Com a mostra de l’impuls reial al desenvolupament econòmic, recordem que el 16 de març de 1260 Jaume I autoritzà la construcció d’un camí per a unir la vila amb la mar, en el punt en què van existir precedents preromans i ara començava a aparèixer un incipient trànsit marítim precursor del futur port. O també que el 9 de maig de 1269, el mateix monarca atorgava permís per a celebrar una fira que havia de començar vuit dies abans de sant Lluc (18 d’octubre), mostra inequívoca d’activa vida mercantil. Per una altra part, un document de 17 de feber de 1272 autoritzava l’ampliació del nucli urbà, mitjançant l’afegit d’un raval que suposava l’aparició dels carrers d’Enmig i d’Amunt, cosa que demostra el favorable efecte de l’atenció reial sobre el creixement demogràfic de la nova vila. El fill i successor de Jaume I, Pere II el Gran, des de Barcelona, el 7 de febrer atorgarà a la vila de Castelló la facultat d’autogovernar-se mitjançant la concessió del dret a posseir els seus propis òrgans municipals. Bé podria aplicar-se al Castelló medieval el que es deia en aquell temps que l’aire de la ciutat fa lliures els homes.\nTot pareix indicar que Jaume I atorgà a la naixent vila com un crèdit de confiança per a exercir un paper de capitania en aquestes terres septentrionals valencianes. Vinguda a la Història quan el fenomen urbà ja s’havia manifestat amb anterioritat en altres punts de la comarca, Castelló assumí des del segle XIV la seu d’una governació, i amb ella un rol de capitalitat que no l’ha abandonat al llarg dels segles.\nPerò la història no és una memòria inerta i morta sinó testimoni viu d’un flux de generacions que no cessen de succeir-se i renovar-se sense perdre la referència d’un passat comú. Des d’aquella data del 8 de setembre de 1251 fins a hui, ha transcorregut un sol i únic discórrer històric que ha tingut com a protagonista el poble de Castelló, contínuament mutable en els seus individus per llei de vida, però sempre el mateix en el seu origen comú i ambicions comunes; una llarga i lenta desfilada de dies i anys; una contínua sedimentació d’homes i dones de diversa procedència però integrats en coincidents il.lusions; una successió de collites (vinya, canyamel, seda, cànem, taronja, segons les conjuntures variables de l’economia agrícola), d’empreses comercials i industrials; d’assoliments culturals i artístics; de fervors religiosos; de canvis polítics; d’història que flueixen sense parar.\nUna celebració del 750 aniversari de la concessió reial de Jaume I que vol ser fidel al seu propi significat i a la seua transcedència no pot quedar-se en la mera evocació arquelògica d’un antic episodi històric, o només en motiu ocasional per a celebrar unes festes sonades. Exigeix una reflexió cap al passat com a experiència i cap al futur com a il.lusió. En aquell document de 1251 estava implícita tota la capacitat de desenvolupament que ha fet possible aquests tres quarts de mil.lenni transcorregurts per al nostre poble, amb alternança d’esdeveniments alegres i successos tristos, però sempre amb l’amor al progrés i a la llibertat per bandera.


inici / notícies / Els veïns de Parc Riu Clar perden de vista el polèmic tòtem publicitari\nPublicat dijous 12 de Juliol de 2018 11:03\nEl tòtem publicitari de Parc Riu Clar ja és història. La polèmica estructura ha estat desmuntada, posant fi a la lluita veïnal d’aquest barri de Ponent. Feia dos anys i mig que ho perseguien. Una grua de grans dimensions i tres operaris han dut a terme les tasques per enretirar el tòtem.\nDesprés d’una llarga lluita per part de l’associació de veïns, l’abril de l’any passat la Junta de Govern Local va acordar ordenar a l’empresa que en el termini d’un mes eliminés el tòtem, de 17 metres d’alçada. Prèviament, ja se li havia tombat el recurs per donar legalitat a aquesta estructura. El propietari no el va treure i es va procedir a tapar la publicitat i a tallar el subministrament elèctric. També es va col·locar una tanca perimetral, tasques que l’ajuntament també va assumir de manera subsidiària. L’objectiu era, a la vegada, evitar que els adolescents s’enfilessin al tòtem, com havia passat en alguna ocasió.\nJosefa Rodríguez, presidenta de l'associació de veïns de Parc Riu Clar, ha explicat a Tarragona Ràdio que estan molt contents després del periple que han passat.\nDes de l’ajuntament, valoració positiva, també, per part del tinent d’alcalde d’Urbanisme. Josep Maria Milà explica que el tòtem era il·legal i que amb la seva retirada es tanca un tema que s’ha encallat a nivell administratiu.\nL’operació l’ha dut a terme el mateix propietari, instat pel consistori des de feia molts mesos.\nL’aparcament dissuasiu de l’N-340, al costat del Francolí, obrirà a finals de març amb 220 places\nL’Estat actuarà si es detecta frau en la regulació dels preus de l’avellana\nEl Govern vol professionalitzar el peix blau i compta amb els pescadors de Tarragona\nUna conferència de Margarida Aritzeta obre aquest dimarts les jornades dedicades a Jordi Tiñena


Toledo, als quarts de l’ITF del CT D’Aro. | Tennis | L'Esportiu de Catalunya\nToledo, als quarts de l’ITF del CT D’Aro. Toledo, als quarts de l’ITF del CT D’Aro. Toledo, als quarts de l’ITF del CT D’Aro. Toledo, als quarts de l’ITF del CT D’Aro. + Toledo, als quarts de l’ITF del CT D’Aro. E-mail\nToledo, als quarts de l’ITF del CT D’Aro. Toledo, als quarts de l’ITF del CT D’Aro. Toledo, als quarts de l’ITF del CT D’Aro. Toledo, als quarts de l’ITF del CT D’Aro. Toledo, als quarts de l’ITF del CT D’Aro. E-mail\nEl maçanetenc Pol Toledo es va classificar per als quarts de final del torneig ITF del CT D’Aro en derrotar per 6-3 i 7-5 el francès Clément Tabur (5). El seu proper rival serà el georgià Aleksandr Metreveli. El jugador de Cabrils Max Alcalà va superar per 7-6 (3), 5-7 i 6-4 el neerlandès Max Houkes i s’enfrontarà en els quarts al madrileny Miguel Damas.


Actualitat Tribunals El jutge denega la llibertat a Forn\nLlarena diu que persisteix el ric de reiteració delictiva\nTribunals 02/02/2018 17:43\nEl jutge del Tribunal Suprem, Pablo Llarena, ha decidit denegar la llibertat que havia sol·licitat l'exconseller català d'Interior, Joaquim Forn. Llarena ha decidit mantenir la presó provisional sense fiança per a Forn.\nEl jutge Llarena afirma que no deixa en llibertat a l'extitular d'Interior de l'executiu de Carles Puigdemont en considerar que persisteix el risc de reiteració delictiva, tot i que Forn havia renunciat a l'acta de diputat al Parlament.\nLlarena considera que el paper que van fer els Mossos d'Esquadra durant la celebració de la consulta independentista de l'-O va ser responsabilitat de Forn, i ho defensa amb la declaració que va fer al Suprem el qui va ser coordinador de l'operatiu policial durant aquella jornada, el coronel Diego Pérez dels Cobos.\nEn aquest sentit, es considera que tot i que Forn va fer una actuació orientada a aparentar mantenir el compliment de les decisions dels tribunals, a l'hora de la veritat va impedir el seu compliment.\nAmb Joaquim Forn, es troben a la presó l'expresident de l'ANC i diputat de JxCat, Jordi Sánchez, l'exvicepresident de la Generalitat i diputat d'ERC, Oriol Junqueras, i el president de l'associació Òmnium Cultural, Jordi Cuixart.\nllibertat Tribunal Suprem jutge Oriol Junqueras Jordi Sànchez Joaquim Forn Jordi Cuixart Pablo Llarena presó incondicional


Situació dels snowparks de Grandvalira per a aquests dies - Diari de la neu\nSituació dels snowparks de Grandvalira per a aquests dies\nOberts els snowparks Xavi, El Peretol i el Tarter\nAndorra 26.12.201519.15 h\nImatge d'arxiu de l'snowpark de Soledu-El Tarter, a Grandvalira Autor/a: Grandvalira\nEl freestyle no para de guanyar practicants. Les estacions andorranes compten, possiblement, amb les millors instal·lacions del Pirineu per a practicar aquesta modalitat d'esquí i surf de neu lliure. Tot seguit adjuntem la situació dels snowparks de Grandvalira, segons informació facilitada pel mateix domini.\nEls snowparks de Grandvalira estan oberts durant aquestes dates convertint l'oferta de freestyle de l’estació en una de les més completes dels Pirineus, especialment pels freestylers debutants i amb un nivell intermedi. L’excel·lent feina dels equips de shapers i maquinistes de l’estació han permès disposar a dia d’avui de les següents condicions. Segons el comunicat enviat per Grandvalira, per aquestes festes de Nadal la situació és la següent:\nEl Xavi Park, al sector Grau Roig, ofereix un total de 3 línies: una línia amb 6 mòduls en línia, una línia amb 3 mòduls en línia i un salt, i una línia per a debutants amb 2 mòduls en línia.\nL’Snowpark El Tarter posa a disposició dels visitants 1 línia amb 7 mòduls que inclou vàries opcions i varietat per a tots els gustos i nivells. A banda, el Freestyle Center i els camps de freestyle funcionaran a ple rendiment.\nL’Snowpark Peretol, per la seva banda, ofereix 22 mòduls i una qualitat de neu molt bona.


L'Ajuntament d'Almussafes neteja els parcs amb aigua a pressió per a eliminar els excrements dels pardals - Ajuntament d'Almussafes\nBy Ajuntament d'Almussafes on 22 de noviembre de 2018\nEl Pontet i Les Palmeres, les dos zones verdes on s’ha incidit amb més profunditat donada la major presència d’aus registrada\nEncara que les condicions climatològiques han impedit el desenrotllament del calendari d’intervencions de neteja en profunditat inicialment previst per l’Ajuntament d’Almussafes, durant l’última setmana la brigada municipal sí que ha completat la neteja amb aigua a pressió dels parcs que estan més afectats per la presència d’aus i, per tant, requerixen d’un major esforç per a l’eliminació dels excrements abocats per les mateixes. A més de les labors realitzades en el Pontet i Les Palmeres, els operaris també han reforçat la neteja de les illes de contenidors de reciclatge.\nLa brigada de neteja es prepara, així mateix, per a escometre en breu els treballs de transport i instal·lació de les diferents carpes de les comissions falleres de la localitat, entre altres incidències relacionades amb el muntatge de les esmentades festes.\nQuant a les intervencions de manteniment en la població, el major esforç dels últims dies s’ha centrat en una sèrie de reparacions en el Camp de Futbol Municipal i en altres obres menors, com a reparació de clots, senyalització vertical i condicionament d’embornals en les vies públiques.\nTambé s’ha donat continuïtat a la instal·lació de bol·lards de seguretat en el nucli urbà, al condicionament dels contenidors per al reciclatge de residus i a reparacions en diferents edificis públics.\nL’eliminació de la brutícia general en parcs i jardins del nucli urbà i en zones localitzades pel propi consistori o per comunicació directa dels veïns, les intervencions per a assegurar uns espais públics nets i segurs i la instal·lació de noves cobertes metàl·liques per a la fixació dels contenidors del nucli urbà i dels polígons industrials són accions que es repetixen setmanalment.\nNeteja dels parcs amb aigua a pressió\nL’Ajuntament d’Almussafes neteja els...


Barcelona Activa rep el Premi Internacional Roger Kaufman - Barcelona Activa\nEl guardó, atorgat per la International Society for Performance Improvement (ISPI), ha premiat la tasca de Barcelona Activa d'impuls a l'emprenedoria i millora de la qualitat de vida de la ciutadania\nBarcelona Activa, 09 de novembre 2018\nLes polítiques en desenvolupament local que impulsa Barcelona Activa han sigut reconegudes internacionalment amb el prestigiós premi Roger Kaufman. El guardó, atorgat per la International Society for Performance Improvement (ISPI), ha premiat la tasca de Barcelona Activa d'impuls a l'emprenedoria i millora de la qualitat de vida de la ciutadania de Barcelona.\n"Esdevenir un innovador social no és una opció, sinó una obligació" assegura la directora general de Barcelona Activa, Sara Berbel, que ha recollit el guardó de la mà del cònsol general dels Estats Units a Barcelona, Robert Riley, i del mateix Roger Kaufman, figura destacada a escala mundial en l'àmbit de la millora social i organitzacional, i consultor de governs, empreses i diverses ONG.\nEl premi es va lliurar en el marc de les Jornades City Doctors Global Forum on social and urban transformation, una gran trobada entre persones expertes on s'han compartit pràctiques per a la transformació social de les ciutats.\nAmb aquestes polítiques, Barcelona Activa fa un pas endavant per tal de situar la ciutat a l¿avantguarda mundial en la generació d¿innovacions socioeconòmiques.


Serveis TPS: Renting, Lloguer, Preu per còpia, manteniment | TPS-Telecon\nServeis TPS: Renting, Lloguer, Preu per còpia, manteniment\nEn TPS - Telecon Printing Solutions tenim serveis addicionals que milloren i ajuden en la resolució dels problemes que es puguin trobar.\nEntre les prestacions d'aquests serveis que ofereix TPS, se soluciona la totalitat de problemàtica que la seva empresa es pugui trobar amb la compra i reparació dels equips d'impressió i el manteniment del maquinari en general.\nEntre els serveis addicionals que ofereix TPS tenim el lloguer i rènting de fotocopiadores i impressores làser color, manteniment preventiu, contracte de manteniment amb preu per còpia, consultoria d'entorns d'impressió i manteniment de microinformatica.\nEn els serveis de solucions contractuals, ens adaptem a l'evolució de la seva empresa en el seu camí cap a l'eficiència en la gestió de documents, oferint la solució contractual que millor s'adapti a les necessitats de la seva empresa i el seu estadi de creixement, permetent obtenir el millor rendiment de la inversió, major comoditat i flexibilitat.\nDiversos tipus de contractes: Tot inclòs, preu per còpia, lloguer, rènting, etc.\nFlexibilitat de contracte durant el període de vida.\nCicles de facturació adaptats.\nLloguer (fotocopiadores, impressores, multifuncionals)\nTenim un servei de lloguer de fotocopiadores, impressores i multifuncionals. Mitjançant aquest servei es resol la demanda dels clients que volen realitzar tasques d'impressió temporalment, o simplement que prefereixen aquest tipus de contracte per a l'adquisició del seu equip d'impressió.\nRènting (fotocopiadores, impressores, fax, multifuncionals)\nMitjançant aquest servei financer de Renting de fotocopiadores, impressores i fax, podrà comptar amb equips d'última tecnologia facilitant la renovació tecnològica dels equips de forma gradual, així disposar sempre de l'última tecnologia per a la producció de documents sense necessitat de comprar-la.\nMés informació de Renting\nPreu per còpia o Pagament per impressió\nMitjançant el servei de preu per còpia, la seva empresa només pagarà per les pàgines que produeix, a un preu per pàgina únic que inclou tots els consumibles necessaris (menys el paper), assistència tècnica a la seva oficina i garantia durant el temps d'ús dels mateixos, sense costos addicionals. Totes les sol·licituds de consumibles podrà fer a través del nostre telèfon d'Atenció / Servei Tècnic. Els consumibles se'ls lliurem a domicili i el servei tècnic és a domicili.\nMés informació de Preu per còpia o Pagament per impressió\nManteniment preventiu (Impressores, fotocopiadores, Multifuncionals, fax)\nA més del nostre servei de preu per còpia i rènting, també tenim el servei de manteniment preventiu mitjançant el qual el nostre servei tècnic realitza assistència tècnica dels equips d'impressió a la seva oficina i ofereix una garantia durant el temps d'ús dels mateixos, sense costos addicionals.\nMés informació del manteniment de fotocopiadores.\nEl servei tot inclòs de TPS en equips d'impressió inclou el rènting de l'equip d'impressió, el preu per còpia / pagament per ús i el servei tècnic de manteniment inclòs. Amb aquesta solució només pagarà per les pàgines que produeix, amb un preu per còpia que inclou l'ús dels equips per produir els seus documents, tots els consumibles necessaris (menys el paper), l'assistència tècnica a la seva oficina i garantia durant el temps de ús dels mateixos, sense costos addicionals. Així la seva empresa podrà:\nComptar amb equips d'última tecnologia, facilitant la renovació tecnològica dels equips de forma gradual.\nOblidar-se de la gestió de múltiples contractes, factures, garanties, compra i emmagatzematge de consumibles.\nEn tot moment tindrà sota control els seus volums i costos de producció de pàgines amb una sola factura.\nNo ha de tenir un control d'estoc de consumibles, totes les sol·licituds de consumibles i servei tècnic podrà fer a través del nostre telèfon d'Atenció Servei Tècnic.\nEls consumibles se'ls lliurem a domicili i el servei tècnic també és a domicili.\nOmpli el següent formulari per informar-se dels serveis de solucions contractuals que millor s'adaptin a les necessitats de la seva empresa (rènting, lloguer, preu per còpia, manteniment i tot inclòs).\nEn TPS també tenim serveis addicionals com la consultoria d'entorns d'impressió i el manteniment de microinformatica.\nConsultoria d'entorns d'impressió\nEn aquest servei d'assessoria i consultoria, TPS realitza una avaluació de l'entorn d'impressió, gestió de documents i determinació dels costos operatius actuals.\nL'objectiu és obtenir una clara idea dels dispositius usats, la seva antiguitat, la seva eficiència i el seu cost en quant a serveis i subministraments i les millores en eficàcia i estalvi de costos que podrà obtenir.\nEl nostre personal qualificat estudiarà cada cas individualment i proposarà la solució que millor s'adapti a l'estructura de processos del client. Evitarem en la major mesura possible els processos manuals, fent accessible la informació en forma i manera necessaris, mitjançant solucions de captura, gestió i impressió de la informació.\nAnar a Consultoria d'entorns d'impressió\nConsultoria i manteniment d'informàtica\nServei amb el qual mitjançant el nostre equip tècnic, podrà disposar del seu propi "Departament Informàtic Extern", el qual a més de solucionar qualsevol tipus d'incidència participarà de manera proactiva en la millora del seu sistema ja que la tecnologia és una eina estratègica per al seu negoci.\nConsultoria i nous projectes\nSuport i manteniment: Assistència tècnica per telèfon, email, remot o in-situ.\nManteniment PC i servidors. Intranet, Gestió de maquinari i programari, Correu electrònic, VPN, Còpies de seguretat.\nServeis complementaris: Dominis, Hosting, pàgines web, formació, programació, ...\nAnar a Consultoria i manteniment d'informàtica


A mitjans del mes passat ens van donar el notición de que participariem al We love cats Market, i ara ja només falten un parell de setmanes perquè arribi el dia, dissabte 30 de novembre i diumenge 1 de desembre.\nEl cartell de parcipants va sortir fa un parell de setmanes, si no sabieu si anar-hi o no, veient els participants no ho podeu dubtar.\nPerò si amb el cartelon que hi ha no en teniu prou, segur que no li fareu un lleig al gatet Tet!\nEns veiem el 30 i l'1 a l'Allehaus, c. del palau nº4 a Barcelona!\nEtiquetes de comentaris: Fires, Mercat Solidari\nVero 20 de novembre de 2013 a les 14:22\nIntentaré no perdre-me'l, te moooolt bona pinta!


“Si soc així és perquè vaig néixer a Celrà” | Gemma Busquets Ros | CELRÀ | Administracions | El Punt Avui\n“Si soc així és perquè vaig néixer a Celrà” “Si soc així és perquè vaig néixer a Celrà” “Si soc així és perquè vaig néixer a Celrà” “Si soc així és perquè vaig néixer a Celrà” + “Si soc així és perquè vaig néixer a Celrà” E-mail\nCELRÀ - 22 novembre 2021 2.00 h\n“Si soc així és perquè vaig néixer a Celrà”\n“M’agrada combinar patrimoni, oci, cultura, i aquest espai, amb el futur centre d’interpretació de les Gavarres, és ric”\n“Si no hagués nascut a Celrà no faria teatre”\nFotografiat des del mirador de la Torre Desvern QUIM PUIG.\nA la casa on va viure fins els 8 anys QUIM PUIG.\nDavant l'escola l'Aulet QUIM PUIG.\nDavant la Torre Desvern QUIM PUIG.\nA l'Ateneu de Celrà QUIM PUIG.\n“Si soc així és perquè vaig néixer a Celrà” “Si soc així és perquè vaig néixer a Celrà” “Si soc així és perquè vaig néixer a Celrà” “Si soc així és perquè vaig néixer a Celrà” “Si soc així és perquè vaig néixer a Celrà” E-mail\nDestaca l’empremta que va tenir l’educació i els anys a l’escola L’Aulet en la seva vocació teatral\nConsidera que la plaça del poble, desplaçada com a centre neuràlgic, ha de reactivar-se\nComencem pel final. Per la fotografia gran que il·lustra aquest passeig, que vam fer just fa una setmana amb el paisatge de tardor en estat de gràcia després de la pluja persistent i necessària caiguda dia sí i dia també aquesta primera quinzena de novembre. El matí apuntava tristoi, en Quim Puig tenia por que la pluja que l’havia acompanyat en el trajecte en cotxe li espatllés la sessió fotogràfica i la grisor imperava en el cel atorgant-li, però, un aire respectuós, gairebé de misericòrdia, amb la natura que ha de morir per poder renéixer i amb la periodista, el fotògraf i l’alcalde, els quals, des de la Torre Desvern de Celrà, contemplaven la vista que ofereix el seu mirador; una silueta urbana de Celrà que fuig de la Fàbrica. Des de la Torre Desvern, s’hi veu el campanar de l’església, el bloc d’edificis on va viure l’alcalde, els Pirineus, l’esplendor del verd de les Gavarres, que “han salvat” els celranencs durant la pandèmia. I el protagonista de l’entrevista donant preeminència a l’entorn, que és el que l’ha fet ser com és. El so del tren i els ocells piulant ens van despertar del somieig.\n“Recordo un moment, després del confinament, en què vaig pujar amb la canalla i hi havia un músic tocant el saxo, un grup de joves estirats al prat, una celebració d’aniversari sota el porxo…”, explica l’alcalde de Celrà, des de fa vuit mesos, David Planas Lladó (Celrà, 1972). El 29 de març va jurar el càrrec rellevant a mig mandat Dani Cornellà, que se centra en la seva tasca de diputat al Parlament. Explica que ha triat la Torre Desvern com a punt de cloenda del passeig perquè és un espai a recuperar pels veïns de Celrà. Un lloc de tranquil·litat a dos minuts del nucli urbà, al costat del parc de les Olors, per anar-hi a llegir, a meditar o simplement a badar. “M’agrada la idea de barrejar patrimoni, oci, cultura, i aquest és un espai ric”, assenyala l’alcalde. La Torre Desvern és un edifici d’arquitectura militar medieval que amb el pas del temps es va convertir en masia. Des de la cessió de la propietat per part de la família Cors Guinart a l’Ajuntament de Celrà, s’hi han fet diferents actuacions que han de permetre, amb ajuts europeus del fons Feder i també de la Generalitat, fer-hi un centre d’interpretació de les Gavarres. La previsió és tenir-lo l’any vinent.\nTot i aquest ambient bucòlic que s’olora amb la terra mullada, es percep amb els canvis de colors i evoca l’entorn de la Torre Desvern, quan hi arribem amb la furgoneta de l’alcalde –fem el passeig com si acompanyéssim l’actor David Planas a una representació de Ventura o Elda i Daniel– uns brètols han fet malbé les tanques protectores. De nit s’hi fan botellots i l’alcalde es lamenta de l’incivisme al mateix temps que es treballa per a activitats per al jovent.\nDes del mirador de la Torre Desvern, es pot veure el bloc d’edificis, pintat de groc, on va viure David Planas. L’alcalde, però, ha volgut començar aquesta ruta personal i molt vinculada al territori ensenyant-nos la casa de la infantesa, la que va ser la llar familiar fins als 8 anys. Ara està enmig del polígon, envoltada de naus, però quan Planas era petit hi havia camps i els carrers no estaven asfaltats i el que ara és un jardí assalvatjat, a final dels anys setanta, eren rengleres de presseguers i cirerers i amb la germana anaven amb bicicleta fins que la mare sortia i a crit de “a taula” sabien que era hora de tornar. Un reguitzell de records d’infant d’uns temps passats, segurament compartits per tota una generació que s’acosta a la cinquantena, que ha conegut la vida de poble, més enllà dels estius, i que ha fet dit d’adolescent per anar fins al Pont Major, a l’institut, amb la seguretat i confiança que algun conductor de Celrà et pujaria. Per David Planas, més que l’evocadora nostàlgia, aquest primer punt del passeig és l’inici de la seva relació amb la terra, amb el paisatge amb el qual ha crescut i s’ha fet. Els pares venien de la pagesia i a casa hi havia un espai per guardar-hi els tractors i la maquinària. “Aquí vaig començar a estimar la terra; era el meu pati de jugar. Era molt maco sobretot en l’època de segar, de recollir els fruits perquè hi havia molt de moviment.” Evoca la llibertat, el fet de no tenir límits, la que dona poder créixer en aquest entorn, però sobretot reconeix ser afortunat per tenir un sostre. Passegem per aquest pati de la infantesa i, mentre el fotògraf busca el millor angle, David Planas m’assenyala el lloc on hi havia el gronxador i l’arbre de Nadal. Va créixer massa i el van haver d’enderrocar.\nL’escola L’Aulet és un punt cabdal del recorregut. És un referent pel fet de ser la primera escola pública, laica i en català de les comarques gironines. Entre els que ho van impulsar hi havia els pares. Si l’educació marca la vida personal, en el cas de David Planas a L’Aulet li van inocular “el verí del teatre”.\n“Estava representant Ventura i va venir un company de classe a veure’m i em va recordar que en una entrevista que ens van fer a 6è d’EGB sobre el teatre a l’aula vaig dir clarament que jo volia fer teatre.” L’anècdota la recorda David Planas a propòsit d’una vocació que s’ha fet professió i que ara pot combinar amb l’alcaldia: “No puc passar-me dos mesos centrat a assajar una nova producció però sí que puc girar amb bolos de Ventura i Elda i Daniel i els contes amb Estrambòtics.” En el pla educatiu de L’Aulet, s’hi destaca l’eix artístic, una línia que ja es va marcar des dels inicis de l’escola. David Planas recorda les classes de plàstica amb l’artista Quim Corominas i les obres de teatre que anualment feien amb els companys de classe. A L’Aulet hi va fer de monitor al menjador i també n’ha estat el primer assessor teatral. Ara hi van els seus fills. Fem les fotos i és l’hora del pati. D’entre la mainada que juga, apareix el seu fill Quel, que saluda el pare des d’una tanca que no pot saltar. Els crits d’“alcalde, alcalde” a tall de salutació tanquen la segona parada d’aquest bolo i em recorden que en la presa de possessió va voler que hi fos present la mainada.\nAturats encara en la infantesa de l’alcalde, fem cap a la plaça del poble, antic centre de Celrà. Els records fan flaire dels calamars a la romana “únics a la demarcació”, precisa David Planas, del bar Sport i de les llepolies que comprava a Can Pep i Ca la Tresita quan acompanyava l’avi a missa, perquè en sortir, amb les 5 pessetes, es comprova una llaminadura. “S’hi corria, s’hi jugava a pilota... amb el pas dels anys el centre s’ha anat desplaçant i aquesta part ha quedat buida”, assenyala. L’alcalde explica, però, que es pot recuperar la vida perduda, reactivar el moviment, amb la instal·lació de famílies joves: “Els nens han de tornar-hi a córrer; la plaça s’ho mereix.”\nEn la conversa a la furgoneta, en direcció a l’Ateneu, en Quim Puig li fa broma sobre ser actor i ser alcalde. “Quan anava a explicar contes començava dient: soc en David Planas i soc contista i visc del cuento sense ser polític”, comenta, enriolat, tot recordant la diferència entre la política municipal i la que es fa en els passos perduts al Parlament. “Celrà és un poble i el porto a la sang; si soc així és perquè vaig néixer aquí. Segurament, si no hagués nascut a Celrà no estaria fent teatre.”\nArribem a l’Ateneu de Celrà, que amaga els seus aires modernistes a la plaça de l’Estatut. “Aquí és on vaig començar a tocar escenari; no professionalment, sinó amb el grup amateur del poble, quan tenia 15 anys”, explica. En guarda molts records entranyables de representacions fetes, començant pels Pastorets. Aquí va ser on el verí del teatre va començar a explotar. I l’alcalde actor recorda un punt d’inflexió concret, una obra que dirigia Mercè Mas, la qual el corregia constantment en la manera que tenia de baixar les escales. “Va ser llavors que vaig pensar que això del teatre s’ha d’aprendre, s’ha d’estudiar, no només no tenir vergonyar i dir un text.” A l’Ateneu de Celrà, l’avi també hi feia de maquinista de cinema, de la sala que hi havia hagut. “Amb 25 pessetes veies dues pel·lícules i et compraves un Popeye”, recorda.\nEl teatre, l’eix vital del passeig\nÉs un passeig nostàlgic, que evoca els records de la infantesa, però alhora amb el “verí” del teatre molt present en la trajectòria vital de David Planas però també en dos dels equipaments escollits: l’escola L’Aulet, amb les propostes artístiques destacades en el pla educatiu, i l’Ateneu. Edifici històric, construït el 1913, s’hi van programar activitats culturals. Durant la guerra, va ser un taller mecànic per als avions que hi havia al camp d’aviació de Celrà. El 1992, el va adquirir l’Ajuntament, que el va reformar, i el va convertir en el Teatre Ateneu.\nEl Punt Avui. Girona 22-11-2021, Pàgina 20


El 30 d’agost s’aprova inicialment el Pla territorial parcial de les Comarques Centrals. A partir d’aquesta data i durant tres mesos, el Pla es posa a exposició pública i es procedeix a la consulta dels agents interessats. El secretari de Política Territorial, Oriol Nel•lo, presenta el Pla a Manresa i a Vic. A Osona, diversos alcaldes de la comarca es mostren partidaris de la vegueria de l’Alt Ter i són crítics amb el nou Pla, al qual presenten al•legacions conjuntes. També presenten diverses al•legacions el Consell Comarcal del Bages, la CUP-Vic i ICV-Bages, totes elles de caire ambiental o relacionades amb l’encaix de les noves infraestructures.\nEl Departament de Política Territorial i Obres Públiques (DPTOP) va presentar l’abril de 2006 l’Avantprojecte del pla territorial parcial de les Comarques Centrals (PTPCC), que ordenava l’àmbit territorial integrat per les comarques de l’Anoia, el Bages, Osona, el Berguedà i el Solsonès.\nL’Avantprojecte es basava en unes hipòtesis de creixement econòmic i demogràfic de la regió en l’horitzó temporal del 2026. Preveia un creixement demogràfic del 65%, amb el qual s’assolirien els 700.000 habitants, es crearien 170.000 llocs de treball i es construirien 116.000 habitatges nous. El gros d’aquest creixement se situava a les àrees urbanes de les capitals comarcals i a ciutats mitjanes com Cardona, Manlleu o Torelló.\nD’altra banda, el Pla identificava la xarxa d’espais oberts de la regió i n’establia diferents nivells de protecció. Un dels aspectes més complexos era l’encaix amb l’ampliació de la xarxa d’infraestructures de mobilitat prevista pel Pla d’infraestructures de transport de Catalunya (PITC), que incloïa projectes d’envergadura com el FERROCARRIL TRANSVERSAL DE CATALUNYA i L’AUTOVIA C-15 (EIX DIAGONAL).\nA final de 2006 es va presentar l’Informe de sostenibilitat ambiental (ISA) del Pla on s’indicava que les propostes del Pla tenien un balanç ambiental positiu i representaven una millora ambiental respecte de l’alternativa zero, és a dir, l’escenari tendencial sense el pla.\nAprovació inicial i presentació del Pla\nEl Pla territorial es va aprovar inicialment el 30 d’agost de 2007. A partir de llavors, el Pla i l’ISA associat es van posar a informació pública durant tres mesos. Durant aquest període el Pla i l’ISA també es van sotmetre a la consideració i consulta de les corporacions, associacions i entitats interessades, per tal que aquestes tinguessin l'oportunitat de comunicar el que consideressin oportú en relació amb l’àmbit de les seves funcions i competències.\nA mitjan octubre, el secretari per a la Planificació Territorial, Oriol Nel•lo (Partit dels Socialistes de Catalunya, PSC), va presentar el Pla a Vic i a mitjan novembre ho va fer a Manresa.\nEls alcaldes d’Osona, els més crítics amb el Pla\nLa presentació del Pla a Vic va posar de manifest les reticències de bona part dels alcaldes osonencs. L’alcalde de Vic, Josep Maria Vila d’Abadal (Convergència i Unió, CiU), va ser un dels més crítics, ja que entenia que el Pla no tenia en compte la relació entre Osona i les comarques veïnes del Ripollès i la Garrotxa. D’aquesta manera, Vila d’Abadal tornava a fer avinent la seva preferència per la VEGUERIA DE L’ALT TER, que associaria Osona amb aquestes dues comarques.\nNel•lo, però, va afirmar que el fet que Osona estigués inclosa dins del PTPCC no implicava necessàriament una unió administrativa amb la resta de comarques que s'integraven al Pla i va afirmar que la vegueria de l’Alt Ter continuava sent factible.\nD’altra banda, l’alcalde de Vic va mostrar la seva disconformitat amb el fet que el tren transversal no tingués en compte la Garrotxa i el Ripollès, cosa que també va remarcar l’alcalde de Calldetenes, Jaume Mas (Esquerra Republicana de Catalunya, ERC). Mas també es va mostrar molt crític amb la nova ronda est d’Osona, que havia d’enllaçar Tona amb Torelló, ja que entenia que el nou vial tancaria Vic per totes les bandes. També es va sumar a les crítiques l'alcaldessa de Santa Eugènia de Berga, Filomena Tió (ERC), per a qui el Pla presentava una visió d'Osona excessivament metropolitana i potenciava molt la mobilitat privada en automòbil.\nPer la seva banda, l’alcalde de Torelló, Miquel Franch (PSC), va preguntar quin encaix tindria el Pla director de la Vall del Ges amb el PTPCC. I els alcaldes de Manlleu i Taradell, Pere Prat (ERC) i Lluís Verdaguer (CiU), van demanar que els tràmits d'exposició i debat del Pla territorial no endarrerissin el calendari d'aprovació dels plans d'ordenació urbanística municipal (POUM) dels seus municipis.\nA final de novembre, l'assemblea d'alcaldes d'Osona va aprovar un document d'al•legacions conjuntes al PTPC, en què es demanava una sèrie de modificacions relacionades amb les infraestructures i s’apostava per la separació administrativa de la resta de comarques del Pla i la creació de la vegueria pròpia de l’Alt Ter.\nEl document demanava un model territorial de creixement més sostenible, ja que entenia que les previsions de creixement del Pla eren desmesurades. En matèria d’infraestructures, l’assemblea va demanar que, a més del DESDOBLAMENT DE L’EIX TRANSVERSAL, es millorés la connexió entre aquest i la C-17 i que es preveiés la possibilitat de desdoblar l’EIX VIC-OLOT, que encara no havia entrat en servei. En matèria ferroviària, apostava pel desdoblament de la línia de tren fins a Ripoll, que permetés utilitzar aquest tram com a metro comarcal. A l’últim, en relació amb el ferrocarril transversal de Catalunya, el document demanava que es preveiés una segona estació a la comarca d'Osona per donar servei a la zona del Lluçanès.\nEls alcaldes del Bages, per la seva part, van manifestar les seves objeccions a través d’un plec d’al•legacions presentades conjuntament a través del Consell Comarcal. En aquest cas, el to majoritari no va ser tan crític com en el dels alcaldes osonencs, si bé van manifestar la seva inquietud en relació amb el traçat de l’eix ferroviari transversal, que amenaçava la integritat de la zona agrícola del pla de Salelles.\nAl•legacions de la CUP i ICV\nAlguns partits polítics, com la Candidatura d’Unitat Popular (CUP) de Vic i la secció Bages-Beguedà-Solsonès d’Iniciativa per Catalunya-els Verds (ICV), van presentar les seves al•legacions. Aquests dos partits coincidien a assenyalar la necessitat de delimitar les àrees de creixement residencial i planificar a escala supramunicipal l’ocupació de sòl per a ús industrial. Així mateix, remarcaven que els recursos hídrics de la regió eren limitats i en aquest sentit es referien a l’ISA del Pla on s’indicava que aquests recursos eren insuficients d’acord amb els creixements previstos. Per últim, demanaven que es promogués més decididament la mobilitat sostenible i els transports públics. ICV reclamava, a més, que el Pla incorporés les disposicions del PLA DIRECTOR URBANÍSTIC DEL PLA DE BAGES i instava el DPTOP a redactar plans directors urbanístics a tots els territoris de les Comarques Centrals que no en tenien.\nEl 30 de novembre es va tancar el període d’al•legacions i de consulta. A partir d’aquí s’esperava que, un cop analitzades les aportacions rebudes, el DPTOP aprovaria definitivament el Pla durant el primer semestre de 2008.\nPla territorial parcial de les Comarques Centrals (2007)


Pere el Gran descansa sobre una banyera de pòrfir\n29: TOMBES REIALS DEL MONESTIR DE SANTES CREUS\nAcostumat al luxe italià, Jaume II va encarregar per al seu pare un mausoleu sobre una banyera: només n’hi ha dotze a tot el món\nDANIEL ROMANÍ 13/08/2017 01:40\n987x555 Pere el Gran descansa sobre una banyera de pòrfir\nHe tornat a Santes Creus. Aquest magnífic monestir de l’Alt Camp fundat per un grup de monjos rossellonesos de la Grand Selva amb l’objectiu de cristianitzar la població bé es mereix una revisita. El meu objectiu avui són les tombes reials, la de Pere el Gran i la de Jaume II el Just i Blanca d’Anjou, dues joies del Gòtic català.\nJoan Ibarz, un dels responsables de la gestió d’aquest monument, em rep amablement. Començo la visita amb una imprescindible lliçó d’història: “Al segle XIV es produeix un trencament en l’auster estil cistercenc en aquest monestir”, m’explica. “Jaume II decideix que Santes Creus serà panteó reial. Això comporta moltes coses: la comunitat passarà a tenir uns quants privilegis i l’abat de Santes Creus serà capellà reial -és a dir, el que atén el rei, el que li diu les misses, el que suposadament li fa de confessor-, però a més, la corona impulsarà un conjunt d’iniciatives constructives, com ara el claustre major, el cimbori i el finestral gòtic de la façana”.\nLa primera impressió que tinc en veure les tombes reials, situades dins l’església del monestir, a tocar del claustre, és que són monestirs en miniatura. Tenen un munt d’ingredients propis d’un monestir: pinacles, arcs ogivals trivolats, basaments, columnes...\n“La representació dels cossos estirats és una còpia dels de la basílica de Saint-Denis, on es va establir el panteó reial dels reis de França”, m’explica el Joan, mentre veig que Jaume II i Blanca d’Anjou jeuen còmodament gràcies al coixí que tenen al cap. En aquesta tomba, la de Jaume i Blanca, situada a l’esquerra des de l’altar, no hi falten bèsties: un parell de gossets, que posen de manifest la necessària lleialtat cap a la corona, als peus de la reina, i un lleó, símbol del poder, als peus del rei.\nPere el Gran, un rei extraordinari\nQue bonic que és el cel estrellat de la tomba de Pere el Gran! Una tomba que trobo encara més treballada, més extraordinària. Pere el Gran ho va ser, d’extraordinari. Joan Ibarz pensa que no es coneix prou la seva trajectòria: “Amb deu anys de regnat va sacsejar mig Europa. Va ocupar Sicília. Això va fer que el Papa ordenés una croada contra els seus dominis (Catalunya, Aragó, València i Sicília) i s’hi enfrontés. A ell el va excomunicar. Pere el Gran va derrotar França, però més endavant el seu fill Jaume II es casarà amb Blanca d’Anjou per fer les paus amb el rei de França”.\nAixò és una banyera? “Sí, sí”. De les que es fan servir per rentar-se? “Tal com ho dius. Aquesta és de pòrfir, una roca ígnia d’un color porpra. Jaume i Blanca van veure a Sicília algunes tombes amb banyera de pòrfir romanes i van copiar la idea per a la tomba del pare d’ell. Ella provenia de la cort de Nàpols i ell de la siciliana, i tenien gustos luxosos”, m’explica el Joan. “Només hi ha onze banyeres de pòrfir a tot Europa i la majoria són al Vaticà”, em diu. “Fixa’t que els dos lleons sobre els quals descansa la banyera tenen l’esquena molt ampla, perquè inicialment hi havia d’anar un altre tipus de sepulcre més habitual”, argumenta el Joan.\nLa de Pere el Gran és l’única tomba d’un rei europeu d’època medieval que no ha sigut profanada. Se sap que el cos de Blanca va ser llençat en un dels pous del monestir i un monjo de Poblet el va recuperar. Ara bé, l’any 2010 la tomba de Pere el Gran va ser oberta, però per estudiar el seu cos, que van trobar intacte, embalsamat. D’aquella recerca, TV3 en va fer un excel·lent documental, Anatomia d’un rei. “Desenterrar un rei va ser una fita històrica. Un munt d’experts van estar uns quants dies treballant de sol a sol. Algunes estones hi havia fins a trenta persones! Recordo que van instal·lar unes petites grues que podien entrar per l’espai intercolumnar per obrir el sepulcre. No va ser fàcil fer-ne un documental, amb tanta gent, poca llum... Vam muntar una mena de plató de televisió a l’església”, m’explica Josep Rovira, que el va dirigir.\nAra a l’estiu Santes Creus és força freqüentat per famílies. Per això hi han organitzat un joc de pistes per als nens: amb míster Stone han de descobrir el secret de les tombes. Santes Creus, però, no té la projecció de Poblet. “Són molts els que van a Poblet pensant que allà hi trobaran les tombes reials, i allà estan tips de redirigir-los cap aquí”, em diu el Joan. “Haurien de fer una samarreta que digui: les tombes de Pere el Gran i de Jaume II i Blanca d’Anjou són a Santes Creus “, bromeja.\nSortim al claustre mentre el Joan continua explicant-me detalls interessants: “Al claustre és on s’enterraven els nobles, a la sala capitular els abats, al cementiri comunitari els monjos i a l’església els reis. A prop de l’altar, així arribaven abans al cel, estaven en una bona posició de sortida”. Però aquests arcs ogivals del claustre, que fan formes de trèvol, els tinc vistos. Esclar, són els mateixos que formen el baldaquí de les dues tombes reials! I ara m’assalta un dubte: què va ser primer, els mausoleus reials o el claustre? El Joan té la resposta: “Els mausoleus”. O sigui que, molt probablement, els mausoleus van servir de model per al claustre del monestir de Santes Creus.\nBen a prop del monestir de Santes Creus, al Pla de Santa Maria, hi ha un altre tresor patrimonial que alguns poden considerar “de segona” perquè és senzill, però és d’un gran valor: són les construccions de pedra seca. Aquestes construccions tradicionals estan fetes només amb pedres, sense cap tipus d’argamassa per unir-les, a tot estirar sorra seca per acabar d’omplir els buits. L’únic secret que explica que hagin durat segles és que les pedres estan molt ben encaixades. Al Pla de Santa Maria hi ha una gran concentració de construccions de pedra seca d’allò més diverses: grans barraques, cossiols, aixoplucs, marges, arneres, corrals... De totes les construccions de pedra seca d’aquest municipi de l’Alt Camp, la més destacada és el Cossiol del Soleta. Destinat a recollir aigua de la pluja, té una columna central d’on arrenquen quatre arcades amb forma de palmera. Val la pena visitar-lo. Representa l’arquitectura popular, l’altra cara de les tombes reials.


L’Hospital Sant Joan de Déu acull una exposició per sensibilitzar sobre les persones que conviuen amb una ostomia | UMedicina\nL’Hospital Sant Joan de Déu acull una exposició per sensibilitzar sobre les persones que conviuen amb una ostomia\nDonar visibilitat a la realitat de les persones que conviuen amb una ostomia i reconèixer la tasca dels professionals d’infermeria que en tenen cura. Aquest és l’objectiu de l’exposició de fotografies Héroes y heroínas, que es pot visitar al vestíbul de la planta -1 de l’Hospital Sant Joan de Déu fins al 31 de març. Es tracta d’una mostra itinerant promoguda pel grup de treball de professionals d’infermeria en estomateràpia de l’Estat espanyol (GESTO) amb el suport de Hollister, empresa de productes i serveis per a la cura de la salut.\nL’exposició posa cara a persones que viuen unides a una ostomia i a les infermeres estomaterapeutes que les cuiden. En concret, està formada per 14 històries de diferents pacients d’arreu de l’estat, il·lustrades per diverses imatges que reflecteixen l’efecte de ser portador d’una ostomia i com cada persona s’ha adaptat per reprendre la seva vida quotidiana. Les fotografies són obra d’Álvaro Laiz, col·laborador habitual del National Geographic, reconegut amb el premi internacional Sony World Photography Awards 2019.\nLa mostra forma part del projecte Humanizacción, per contribuir a sensibilitzar sobre les ostomies, que encara generen molt tabú i estigma en la societat, i posar en valor la tasca realitzada per les infermeres expertes en estomateràpia.\nLa inauguració de la mostra va tenir lloc el passat 9 de març amb la participació de professionals de la Fundació Althaia, membres de l’Associació Catalana d’Ostomitzats ACO – Catalunya Central i de Hollister. L’acte va posar de manifest com la col·laboració entre institucions sanitàries, professionals de diferents especialitats i pacients permet donar una atenció integral donant resposta a les diferents necessitats de les persones afectades.\nQuè és una ostomia?\nUna ostomia és el procediment quirúrgic mitjançant el qual es practica una obertura a l’abdomen per on s’evacuen els productes de rebuig del cos, com són la femta i l’orina. Algunes de les patologies per a les quals pot ser necessari practicar una ostomia d’eliminació són el càncer colorectal, la malaltia inflamatòria intestinal (Crohn o Colitis ulcerosa) i el càncer d’anus, entre d’altres.\nMés partners (s'obrirà una nova finestra)


Tornen a tancar el pas pel coll de Banyuls tot i l’oposició veïnal i els advertiments de la Comissió Europea\nDurant tot el cap de setmana els vehicles no van tenir cap impediment per anar d’un costat a l’altre de l’Albera\nActualització: 24.01.2022 - 19:45\nLa prefectura dels Pirineus Orientals ha tornat a tancar avui el coll de Banyuls, on hi ha la frontera administrativa que separa Catalunya Nord del Principat, després de l’acció de dissabte d’un grup de voluntaris va apartar els rocs que el blocaven.\nDurant tot el cap de setmana els vehicles no van tenir cap impediment per anar d’un costat a l’altre de l’Albera. I van ser molts els nord-catalans que van aprofitar la circumstància per acostar-se a la 25a. Fira de l’Oli i l’Olivera a Espolla. Entre ells, el batlle de Banyuls Jean-Michel Solé que es lamentava dels problemes que comporta el tancament de la carretera.\nL’estat francès ha tancat fins al 30 d’abril de 2022 els colls de Banyuls (Alt Empordà – Rosselló) i de Manrella (Alt Empordà – Vallespir), a més de dos passos a la Cerdanya. L’objectiu, diuen, és intentar de contenir la immigració irregular. Una situació que ha dificultat al mobilitat dels veïns de la zona. De fet, la Comissió Europea ha reconegut que havia obert un “diàleg polític i tècnic” amb l’estat francès veient la persistència del tancament de cinc passos.


Imputen una regidora de la CUP per acusar els Mossos d'executar terroristes - Diari de Girona\nImputen una regidora de la CUP per acusar els Mossos d'executar terroristes\nEl Sindicat de Policies de Catalunya va denunciar Maria Rovira per parlar d'«execució extrajudicial» sense «molestar-se a aportar cap prova»\nacn/ddg 08.12.2017 | 01:34\nUn magistrat va cridar a declarar com a imputada la regidora de la CUP a Barcelona Maria Rovira arran d'una denúncia per injúries en acusar durant un ple municipal els Mossos d'Esquadra d'haver «executat extrajudicialment» els terroristes que van atemptar a Barcelona i Cambrils. En una resolució, el titular del Jutjat d'Instrucció número 29 de Barcelona acorda obrir diligències arran de les declaracions de Rovira i citar-la a declarar el dia 8 de febrer. El magistrat ha obert diligències després que la fiscalia decidís portar-li el cas en rebre les denúncies de diversos sindicats policials.\nA més de citar la investigada, el jutge ha demanat a l'Ajuntament de Barcelona que li enviï com més aviat millor una còpia de l'acta de la sessió plenària extraordinària del Consell Municipal, celebrada el 8 de setembre del 2017, si és possible adjuntant-hi una gravació en vídeo de la sessió.\nEn aquell ple, l'Ajuntament de Barcelona va concedir la medalla al mèrit cívic als Mossos i la Guàrdia Urbana pel seu paper en els atemptats del mes d'agost. Rovira va lamentar que no s'haguessin tingut en compte les «execucions extrajudicials» dels terroristes i va acusar la Guàrdia Urbana de ser el braç executor del racisme institucional.\nEl Sindicat de Policies de Catalunya (SPC) va presentar pocs dies després a la Fiscalia de Barcelona una denúncia contra Rovira. L'SPC va considerar que aquesta manifestació pot ser constitutiva d'un delicte d'injúries o calúmnies.\n«Ens neguem a reconèixer cap mèrit a uns Mossos que han executat extrajudicialment sis persones», va afirmar Rovira en el ple del 8 de setembre del consistori barceloní, que va atorgar la Medalla d'Or als cossos de seguretat i d'emergències per la resposta als atemptats del 17 d'agost, amb el vot en contra de la CUP.\nSegons la denúncia, Rovira va atribuir als agents haver causat la «mort intencional i sense causa dels terroristes autors dels atemptats de Barcelona i Cambrils» sense «molestar-se a aportar cap dada» per sustentar aquesta asseveració, que hauria de recaure en un fet «inequívoc». «L'únic propòsit és desprestigiar el cos dels Mossos d'Esquadra i en particular els agents actuants», argumentava el sindicat en la querella.\nSegons l'SPC, l'únic propòsit de Rovira amb els seus comentaris era «desprestigiar el cos dels Mossos d'Esquadra» i els agents que van abatre els terroristes. A més de l'SPC, en la causa oberta contra Rovira hi ha personats els sindicats CSI-F i Sapol.


Cargoling | Visita el Castell de Miravet en camper_title\nQuè veure al Castell de Miravet?\nEl Castell de Miravet és una fortalesa medieval del segle XII d’origen andalús que va ser transformada pels cavallers. Situat en un turó per a poder controlar el poble i amb el riu Ebre als seus peus, el castell de Miravet és una de les fortificacions d’aquest estil més ben conservades de l’Europa Occidental.\nDes de Cargoling us recomanem viure aquesta experiència única. Visitar el Castell de Miravet és fer un viatge en el temps i convertir-se, per uns instants, en un cavaller de l’època. Tindreu la oportunitat d’ endinsar-vos i descobrir des de dins una gran varietat d’espais com la torre, el recinte sobirà, la zona de cavalleria, el celler, la galeria, la muralla…\nA més, viatjant amb la camper podreu aturar-vos, menjar i dormir on vulgueu. Tindreu totes les comoditats al vostre abast i la llibertat de marcar-vos els horaris vosaltres mateixos.\nActivitats per gaudir en família a Miravet\nPer completar la vostra estada a Miravet, a part de visitar el castell, podreu gaudir d’una àmplia oferta d’activitats per gaudir en família:\nTaller de ceràmica de Miravet: Miravet és considerat una Zona d’Interès Artesanal, i especialment la ceràmica, té una llarga tradició al poble. Convertiu-vos, per un dia, en un «cantener de Miravet». Trobareu una gran oferta de diferents tallers on apuntar-vos, tant de ceràmica tradicional com de ceràmica moderna.\nRuta de les 3ces: Aquesta ruta us permetrà descobrir, a part del Castell, també la Catedral del Vi del Pinell i les Coves de Benifallet.\nLa Vora de l’Ebre: El Riu Ebre també ofereix una gran quantitat de possibilitats: us recomanem visitar l’Embassador, el Pas de la Barca, la Drassana i el Molinot.\nActivitats de muntanya: Si sou més aventurers, també tindreu la oportunitat de fer diferents activitats a la natura. Podreu apuntar-vos a curses i marxes de muntanya, rutes per camins i senders o fins i tot fer escalada al voltant del castell, concretament, al Morral de la Covalta.\nOn dormir en camper?\nA uns escassos 20 minuts en camper de Miravet trobareu el següent camping, on podreu relaxar-vos i descansar:


A Cierta by Monona19 470 views\nDTP Publicidad by Luis Polania 302 views\n1. Mercè Rodoreda
Ismael, Toni, Víctor i Rafel
\n2. Índex
Biografia
La seva literatura
La seva obra
La plaça del diamant
Aloma
Mirall trencat
Fragments de les seves obres
Fotografies
Vídeo
\n3. Biografia
Mercè Rodoreda i Gurguí neix a Barcelona, a l’octubre de 1908.
És coneguda com a novel·lista i contista, però també escriu teatre i poesia.
És filla única, i no es relaciona amb els altres infants ja que només va a l’escola 3 anys. La cultura i passió per la lectura li és inculcada pels seus pares i el seu avi, amb els quals viu. La mort del seu avi i mestre, marca la seva adolescència.
Al 1928 es casa amb el seu oncle matern, 14 anys major que ella. Aquest casament i el naixement del seu únic fill, es converteixen en una experiència traumàtica: ella mai no ho ha volgut.
Escull la literatura per evadir-se d’aquell entorn clos i decebedor.
Al 1939 s’exilia a causa de la Guerra Civil. Durant l’exili manté una relació sentimental amb Armand Obiols. Aquest sí que serà els seu amor vertader. Durant l’exili decideixen quedar-se a França, però a causa de la segona guerra mundial, han de marxar a Suïssa. Temps després de la mort d’Armand Obiols, Rodoreda torna a Catalunya.
Mor de càncer, dia 13 d’abril de 1983.
\n4. La seva literatura
Mercè Rodoreda és la novel·lista més important de la postguerra, i autora de la novel·la catalana més aclamada de tots els temps, La plaça del diamant (1962).
Entre els premis més destacats que ha rebut, hi ha el premi Crexells, premi Victor Català, premi Sant Jordi i premi Ramon Llull.
\n5. La seva obra
Mercè Rodoreda és una autora destacada de la postguerra i en concret de novel·la psicològica.
Les seves obres més importants són:
La plaça del diamant
Aloma
Mirall trencat
\n6. La plaça del diamant
Aquesta novel·la parla d’una al·loteta anomenada Natàlia. Durant les festes majors de Gràcia, coneix Quimet. Al cap d’un any ja estan casats i Natàlia espera un fill. Ella és molt dèbil moralment, i Quimet la maltracta psicològicament: li canvia el nom pel de “Colometa”. Quan comença la guerra civil, Quimet és cridat a files. Natàlia, cansada de viure miserablement decideix matar els fills i suïcidar-se. Finalment, un conegut, que més endavant serà el seu marit, li ofereix feina: és la seva salvació.
Està escrita en 1a persona, amb un estil molt senzill.
\n7. Aloma
Aquesta obra està basada en la seva vida. Explica l’amor desgraciat entre una adolescent anomenada Aloma, i un home vingut d’Amèrica. Ell és més gran, madur i a més familiar seu.
Ho conta un narrador omniscient.
\n8. Mirall trencat
Ens explica la vida d’una família. Està escrita en 3a persona tot i que alterna l’estil directe amb l’indirecte. L’acció està situada durant la Guerra Civil. L’obra és molt llarga, per això es divideix en tres parts:
\n9. 1a part: Està dividida en 18 capítols. Ens presenta els personatges, Teresa i Salvador, els pilars de la família, i també els escenaris.
2a part: Aquesta part està dividida en 21 capítols. Ens explica totes les vivències de la família, tant fets externs, com fets més íntims. Aquest capítol ve marcat per la tràgica mort del petit, Jaume. Més endavant, Maria, la germana, es suïcida.
3a part: La darrera part està dividida en 13 capítols. Teresa mor.
\n10. Fragments de les obres
Aloma
La plaça del diamant:
" I em vaig tornar a girar de cara a la porta i amb la punta del ganivet i amb lletres de diari vaig escriure Colometa, ben ratllat endintre, i, com d'esma, vaig posar-me a caminar i les parets em diuen que no els passos, i vaig ficar-me a la plaça del Diamant: una capsa buida feta de cases velles amb el cel per tapadora. "
\n11. Mirall trencat:
 “En el tercer pis hi havia dues o tres habitacions sense mobles. La d’ella era bastant gran: com la de la seva tia. Les de les noies estaven a l’altra banda, a tocar del planxador, les unes al costat de les altres, petites... just per dormir-hi. En canvi, la d’ella era espaiosa; el llit i l’armari-mirall de fusta de llimoner, el cobrellit i la cortina de cotó d’un blau gris... S’acostà a la lluna bisellada i es mirà: era baixeta, una mica plena. La seva mare sempre deia: «L’Armanda no es pot dir que sigui maca, però té la pell de seda. Sembla que no, i és molt.» Obrí l’armari i agafà una capsa de llauna que estava mig buida; hi hauria de posar més borregos. Però encara li quedaven moltes rajoles de xocolata. Els vespres que pujava a dalt rendida, no podia dormir i a la matinada li venia gana. No hauria sabut explicar la felicitat que sentia abocada al balcó d’aquella casa, menjant borregos i una presa de xocolata darrera de l’altra mentre el cel s’anava tornant clar i començava la piuladissa dels pardals a dintre del llorer. Encara tindria temps de fer una becaina. Però hauria de tancar fosc i despullar-se. Es tragué la roba i l’anà penjant: el davantal d’un blau fort, el vestit de percal ratllat de gris i de blanc, els enagos amb tres puntes al coixí, les unes al damunt de les altres, a l’acabament... Abans de descalçar-se obrí el balcó de bat a bat perquè l’aire l’abaltís i tirà la cortina poc a poc. S’adormí tot mirant com voleiava”.
\n12. Fotografies


Èxit del 1r Aplec Maria Sabatera de PLF | Ràdio Palafolls\nHome Ràdio Palafolls Èxit del 1r Aplec Maria Sabatera de PLF\nMarc Ferri , octubre 14, 2013\t / 734 0\nAhir es va fer a la nostra localitat la 1a edició de l’Aplec Sardanístic Maria Sabatera, que servia també com a acte d’homenatge a Maria Fenoll, locutora d’aquesta emissora que molt emocionada va rebre felicitacions de tots assistents a la trobada.\nEls organitzadors van agrair la presència de tots els assistents. En aquest sentit l’alcalde de PLF, Valentí Agustí, va fer entrega a Maria Fenoll de la insignia de plata del Municipi, nomenant-la filla predilecte del nostre municipi, per la dedicació desinteressada no només a la ràdio, sinó també en d’altres facetes del municipi.\nEl director de la ràdio, que va assegurar que la Maria té corda per estona, va felicitar a la presentadora pels 28 anys de dedicació a l’emissora i el director de la cobla va agrair-li els anys de difusió i promoció de la sardana a la nostre localitat.\nLes cobles de PLF i Sta Maria de Blanes van oferir una audició amb una 10a de sardanes, una d’elles, de forma conjunta, la sardana Maria de PLF, que en el seu dia va escriure el Mes tre Soms dedicada a la Maria Sabatera.\nDesprés de l’Aplec, es va fer un dinar popular amb més de 200 persones.\nEls organitzadors han destacat l’èxit d’aquesta primera edició, amb la intenció de repetir-lo anualment per convertir-lo en la trobada sardanista de referència de la nostra localitat, sempre mantenint el nom de la nostra col.laboradora.\nEl PP de PLF decideix presentar mocions als plens per a que el govern es defineixi\nTorna el programa de Termalisme Social per a la gent gran.


Germà Capdevila - Cánovas i Sánchez | NacióDigital\nper Germà Capdevila, 17 de març de 2019 a les 20:00 |\nLa manifestació de 100.000 catalans a Madrid, davant la indiferència de la gran majoria de ciutadans de la resta de l'Estat, explica moltes coses. L'èxit absolut de la convocatòria és un paradigma d'un divorci que ja sembla irreversible. És cert que hi van participar grups molt minoritaris d'altres indrets de l'Estat que donen suport al dret a l'autodeterminació, però la realitat –que cal admetre d'una vegada per totes– és que la resta de l'Estat ignora –o menysprea– Catalunya i els catalans.\nNomés cal fer una ullada al seguiment minso o manipulat que van fer els mitjans espanyols de la manifestació, com explica en aquest article el periodista Joan Canela. El contraste amb la cobertura internacional, molt àmplia, és feridor. Sembla que parlin de dues convocatòries diferents. El comunicat de La Moncloa no va fer més que confirmar ningú no té cap intenció de moure's del seu posicionament.\n"Cuba mai no serà independent. La unitat d'Espanya és inqüestionable", asseguraba en 1896 el president del govern espanyol, Antonio Cánovas del Castillo, que a més de polític era historiador. Ahir –2019– el president del gobierno espanyol Pedro Sánchez, declarava que "amb un govern del PSOE no hi haurà independència de Catalunya".\nLa negativa a negociar, cedir, pactar o buscar punts de trobada –en conjunció amb altres raons geopolítiques– va provocar aleshores la independència de Cuba i de Filipines. 120 anys després, la mateixa visió del món encara impera a l'Estat espanyol, sense espai per a la diversitat i l'acceptació de la diferència.\nPedro Sánchez fa seva la ideologia de la FAES, que sacralitza la Constitució com un marc rígid i inflexible que només pot ser interpretat de manera restrictiva i centralista. Una visió compartida de manera transversal per partits polítics espanyols que concentren més de dos terços de l'electorat espanyol. Que el cap de l'Estat se n'anés a esquiar el mateix dia de la manifestació no és una casualitat, sinó una declaració implícita d'indiferència i menyspreu.\nÉs molt probable que l'independentisme certifiqui i consolidi una majoria absoluta en les convocatòries electorals de 2019. Amb aquest actiu en el sarró –exigència inelidible de la comunitat internacional en qualsevol procés d'autodeterminació– Catalunya haurà de cercar i trobar una manera de fer efectiva la voluntat majoritària dels catalans en un context advers: un Estat hostil, una repressió efectiva, i una indiferència molt estesa a l'exterior.\nPer Ubald Padrós i Gorina el 18 de març de 2019 a les 15:57\nEls crits contra Vega i el cant del passi-ho bé cada dia davant l'Ajuntament són premonitoris. Que s'en vagi a Motos.


El president de la Generalitat compareix la setmana que ve davant el Ple per informar de la composició del nou Govern - Parlament de Catalunya\nEl president de la Generalitat compareix la setmana que ve davant el Ple per informar de la composició del nou Govern\nLa cambra farà també la primera sessió de control al nou executiu i crearà les comissions legislatives\nDimarts, 25 de maig de 2021. Palau del Parlament\nMoments previs a l'inici de la reunió de la Junta de Portaveus\nEl Parlament farà dimecres i dijous de la setmana que ve, 2 i 3 de juny, el primer ple ordinari després de la investidura de Pere Aragonès com a president de la Generalitat. El ple començarà a les deu del matí amb la primera sessió de control al nou president i al nou Govern, i tot seguit Aragonès compareixerà per informar la cambra de l'estructura i la composició del nou executiu.\nL'ordre del dia, segons que han acordat avui la Mesa i la Junta de Portaveus, inclou també l'aprovació de la proposta mitjançant la qual es crearan les comissions legislatives d'aquesta legislatura. La Mesa i la Junta de Portaveus es tornaran a reunir els propers dies per elaborar la proposta amb el nombre i l'àmbit d'aquestes comissions, proposta que el Ple haurà d'aprovar per majoria absoluta.\nAixí mateix, durant la sessió la cambra debatrà i votarà la proposta de resolució sobre el canvi de denominació de legislatures, presentada per ERC, JxCat, la CUP i ECP, i dos decrets llei, l'11/2021, del 27 d'abril, de mesures de caràcter pressupostari, tributari, administratiu i financer, i el 12/2021, del 18 de maig, relatiu a l'impost sobre les estades en establiments turístics.\nA l'últim, els grups faran també en aquesta sessió les primeres interpel·lacions al nou Govern.\nEl ple es farà amb un format reduït, amb una seixantena de diputats, a més dels set que són membres de la Mesa, al saló de sessions.\nLa Junta de Portaveus també ha aprovat en la reunió d'avui el calendari de plens per al que resta del primer període de sessions, que acaba el juliol. La previsió és que se'n facin quatre: el 2 i el 3 de juny, el 16 i el 17 de juny, el 7 i el 8 de juliol i el 21 i el 22 de juliol.


El Consell Esportiu assumeix la gestió de les escoles esportives amb la col·laboració de les AMPA — Ajuntament d'Olèrdola\n00:01 del 21 de gener de 2022\nEl Consell Esportiu assumeix la gestió de les escoles esportives amb la col·laboració de les AMPA\nEl Consell Esportiu assumeix la gestió de les escoles esportives amb la col·laboració de les AMPA L’activitat començarà la setmana que ve, els dimarts i dijous a Sant Pere Molanta i els dilluns i dimecres a Moja http://www.olerdola.cat/news/el-consell-esportiu-assumeix-la-gestio-de-les-escoles-esportives-d2019olerdola-amb-la-col-laboracio-de-les-ampa http://www.olerdola.cat/news/el-consell-esportiu-assumeix-la-gestio-de-les-escoles-esportives-d2019olerdola-amb-la-col-laboracio-de-les-ampa/@@download/image/EscolaEsportiva.jpg\nL’activitat començarà la setmana que ve, els dimarts i dijous a Sant Pere Molanta i els dilluns i dimecres a Moja\nFins aquest divendres resta obert el termini formal d’inscripcions per participar en les escoles esportives d’Olèrdola, que començaran la seva activitat aquest curs dilluns de la setmana que ve. Amb tot, si es desitja es podrà provar l’activitat la setmana que ve abans de formalitzar la inscripció.\nPer aquest curs 2014-15, l’oferta de les escoles esportives d’Olèrdola manté els seus principals continguts respecte els cursos anteriors, però incorpora una destacada novetat en la gestió. I és que, des d’aquest curs, les escoles esportives ja no les assumeix l’Ajuntament d’Olèrdola i passen a ser organitzades directament per les AMPA, amb la gestió del Consell Esportiu. Pep Besolí, responsable del Consell Esportiu de l’Alt Penedès, assenyala que és un canvi similar al que s’ha viscut també a Olèrdola amb el Casal d’Estiu.(àudio)\nEl Consell Esportiu de l'Alt Penedès ja gestiona les activitats esportives extraescolars d'algunes escoles públiques de Vilafranca, així com les que es fan a Sant Cugat Sesgarrigues, Sant Quintí de Mediona o La Granada.\nA Moja, l’escola esportiva es farà a les instal.lacions de l’escola Circell, els dilluns i dimecres, de dos quarts de 5 a les 6 de la tarda. S’oferten fins a cinc propostes diferenciades, que es realitzaran si s’assoleix un mínim de 10 inscrits per formar grup. Així, es preveu un grup de psicomotricitat pels infants de p4 i p5. Un altre grup de poliesportives, de p5 a 2n; també hi ha multiesports per alumnes de 3r a 6è; una opció de futbol sala/bàsquet/ i volei, per alumnes de 3r a 6è; així com un grup de dansa obert a infants de p5 fins a 6è. A Sant Pere Molanta, a les instal·lacions de l’escola Rossend Montané, es preveuen fer les escoles esportives en horari de 4 a dos quarts de sis de la tarda. L’oferta és la mateixa que es planteja a Moja, llevat del grup de psicomotricitat per a p4 i p5, que no es preveu ja d’entrada a Sant Pere Molanta. La principal novetat és la introducció d’aquesta especialització esportiva de 3r a 6è, amb la voluntat d’intentar formar equips de les escoles que puguin participar en les competicions Jespe.(àudio)\nEl preu per trimestre és de 39 euros per un dia a la setmana d’activitat i de 78 euros el trimestre per a dos dies d’activitat, en cas de ser socis de l’AMPA de l’escola. Aquest preu passaria a ser de 43 euros el trimestre per un dia a la setmana i de 86 euros el trimestre per dos dies a la setmana si no s’és soci de l’AMPA.\nPer a formalitzar les inscripcions cal portar la fitxa d’inscripció a l’AMPA de l’escola, amb fotocòpia de la tarja sanitària i fotocòpia de la primera plana de la llibreta del compte corrent on carregar l’import de l’escola esportiva.\nEl preu inclou participar a les activitats del Consell Esportiu de l’Alt Penedès els caps de setmana , l’assegurança de l’esportista, una samarreta de l’escola esportiva d’Olèrdola i la participació a totes les activitats que s’oferiran a l’escola esportiva municipal.(àudio)\nPer més informació es pot enviar un correu electrònic al director de les escoles esportives d’Olèrdola, Lluís Arnabat, a l’adreça lluis.arnabat@gmail.com. O bé trucar al telèfon 93 817 37 36.\nEscolta l'entrevista a Pep Besolí, realitzada per Canal 20-Ràdio Olèrdola, clicant aquí


Agricultura Medi Ambient Notícies Ràdio Pego\n19 de febrer de 2019 19 de febrer de 2019 Lumi Requejo 0 Comment Agricultura, Cítrics, citricultura\nEls agricultors no s’han quedat de braços creuats davant la crisis citrícola. Si ara està duent-se a terme una manifestació multitudinària a Madrid, convocada per ASAJA nacional, dilluns hi haurà una concentració comarcal a Pego. Serà el dia 25 a les set i mitja de la vesprada, a la plaça de l’Ajuntament.\nEl regidor d’Agricultura, Andreu Dominguis, recordà ahir a Ràdio Pego que l’anterior convocatòria va rebre el suport de tots els partits polítics locals. Els ajuntaments de tota la comarca, ha comentat Dominguis, recolzen la concentració que ha estat una iniciativa de la Plataforma per la Dignitat del Llaurador, perquè, ha recalcat, «aquesta no és una qüestió política».\nEl regidor espera una gran resposta a aquesta convocatòria comarcal perquè la Marina Alta és una comarca citrícola, encara que no al 100 %, però, aquesta zona sí.\nEn relació amb les convocatòries del sector citrícola, hui mateix s’ha aprovat al Senat la clàusula de salvaguarda que implica un reforç de controls en fronteres per acabar amb l’entrada de plagues i malalties susceptibles de ser introduïdes en algun país de la Unió Europea.\n← “Mascarones” és el cartell anunciador del Carnestoltes de Pego\nUn matrimoni holandès convidà ahir a dinar als residents i treballadors de la Residència d’Ancians de Pego →\n6 de maig de 2019 Lumi Requejo 0


Renfe renova amb Wifi els seus trens - YCOM\nRenfe renova amb Wifi els seus trens\nDesprés de molt de temps d’espera Renfe Espanya s’ha pronunciat en el seu bloc oficial a internet i des de ja els trens que passin per taller o revisió es col-locarà el servei de Wi-fi i endolls per a tots els usuaris\nDes de el seu bloc oficial, RENFE, afirma que portava temps treballant en oferir servei de Wifi als seus trens en totes les rames. Alta distancia, Mitja distancia i cercanies però no ho havia fet per papers, legalitats i la seva gran quantitat de trens que disposa. Renfe disposa d’una flota de més de 1.200 trens, però ha explicat que està treballant en la col-locació d’aquest servei en cada un dels trens que entren a taller per revisar.\nLucas Calzado Arija, director de tecnologia i sistemes de Renfe explica que la connexió serà gratuïta, ja que si no veurien encara més reduït els passatgers que agafen certs trens. Diu que directament parlant de xifres l’interés entre que sigui gratuït un 90% pujaria al tren i si fos de pagament tindrien alternatives i seria de un 20% de passatgers.\nEn un altre article del seu bloc de Javier Casado, Director comercial i de marquèting explica que també s’inclourà un servei d’endolls a tots els seus trens. Per a què al trajecte podem disposar de temps suficient del nostre terminal, ordinador i tablet. L’única contra és, assenyala, que cada tren haurà de passar revisions més sovint per tal de que el servei no es veigi afectat.\nBloc oficial de Renfe\nFotografia de trenscat.com\nArticle oficial sobre el Wifi als trens de Renfe\nArticle oficial sobre els endolls als trens de Renfe


XVII Mostra de curtmetratges Dr. Mabuse - Club TR3SC\nEl Centre Cívic Trinitat Vella, la plaça Sant Felip Neri i el Cafè del Centre, que de nou torna a rebre la secció OFF Mabuse, són els espais triats en què es projectaran els diferents curtmetratges seleccionats per a cadascuna de les sessions.\nUn any més, i ja en van 17, i amb la il·lusió renovada, juny acollirà la nova edició d'un festival que s'ha consolidat com un espai de trobada per gaudir dels millors curtmetratges i que té com a objectiu acostar aquest format audiovisual a un públic no tan familiaritzat amb ell.\nReserva les teves invitacions per al dia i l'espai que vulguis\nDissabte 2 de juny a les 20h a CC. Trinitat Vella (C/Foradada, 36. 08033 Barcelona)\nSelecció de 10 curtmetratges\nDissabte 9 de juny a les 21.30h a la Plaça Sant Felip Neri (Barcelona, 08002)\nSelecció de 10 curtmetratges.\nDissabte 16 de juny a les 20h Cafè del Centre (Carrer Girona,69, Barcelona, 08004)\nSelecció de curts nacionals e internacionals d'altres mostras i festivals de tot el món\nEL VESTIT de David González\nEL SUEÑO ETERNO de Toni Bestard\nJÄÄ de Anna Hints\nSEA de Sabrina Zerkowitz\nOFF Mabuse, dissabte 16 de juny:\nLA NIÑA QUE NOTABA ALGO RARO de Concha Alonso\nDates: Dies 2, 9 i 16 de juny


Resultados de tu búsqueda: 248 libros\nA bord del Llamp, el Corsari Negre solca les aigües dels mars del Carib a la recerca del duc de Wan Guld, el seu acèrrim enemic. Però la trobada amb l’Honorata, la bellíssima duquessa a qui agafa presonera, canviarà el seu destí per sempre...\nTots els rosegadors de Ratalona són al cinema a l’espera d’una nova pel·lícula sobre dinosaures! Però al cap d’un moment la pantalla s’esquinça i de dins en surten.... dinosaures de carn i ossos!\nAixí va començar per a nosaltres, els Stilton, l’Operació Enxampa-dinosaures, per retronar aquests animals gegants en el Temps! Quina aventura inoblidable!\nEl llibre ideal per conèixer les tradicions de Nadal. Cristina Losantos narra i il·lustra aquest conte de Nadal, on ens convida a conèixer les tradicions més populars: el pessebre, el caganer, l’arbre de Nadal... Un llibre màgic!\nDescobreix els sons dels instruments musicals de diferents indrets del món!


Vega de Seoane assegura que els dirigents catalans "incompleixen la llei"\n2 min. Madrid 24/01/2017 12:34\n651x366 El president del Círculo de Empresarios, Javier Vega de Seoane / EFE El president del Círculo de Empresarios, Javier Vega de Seoane / EFE\nEl president del Círculo de Empresarios, Javier Vega de Seoane, ha advertit aquest dimarts que "els empresaris fugen com de la pesta" de situacions on no es compleix la llei, com ha assegurat que està passant a Catalunya. Per a Vega de Seoane, els dirigents catalans "estan incomplint les lleis", i això genera inseguretat jurídica entre inversors i empresaris.\nEn un esmorzar informatiu organitzat pel Club Diálogos para la Democracia i Ibercaja, Vega de Seoane ha donat per bona la informació que moltes empreses estan marxant de Catalunya per la situació d'incertesa que han generat els seus dirigents.\n"El que està passant a Catalunya és un disbarat... Els inversors no volen abraçar situacions d'incertesa. Els actuals dirigents han generat una dinàmica bastant irracional i amb molta astúcia han anat conduint bona part de la població", ha opinat aquest dirigent empresarial.\nVega de Seoane confia que la situació a Catalunya es recondueixi cap al que ell anomena "sentit comú". "Esperem que aquesta gent que s'ha posat en aquesta dinàmica es vagi desgastant, jo crec que ja està desgastant-se, i es torni al que sempre ha estat Catalunya, una de les regions més pròsperes i dinàmiques d'Europa, a la qual li ha anat molt bé mentre ha format part d'Espanya", ha afegit.\nConferència de Puigdemont al Parlament Europeu\nSobre la conferència sobre el referèndum català que el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, pronunciarà aquest dimarts en una sala del Parlament Europeu, el president del Círculo de Emoresarios ha assegurat que aquest acte no té cap suport institucional per part de la Comissió Europea. "Cap institució europea està donant suport a aquest disbarat. És un acte més d'aquesta dinàmica bastant absurda i tindrà molt poca transcendència més enllà del màrqueting", ha opinat.\nA més de Catalunya, un altre focus d'incertesa per al món empresarial és l'arribada de Donald Trump a la Casa Blanca. El seu nomenament com a president dels Estats Units ha generat inquietud davant de l'escenari més proteccionista que es presenta, però Vega de Seoane creu que no hi ha raons per inquietar-se tant.\n"Les institucions americanes donen gran estabilitat i no crec que Trump sigui un boig. Crec que anirà fent les coses raonablement bé", ha subratllat el president del Cercle, que opina que el nou president nord-americà no farà tot el que havia anunciat, de la mateixa manera que li va passar a Barack Obama, que no va complir tot el que havia promès.


Moneda | El Fil de les Clàssiques\nLes importacions i les exportacions dels grecs\nÀmbit colonial grec\nRutes comercials gregues. El Fil de les Clàssiques\nAtenes, al llarg dels segles VII i VI aC, a causa de la posició geogràfica, va poder desenvolupar un gran comerç amb les colònies de l’Àsia Menor. Al port del Pireu, hi arribaven cereals (aliments necessaris però escassos a Grècia) del mar Negre i de les colònies, de Magna Grècia, Sicília, Egipte, Península Ibèrica.. i des d’allí s’expedien, sobretot, objectes de ceràmica. Atenes depenia de la importació de blat. Tant els mercaders com els comerciants eren metecs. També hi havia funcionaris encarregats de vigilar el comerç per servir els interessos dels consumidors:\nTambé eren anomenats per sorteig deu vigilants del gra (sitofílacs), cinc per al Pireu i cinc per a la ciutat; però ara n’hi ha vint per a la ciutat i quinze per al Pireu. Aquests tenen cura, de primer, que el gra es vengui a l’àgora a preu just i, després, que els moliners venguin la farina en proporció amb el preu de l’ordi, i els forners, el pa en proporció al del blat, i que el pa tingui el pes que ell fixin, ja que la llei els mana de fixar el pes. ARISTÒTIL, Constitució d’Atenes 51\nL”escassetat del metalls també va incitar a moltes polis gregues a l’aventura d’ultramar. El ferro s’extreia, a part del cap Màlea al Peloponnès, a Anatòlia, a la costa meridional del Pont Euxí i a Etrúria. L’or i la plata provenien de la zona de l’Egeu i de la mar Adriàtica, de la Ibèria i de la Gàl·lia. Però, sens dubte, els elements més indispensables eren el coure i l’estany, l’aliatge dels quals dóna lloc al bronze. A Xipre es troba molt de coure però també a Al Mina, a Etrúria, a la Gàl·lia, a Ibèria, en concret a Tartessos, i a Cornualla al sud-oest de Gran Bretanya.\nAltrament, hi va haver un important comerç de salaons, fusta, sal, ambre, papir, espècies, béns de luxe i esclaus. Al seu torn, els grecs bescanviaven productes luxosos i manufacturats: vi, oli d’oliva, ceràmiques fetes amb torn, joies, perfums, teixits, productes metal·lúrgics elaborats, armes, etc.\nAquest tràfic va permetre que els comerciants i els naviliers s’enriquissin i que l’economia de moltes polis deixés de ser autàrquica per passar a formar part de grans xarxes comercials amb economia monetària.\nQuè n’opineu de les importacions i exportacions gregues? Avui passa el mateix amb el comerç, amb el control del pes i el preu del blat…? Entre tots, omplirem aquest Google maps de monedes gregues. Us recordo que les imatges que hi poseu han de tenir Creative Commons. Si no heu comentat aquest apunt, ara és el moment, així com de fer-ne un a Aracne fila i fila!\nVeure Monedes gregues antigues en un mapa més gran\nThis entry was posted in Cultura clàssica, General, Grec 1, Grec 2 and tagged Àmbit grec, Colònies gregues, Grècia, Mapa, Moneda, Moneda grega, Rutes comercials gregues on 2 març 2010 by Margalida Capellà Soler.


TOTS ENDAVANT Ajudam al Llevant - Col·legi Verge de Monti-sion Porreres\nTOTS ENDAVANT Ajudam al Llevant\nNingú de nosaltres ens hem mostrat indiferents a les conseqüències devastadores, amb pèrdua de vides humanes i nombrosos danys materials, a causa de les tempestes de la zona de Llevant.\nEls nostres alumnes així també ho demostren i són conscients de la realitat més propera. No ens podem mostrar indiferents i ens toca actuar. Per aquest motiu posam en marxa una campanya de venda decamisetes anomenada TOTS ENDAVANT Ajudam al Llevant.\nEls alumnes han creat un dibuix que estamparem a una camiseta. La podreu comprar al preu de 8 €. Tot el que es recapti anirà destinat als comptes bancaris habilitats pels ajuntaments dels municipis afectats.Per això, us demanam la vostra col·laboració.\nA la secretaria del centre hi haurà mostres de les talles. Podeu fer els vostres encàrrecs a:\nla secretaria del centre\nAls tutors o tutores.\nPROCÉS D’ESCOLARITZACIÓ CURS 2018-2019\nFITXES ABN PER AQUEST ESTIU..\nApp Mòbil sappschool


El vi, un dels protagonistes del Gastronòmic Fòrum Barcelona - Setmana del vi català\nEl vi, un dels protagonistes del Gastronòmic Fòrum Barcelona\nLa segona edició del Gastronòmic Fòrum Barcelona, que tindrà lloc del 18 al 20 d’octubre de 2021 a la Fira de Barcelona, està tenint una gran acollida entre les empreses vitivinícoles, d’alimentació, hostaleria. I és que el certamen serà el primer gran esdeveniment nacional post pandèmia i té la reactivació econòmica del sector com a objectiu principal.\nEl vi cobrarà especial protagonisme en aquesta propera edició. A més del Fòrum Vi en què participaran, entre d’altres, els sommeliers Josep Roca i Ferran Centelles, l’oferta vitivinícola es completarà amb la presència de més de 50 empreses productores al Showroom del Vi Català, organitzat per PRODECA, en què hi haurà un espai divulgatiu de les DO catalanes a càrrec de l’INCAVI, en el marc de la Setmana del Vi Català.\nL’esdeveniment, dirigit a les empreses catalanes del sector del vi, va adreçat a professionals del sector (no està obert l’accés al públic general). La idea és que serveixi per facilitar el contacte entre cellers i productors amb els possibles compradors, botigues especialitzades i de gran distribució, principalment de Barcelona i zona metropolitana.\nD’altra banda, el Gastronòmic Fòrum oferirà la possibilitat contactar amb cuiners de prestigi, sumillers i professionals de la gastronomia.\nEls cellers també podran fer exposició i tast de productes.


Emotiu homenatge a les persones nonagenàries i centenàries del municipi | elsot.cat\nEmotiu homenatge a les persones nonagenàries i centenàries del municipi\nJoves de l’Institut Salas i Xandri van recordar ahir les trajectòries d’avis i àvies en un acte institucional a La Patronal\nLa Sala Josep Brossa de la Patronal es va omplir ahir per homenatjar un total de 23 persones nonagenàries i un centenari. Set alumnes de l’Institut Salas i Xandri van participar en l’acte, llegint les trajectòries personals de cada avi o àvia, explicant les seves aficions i personalitats i donant un caliu molt especial a l’homenatge, doncs dues generacions van compartir espai i records.\nL’alcaldessa, Elisabeth Oliveras, acompanyada per la regidora de la Gent Gran, Roser Costa, i els regidors Albert López i Marta Baldrich, van lliurar les plaques commemoratives i un detall. La Mesa de la Gent Gran, i els representants de l’Associació del Casal d’Avis, van col·laborar de manera especial lliurant-los flors. L’Alcaldessa va agrair l’assistència de tothom, i va destacar especialment “l’esforç, la lluita i l’empenta d’aquestes nonagenàries i nonagenaris i del centenari, més els que visitarem a les residències i domicilis els propers dies, per arribar fins aquí. Unes trajectòries que hauran tingut bons i no tan bons moments però que han continuat endavant. Nosaltres, com a administració, hem d’acompanyar-los, i hem de treballar per una gent gran amb els serveis i les assistències necessàries”.\nL’acte va cloure amb l’actuació de la Coral del Casal Serra de Galliners, que va interpretar “Llibertat”. Finalment, un aperitiu va permetre les famílies assistents i els homenatjats compartir conversa.\nLes visites a les residències Llar d’Avis i Assís les faran avui l’Alcaldessa i la regidora de la Gent Gran. Demà es desplaçaran a diversos domicilis per veure les persones nonagenàries amb mobilitat reduïda.


Teskey B&B Karakol Kirguizistan - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAsanalyeva Street 44, Karakol, Karakol, Kirguizistan, 722200 - Veure al mapa\n"Talaai, he is awsome! So friendly and kind. Best host ever!"\nMés informació sobre Teskey B&B\nAl visitar Karakol, vosté es sentirà com a casa a Teskey B&B, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nTeskey B&B ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, visites turístiques, biblioteca, servei de llançadora.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, escriptori, bany compartit a cada habitació. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Teskey B&B no troba competidors en cap categoria.


Ets de mar o de muntanya? - Viasona\nVagis on vagis, les playlists definitives per aquestes vacances\n13 de juliol 2018. 11:30h\nJa ha arribat l'estiu i amb ell les tan desitjades VACANCES. Aquell període entre guerres que esperes durant tot l'any i que sembla no arribar mai, però que quan hi ets, el temps agafa una velocitat diferent i sembla volar. La relativitat, si és que existeix, és talment això.\nUn oasi merescut on tothom aprofita per fer allò que no pot fer la resta de l'any i que per aquells que vivim a nuclis urbans té un leiv motive claríssim: fugir de la ciutat.\nSi bé és cert que els destins són múltiples, n'hi ha dos que ja són un clàssic i que es tradueixen en l'eterna dicotomia del Tu ets més de mar o de muntanya? (Pregunta bàsica existencial en la línia del Estudies o treballes? Carn o peix? StarTreck o StarWars?)\nDoncs bé, des de Viasona hem preparat dues llistes perquè gaudeixis del teu destí triat.\nSi vas a la muntanya, no pots deixar d’escoltar:\nExcursionista - Quimi Portet // Pujarem dalt dels cims - Esquirols // De Bosc II - Pau Vallvé // Vella Xiruca - Rovell d’ou // Muntanyes màgiques - El Petit de Cal Eril // A la muntanya - Projecte Mut // Dalt d’un turó - Ix! // Muntanyes del Canigó - Quartet Mèlt // Si t'agrada anar pel bosc - Rah-mon Roma // La cançó del caminant - Miquel Pujadó\nSi prefereixes sucar-te el mar:\nAl mar! - Manel // La platja- Albert Pla // L’Ona - Auxili // Dia de platja - Panellet // La Calma de la mar - Els Cremats // Anem a la platja - Nyandú // Sol d'estiu - Ovidi Montllor // La meva terra és el mar - Lax’n’Busto // La platja del Marjal - Quico el Célio, el Noi i el Mut de Ferreries // Nàutica - Coriolà


Arriba la onada de Calor i amb ella puja el risc d’incendis\nAcabarem el mes de juny amb un increment accentuat de les temperatures que portarà a nivells extrems a tot Europa.\nDes d'avui mateix i durant tota la setmana. El departament d’interior recomana tenir una cura especial de la gent gran i les criatures. Les altes temperatures agreugen, a més a més, el risc d'incendi. Protecció civil, dóna alguns consells per passar més bé la setmana marcada per nivells extrems de calor com beure aigua i hidratar-se sense esperar a tenir set, portar roba clara i lleugera, calçat còmode, a més de crema solar i gorra o barret per protegir el cap. Preferiblement no realitzar exercici físic de gran intensitat, i sobretot evitar fer-ho en les hores centrals del dia. Fins al cap de setmana hi ha previsió que les màximes puguin assolir els 40 graus.


Txoria txori: La importància de mantenir l'estil propi\nLa importància de mantenir l'estil propi\nEncara que no s’acabi d’endevinar pel títol, avui parlaré de literatura; però ja se sap que la literatura és més a prop que no ens pensem. Entre les moltes meravelles que depara aquest gloriós aqüeducte de la (recon)sagrada i intocable (siésqueelsinteressosnacionalsnodiuenelcontrari...) Constitució espanyola he tingut la possibilitat de gaudir d’una mica de temps per recuperar un parell de lectures que tenia pendents.\nM’he endut una trista sorpresa, però, en comprovar que no acabaven de respondre al meu horitzó d’expectatives. Per què els humans tenim la necessitat de canviar allò que sabem fer, el nostre estil, tot buscant no se sap ben bé què? Només aquells que tenen l’actitud de l’ofidi en treuen algun profit de l’aparent adaptació al gust dels altres; però és un profit circumstancial, contingent... La història, el temps, sempre els acaba posant en el seu lloc.\nLa Carme Riera i en Ferran Torrent són dos grans escriptors, n’he llegit novel·les millors i d’altres que no m’han agradat tant. Segurament, aquests últims anys no tenen l’èxit de públic que ells voldrien, o potser passen una crisi de creació i pensen que es repeteixen, però perdre el seu estil per adaptar-se als gustos del temps no els afavoreix gens. Quina necessitat té la Carme Riera de fer una novel·la de lladres i serenos, d’uns crims a l’Autònoma? Quina necessitat té en Ferran Torrent de fer una novel·la d’espies a la València dels primers anys de postguerra? Són obres que es deixen llegir, però completament prescindibles i que, probablement, no estan a l’alçada de les mostres més característiques d’aquests gèneres ni, per descomptat, de les seves millors novel·les.\nNo he seguit tota la producció de la Carme Riera, però sí que em van agradar els seus primers reculls de contes (Te deix, amor, la mar com a penyora i Jo pos per testimoni les gavines), obres de culte en la seva època, més endavant he pogut gaudir d’altres obres com l’excel·lent Dins el darrer blau o la destacadíssima Una primavera per a Domenico Guarini; de les últimes, sobretot em va agradar, La meitat de l’ànima. Obres penetrants, intel·ligents, que et transporten a un univers ple de noves sensacions que la Riera és capaç de crear com ningú... Natura quasi morta, cal? Potser només com a “divertimento”. Però, per a mi, desmereix molt la resta de la seva producció.\nSí que sóc un assidu d’en Ferran Torrent. Aquella manera peculiar de descriure la visió particular d’una determinada València té alguna cosa que m’atrau, com em passa encara amb els seus articles setmanals a l’Ara. Vaig començar a llegir les seves novel·les policíaques des de ben jove i l’he seguit fins ara. M’han agradat especialment, més que no pas les històries de “records”, les novel·les en què aprofita per denunciar la corrupció política que s’ha instal·lat en el País Valencià, com a Societat limitada o Espècies protegides... Ombres en la nit, Cal? Construir una trama que ens porta des de la persecució dels nazis a la supervivència d’uns maquis a València? Com deia, es deixa llegir, però no crec que sigui una gran aportació a la seva producció.\nPotser les novel·les anteriors de tots dos no acabaven de tenir la sortida de públic que volien, però canviar totalment el seu estil per guanyar-lo no crec que sigui una bona tàctica. Només és bona per a la serp, per a l’aprofitat, però això no els fa cap favor a la seva literatura, perquè al final sempre acaba passant factura, fins i tot a l’ofidi.\nEn fi, gràcies a la promoció de l’Ara, em penso que em dedicaré als clàssics de la Bernat Metge. Aquests sí que no canvien l’estil en funció dels gustos del públic, no són fruit de circumstàncies contingents. I els ofidis..., els veus a venir d’una hora lluny i acaben desapareixent!\nDesitjos (polítics) d'Any Nou\nEstellés: regal de Nadal de l'INS Montsacopa\nNovetats a l'últim Ple de l'any\nLlovet tanca "Les Veus de la Societat"\nEn mans del PP\nRetallades: ploure sobre mullat


Dolores Sánchez, una arpista de l'Orquestra Pau Casals | Museu de la Música\nDolores Sánchez, una arpista de l'Orquestra Pau Casals\nper Xavier Cuevas Bravo, músic\nTot estudiant d'arpa del Conservatori Municipal de Música de Barcelona té un cert sentiment de família que és causat pels nostres mestres avantpassats, i jo com a deixeble d'arpa a la institució esmentada, en sóc testimoni.\nRecordo com si fos avui mateix la primera classe d'arpa, el perfum de fusta, aquell bell instrument i una foto en blanc i negre a la paret d'una senyora, irrellevant per a molts, i ja oblidada, és la foto de la primera professora d'arpa al conservatori: la Dolores Sánchez, per a nosaltres i familiarment, tia Lola.\nEl nexe directe i la germanor amb la Dolores Sánchez ens ve donat per l'arpista Maria Lluïsa Sánchez (1922-2021) que ens va deixar aquest passat mes de gener amb 98 anys. Una dona bella per naturalesa amb una salut de ferro, de qui he tingut la gran sort d'aprendre, rebre una font d'inspiració i compartir conversacions úniques. La Maria Lluïsa també va col·laborar amb l'Orquestra de Pau Casals, i quan recordava el mestre se li il·luminaven els ulls, mostra d'una gran devoció.\nA més va ser l'última supervivent dels membres fundadors de l'orquestra Toldrà, i va ser-ne l'arpista des de la fundació de l'orquestra municipal el 1944 (actual OBC) fins a la seva jubilació 1984.\nPer una altra banda Maria Lluïsa Sánchez va ser deixeble d'arpa de la seva tia-àvia Dolores Sánchez, de qui ens ha fet arribar el seu mestratge i la tota seva història.\nDolores Sánchez, una de les arpistes de l'Orquestra Casals, va néixer a Salamanca a finals de la dècada dels 1870, a una família de músics: el seu pare, era director d'orquestra i veient que l'arpa era un instrument minoritari i molt apreciat per la Burgesia es va traslladar a París a estudiar arpa amb Conrad-Prumier. Més tard en tornar va ensenyar a tocar l'arpa a les seves dues filles, Juana i Dolores Sánchez.\nA finals del segle XIX tota la família es va traslladar a Barcelona i les germanes Sánchez van començar a fer d'arpistes al Gran Teatre del Liceu, aleshores anomenat Liceo Filarmónico Dramático.\nL'any 1886 el mestre Rodoreda va fundar l'escola municipal de música de Barcelona, institució que s'acabarà convertint en el Conservatori Superior Municipal de Música de Barcelona. A la seva fundació només estava previst l'ensenyament dels instruments propis de banda, per abastir la Banda municipal, a més del violí, viola, violoncel i piano.\nVa ser el febrer del 1928 quan el conservatori que s'havia traslladat al xamfrà barceloní de Bruc-València, s'hi va començar a impartir classe d'arpa. Una anècdota que ens fa posar en context de l'època és que primerament la plaça de professora d'arpa va ser assignada a dit a una dona de l'alta societat, però musicalment poc formada.\nDolores Sánchez, qui ja treballava regularment a l'orquestra sota la direcció de Pau Casals i tenia un gran domini del seu instrument, no va estar gens d'acord.\nDe tal manera que durant tota una setmana es va dedicar a portar la seva arpa amb un carro de cavalls al lloc on dinaven els membres l'equip directiu del conservatori. Se situava davant d'ells i els oferia un concert d'arpa. I en acabar deia: "Así se toca el arpa", i marxava.\nL'equip directiu del centre es va adonar de la personalitat i talent de Dolores Sánchez i finalment li van concedir la plaça on va impartir l'ensenyament de l'arpa fins a la seva jubilació l'any 1939. Era reconeguda per la musicalitat de les seves alumnes i per ser una professora molt exigent i estricta. Mentre ella va donar classes al Conservatori, la seva germana Juana es dedicava a fer classes a domicili a l'alta burgesia com la família Burés i Juncadella. En el llibre de registre de compra de les arpes Érard de París trobem una arpa comprada el 1902 per les germanes Sánchez a Barcelona.\nDetall del text del llibre de vendes de la casa Érard que indica\nla compra d'una arpa per les germanes Sánchez.\nAquí us mostrem les dues fotografies que conservem de la Dolores, la de l'aula d'arpa al conservatori (com a portada), i una a la revista Feminals on surt amb les seves deixebles, la revista número 22, de novembre de l'any 1909.\nDolores Sánchez, a la revista Feminals\narpadones i músicaexposicionsnotícies


Destapen l'engany de 'Sálvame', amagar una estratègia comercial a l'audiència\n'Sálvame' demana informació sobre famosos Telecinco (1)\nper Jennifer Navarro Redactora 28 d’octubre de 2019 12:04\nEl 2015 'Sálvame' va fer una passa endavant i va anunciar que permetria als teleespectadors que enviessin informació sobre famosos. Va habilitar un número de telèfon per tal que tothom que conegués alguna primícia sobre un personatge conegut pogués col·laborar amb el programa del cor: "Si tens informació sobre algun famós i pots demostrar-ho, explica'ns-ho per WhatsApp en el 636 26 12 70".\nUn rètol que van mostrant cada tarda cada certa estona, per tal que la gent no s'oblidi que té aquesta opció. Una innovació que es va interpretar com un gest per poder apropar els teleespectadors al programa... i per tenir informació sense buscar-la.\nAra bé, 'El Español' treu a la llum que darrere d'aquesta iniciativa hi ha una nova manera de treure diners. I és que cada cop que algú envia una informació al Whatsapp se subscriu, sense saber-ho, a una base de dades. El resultat? La cadena els omple de missatges de publicitat. Així es pot llegir en les bases legals, la típica lletra petita que no tothom es fixa en llegir.\n'Sálvame' demana informació sobre famosos als teleespectadors / Telecinco\nEl número de telèfon comença a rebre un munt de butlletí de publicitat, sortejos i vendes de diversos productes de la cadena. El benefici real que obté la cadena amb això seria, doncs, ampliar la llista de contactes als quals enviar publicitat per sumar més ingressos.