La Vall d'Anergui. Senderisme per l'Alt Atlas | Marhaba viatges a la carta\nInici » Seccions » Viatges al Marroc » Trekking » Vall d'Anergui\nCicatriu profunda entre el Mitjà i l'Alt Atles, la vall d'Anergui ha permès, gràcies a l'abundància de les seves aigües, la sedentarització de les tribus Aït Soukhmane, que conreen les planes mentre segueixen una vida seminòmada acompanyant els ramats als altiplans. Han construït als vessants de la muntanya, penjant sobre les valls, pobles-fortalesa que es troben entre els més bells de l'Atles. La seva arquitectura tradicional és bella i simple, principalment els ighrems (graners) de tova i maó sense coure.\nAquests bastions, testimonis d'un passat bel·licós, permetien expulsar l'enemic i protegir els graners familiars on es guardaven les collites i els objectes de valor a fi de poder resistir els setges o les males collites. Al voltant dels ighrems s'aglutinen, en un desordre fascinador, les cases dels habitants (tadrouine), habitatges cúbics d'una sola planta que reben la llum del dia per les finestres de reixes. A l'interior, la cuina o dar takkate constitueix el cor de la casa. El mobiliari es limita a l'imprescindible i el menjar és preparat a la gatzoneta al mateix terra.\nL'estança més confortable de la casa és el tamsriyt. Coberta de tapissos i coixins, serveix per a la recepció i l'allotjament dels convidats. Al pati interior se sent el soroll del teler on les dones teixeixen les catifes de nusos, amb motius i colors específics de cada tribu, i que tenen una merescuda fama. A l'Atles, aquests tapissos gruixuts, de grans dimensions, serveixen de matalàs per aïllar les persones del fred a l'hivern. A l'estiu, posats a l'inrevés, recuperen la seva funció decorativa.\nLa tradició rural de l'Atles és ancestral: els carros continuen sent arrossegats per les mules -tassardount en tamazihgt, la llengua berber de la vall-. Les mules són indispensables en la vida dels berbers: desplaçaments, buscar aigua, anar al mercat, treballar el camp... i ocasionalment portar l'equipatge dels senderistes. A l'estiu són un element indispensable per a la collita.\nAsseguts al mur de pedres que delimita l'àrea sagrada (el lloc d'oració col·lectiva el dia de l'Aïd), els nens observen per aprendre els gestos que repetiran quan siguin grans. Lligats a un eix en mig de la msalla, els animals aixafen l'ordi en mig d'un núvol de pols, sota la mirada dels homes.\nLes dones es dediquen des de l'alba a les feines del camp, elaborant amb els cultius, quadrat a quadrat, un enorme tauler d'escacs. El reg és rigorosament controlat per l'amghar n'targua -cap dels canals-: cadascú ha d'esperar el seu torn. Les dones tornen al poble a mig matí, just per preparar el te i coure el pa, feina que fan per torns. Durant les èpoques de collita són les que carreguen els chouari -enormes cistelles trenades- que transporten pels camins de la vall.\nEn acabar les collites arriba l'època dels moussem, les festes en què els pobladors d'una mateixa tribu es reuneixen amb motiu d'alguna celebració. Els de l'Atles Mitjà són interessants perquè en conserven l'autenticitat. Aquestes trobades coincideixen amb alguna festa religiosa i amb la fi de la collita. Són un lloc de peregrinació i de comerç, lloc de trobada i de distracció, i també fires on els camperols venen el seu bestiar o les tribus renoven les seves aliances familiars.\nPer descobrir l'autèntica bellesa i les tradicions seculars d'aquesta vall s'ha de recórrer a peu. Les trobades amb les tribus berbers molt ancorades en la seva cultura i les seves tradicions amazigh ens aportaran bons moments d'enriquidora convivència.\nDia 1r Sortida en vol regular amb destinació a Marràqueix. Arribada i trasllat a l'hotel. Resta del dia lliure. Depenent dels horaris dels vols, tindrem més o menys temps per dedicar-lo a aquesta ciutat fascinadora. La plaça Jmaa El Fna serà sens dubte el principal focus d'interès: saltimbanquis, encantadors de serps, dentistes, narradors de contes, venedors sortits d'un basar de les mil i una nits... Una amalgama d'aromes, sons i sensacions irrepetible.\nDia 2n Sortim cap a l'Atles Mitjà i la vall d'Anergui passant pel pantà de Bin L'Ouidane, construït als llits dels rius Ahansal i Elabid. Una pista ens portarà en mig de salvatges paisatges, entre alzines verdes i ginebrers, fins a la catedral, un espectacular penyal, i cap a les Gorges d'Aqqa Akhachane. Nit en alberg a l'entrada de les gorges.\nDia 3r Sortim aviat, de poble en poble, a través d'horts en terrasses i per camins de mules cap al poble d'Aït Aissa, per descobrir-ne les cases tradicionals i els superbs graners berbers. Magnífica vista de la vall de Zaouiat. Després d'un te amb menta a casa d'una família, baixem cap a El Khemis per arribar al nostre alberg, a prop del recinte del mercat, eix de la vida de les tribus berbers de la regió.\nDia 4t Creuem un petit riu i sortim cap a Aït Khouya, un poble tradicional envoltat de conreus en terrasses. Buscarem algun terrissaire o algun ferrer, personatges centrals de la vida local. Menjarem sota les nogueres abans de baixar cap a Aït Boulmane, un petit poble sota el Djbel Tgounte. Nit en alberg.\nDia 5è Pugem la collada de T'zin Dari (1.800 m) per descobrir el cercle d'Anergui. Creuem a l'altre vessant per arribar a Batli, un lloc ideal encaixat pels alts cims de l'Atles. Esplèndides vistes sobre la vall pluvial i el seu mosaic verd de camps que envolten els pobles ocres adossats als turons. Baixada cap a l'alberg.\nDia 6è A través d'un alzinar sortim a la recerca del riu Melloul, cap a les gorges d'Aqqa Tafraout i Batli, on el riu ens convida a capbussar-nos. Nit en alberg.\nDia 7è Deixem els nostres amics berbers per tornar a Marràqueix. Nit en hotel.\nDia 8è Trasllat a l'aeroport de Marràqueix i inici del vol de tornada.\nDipòsit: del 40 % en el moment de fer la reserva.\nResta del viatge: 15 dies abans de la sortida del viatge.\nMoneda: La moneda de curs legal al Marroc és el dirham, que es divideix en 100 cèntims. La seva equivalència és aproximadament de 1 € = 11 dh.\nEquipatge: Recomanem viatjar el més lleugers possible. Agraïm que limiteu l'equipatge a 15 kg per persona. S'ha de preveure roba d'abric per a les nits i un impermeable per a pluges eventuals. Botes de trek utilitzades prèviament. Crema protectora i ulleres de sol. Sac de dormir imprescindible. És convenient portar també llanterna, cantimplora, gorra o barret, farmaciola personal i una motxilla petita per als nostres estris durant el dia.\nAllotjament: durant el viatge: Hotel de 3* a Marràqueix. Durant el trek refugis de nivell molt bàsic o en tendes iglú per a dues persones amb matalassos inclosos. A Marràqueix podem canviar l'hotel per un riad a la medina o allargar l'estada en aquesta ciutat.\nTransport: En vehicle privat o minibús per als accessos a l'inici i final del trek. Mules portadores durant el trek. Hi ha la possibilitat de mules amb selles per transportar els més menuts.\nClima: Evitem l'època més freda de l'any. Els dies són càlids (20/25º) i les nits poden ser una mica fresques (5/10º). Com en totes les zones muntanyoses, hi ha la possibilitat d'alguna tempesta curta al vespre.\nViatge subjecte a la normativa vigent en matèria de viatges, segons el Decret de la Generalitat de Catalunya 168/1994, de 30 de maig de 1994 (DOGC núm. 1924, de 22-7-1994). Aquests viatges es programen basant-se en tarifes aèries especials, les quals tenen algunes restriccions. Entre les més importants, cal recordar que no es permeten canvis de dates ni anul·lacions del bitllet una vegada emès. Qualsevol anul·lació després de ser emès estaria penalitzada amb la pèrdua de l'import complet del bitllet (aproximadament 390 €). Per evitar aquestes penalitzacions en cas d'anul·lació justificada, podeu contractar una assegurança de cancel·lació que té un cost de 25 € per persona.


Ajuntament de Cardedeu - Actualitat - Notícies - El Teatre Auditori Cardedeu presenta la programació del primer semestre de 2018\nLa nova temporada portarà al Teatre Auditori espectacles teatrals com "Paraules encadenades" de Jordi Galceran, dirigida per Sergi Belbel, amb David Bagés i Mima Riera (17 febrer); o els monòlegs "Non solum", interpretat per Sergi López (3 març), i "Itime" d'en Peyu.\nPel que fa a la dansa, gaudirem de l'últim espectacle de la coreògrafa i ballarina cardedeuenca Marta Carrasco, "Perra de nadie" (9 febrer). La música també té una presència destacada aquesta temporada pel cicle Tastautors amb els concerts de Pau Vallvé (19 gener) o Joan Miquel Oliver (3 febrer), per les propostes del Festival Ressona de l'Agrupació Coral Cardeduenca com "Oceanes" (16 març), o pel concert de la iniciativa Labyrinth "Coetus" (23 març), entre d'altres.\nPer als més petits, s'ha programat la proposta familiar "La princesa i el pèsol" de Festuc Teatre (18 febrer), i els de circ combinats amb música i dansa "Amigoo" de Mumusic Circus (21 gener) o "Avua" de Cia Bool (6 maig).\nLes persones que assisteixin a la presentació podran comprar entrades per la majoria dels espectacles del Teatre Auditori amb el 50% de descompte (oferta limitada).\nProgramació del primer semestre de 2018


Domini de primer nivell - Uniopèdia, el mapa conceptual\n52 les relacions: Adreça IPv6, Alphabet Inc., AlSaudiah, AlterNIC, Bouvet, Divendres negre (comerç), Domain Name System Security Extensions, Domini d'Internet, Domini de primer nivell genèric, Dynamic Network Services Inc., Història de l'Antàrtida, ISO 3166-1 alpha-2, ISO 4217, Llista de dominis de primer nivell territorial, Llista de sigles de tres lletres, Suec, Telecomunicacions a Guinea Equatorial, Telecomunicacions de Moçambic, Tm, UDRP, Verisign, .berlin, .bf, .bj, .bm, .bs, .bt, .cc, .cd, .cf, .cg, .ci, .de, .dj, .geo, .ip, .jobs, .li, .mail, .me, .mu, .mw, .nyc, .рус, .ooo, .paris, .post, .root, .wales, .web, ..., 2006, 350.org.\tAmpliar l'índex (2 més) » « Shrink índex\nUna adreça del protocol d'Internet versió 6 (adreça IPv6) és una etiqueta numèrica que s'utilitza per identificar una interfície de xarxa d'un ordinador o qualsevol altre element que participi en una xarxa informàtica que funcioni amb el protocol IPv6.\nNou!!: Domini de primer nivell і Adreça IPv6 · Veure més »\nAlphabet Inc. és un grup d'empreses destinada a esdevenir un conglomerat que va posseir directament diverses empreses que eren propietat o vinculades a Google, incloent el propi Google.\nNou!!: Domini de primer nivell і Alphabet Inc. · Veure més »\nEl nom àrab السعودية, romanitzat com AlSaudiah,, Rouse és el codi del domini de primer nivell territorial per a Aràbia Saudita.\nNou!!: Domini de primer nivell і AlSaudiah · Veure més »\nAlterNIC va ser un registrador no oficial de noms de domini d'Internet creat l'any 1995, que va generar molta controvèrsia i que funcionava amb un sistema arrel de noms de domini alternatiu.\nNou!!: Domini de primer nivell і AlterNIC · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і Bouvet · Veure més »\nAls Estats Units es coneix com Divendres negre (en anglès Black Friday) el dia que inaugura la temporada de compres nadalenques amb significatives rebaixes en moltes botigues detallistes i grans magatzems.\nNou!!: Domini de primer nivell і Divendres negre (comerç) · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і Domain Name System Security Extensions · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і Domini d'Internet · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і Domini de primer nivell genèric · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і Dynamic Network Services Inc. · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і Història de l'Antàrtida · Veure més »\nEls codis ISO 3166-1 alpha-2 són els codis de país definits a la norma ISO 3166 (part ISO 3166-1) publicats per l'Organització Internacional per a l'Estandardització (ISO) per representar els països, els territoris a sobirania especial i les zones especials d'interès geogràfic.\nNou!!: Domini de primer nivell і ISO 3166-1 alpha-2 · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і ISO 4217 · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і Llista de dominis de primer nivell territorial · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і Llista de sigles de tres lletres · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і Suec · Veure més »\nTelecomunicacions a Guinea Equatorial\nLes telecomunicacions a Guinea Equatorial inclouen ràdio, televisió, telefonia fixa i mòbil, i Internet.\nNou!!: Domini de primer nivell і Telecomunicacions a Guinea Equatorial · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і Telecomunicacions de Moçambic · Veure més »\n* Tm, símbol del tuli, element químic de la taula periòdica amb un nombre atòmic de 69.\nNou!!: Domini de primer nivell і Tm · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і UDRP · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і Verisign · Veure més »\n.berlin (dotBERLIN) és un domini de primer nivell proposat.\nNou!!: Domini de primer nivell і .berlin · Veure més »\n.bf és el codi territorial d’Internet de primer nivell (ccTLD) per a Burkina Faso.\nNou!!: Domini de primer nivell і .bf · Veure més »\n.bj és el codi territorial d’Internet de primer nivell (ccTLD) per al Benín.\nNou!!: Domini de primer nivell і .bj · Veure més »\n.bm és el codi territorial d’Internet de primer nivell (ccTLD) per a les Bermudes.\nNou!!: Domini de primer nivell і .bm · Veure més »\n.bs és el codi territorial d’Internet de primer nivell (ccTLD) per a les Bahames.\nNou!!: Domini de primer nivell і .bs · Veure més »\n.bt és el codi territorial d’Internet de primer nivell (ccTLD) per a Bhutan (འབྲུག་ཡུལ).\nNou!!: Domini de primer nivell і .bt · Veure més »\n.cc és el domini de primer nivell territorial (ccTLD) de les Illes Cocos (Illes Keeling), un territori australià.\nNou!!: Domini de primer nivell і .cc · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і .cd · Veure més »\n.cf és el codi territorial d’Internet de primer nivell (ccTLD) per a la República Centreafricana.\nNou!!: Domini de primer nivell і .cf · Veure més »\n.cg és el codi territorial d’Internet de primer nivell (ccTLD) per a la República del Congo.\nNou!!: Domini de primer nivell і .cg · Veure més »\n.ci és el codi territorial d’Internet de primer nivell (ccTLD) per a Costa d'Ivori.\nNou!!: Domini de primer nivell і .ci · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і .de · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і .dj · Veure més »\n.geo és un domini de primer nivell genèric d'Internet proposat per SRI International per ser utilitzat per associar recursos d'Internet amb posicions geogràfiques, mitjançant un sistema de "georegistradors" i "georegistres" amb adreces jeràrquiques representant posicions en una xarxa envoltant la Terra.\nNou!!: Domini de primer nivell і .geo · Veure més »\nEl.ip és un pseudo domini de primer nivell usat per a indicar que la resta del domini és una adreça IP.\nNou!!: Domini de primer nivell і .ip · Veure més »\n.jobs és un domini de primer nivell patrocinat (sponsored TLD en anglès) d'Internet que forma part del sistema de dominis d'Internet.\nNou!!: Domini de primer nivell і .jobs · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і .li · Veure més »\nEl.mail és un domini de primer nivell genèric proposat per The Spamhaus Project el 2004, però no aprovat per la ICANN.\nNou!!: Domini de primer nivell і .mail · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і .me · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і .mu · Veure més »\n.mw és el domini de primer nivell territorial (ccTLD) de Malawi.\nNou!!: Domini de primer nivell і .mw · Veure més »\nEl.nyc és un domini de primer nivell proposat per a la ciutat de Nova York.\nNou!!: Domini de primer nivell і .nyc · Veure més »\n.рус és un domini ciríl·lic de primer nivell per a la comunitat d'Internet de parla russa, fou delegat el 29 de setembre de 2014.\nNou!!: Domini de primer nivell і .рус · Veure més »\nEl.ooo, escrit també.OOO i anomenat triple O, és un domini de primer nivell d'ús genèric gestionat per Infibeam.\nNou!!: Domini de primer nivell і .ooo · Veure més »\n.paris és un domini de primer nivell per a la ciutat de París, França.\nNou!!: Domini de primer nivell і .paris · Veure més »\n.post és un domini d'internet de primer nivell elevat al ICANN per a la seva aprovació com un com un domini patrocinat.\nNou!!: Domini de primer nivell і .post · Veure més »\nvrsn-end-of-zone-marker-dummy-record.root és un nom de domini llistat a la DNS root zone com una marca de diagnòstic, la presència del qual demostra que la zona de l'arrel no està truncada en carregar-se a un root nameserver.\nNou!!: Domini de primer nivell і .root · Veure més »\n.wales és un domini de primer nivell per al País de Gal·les impulsat pel registrador britànic Nominet UK el 2012.\nNou!!: Domini de primer nivell і .wales · Veure més »\n.web és un domini d'internet de primer nivell, no oficial, que duu proposat des de 1995.\nNou!!: Domini de primer nivell і .web · Veure més »\nNou!!: Domini de primer nivell і 2006 · Veure més »\n350.org és una organització ecologista internacional, fundada per Bill McKibben, amb l'objectiu de crear un moviment de base global per reduir les emissions de diòxid de carboni (CO2) i prevenir el canvi climàtic.\nNou!!: Domini de primer nivell і 350.org · Veure més »\nTLD, Top-level domain.


Qutub Begum (en) , Aram-Xah\nQutb-ad-Din Àybak (urdú i persa: قطب الدین ایبک, Qutbuddín Aybak) fou el fundador de la dinastia d'esclaus o mamelucs de Delhi. També se l'esmenta com Ibak (Cap de la Lluna) i Àybak Sel (Dit Petit). Va viure als segles xii i xiii.\nDe jove fou portat del Turquestan a Nishapur i venut com esclau a Ghazi Fakhr al-Din Abd al-Aziz Kufi, el governador local, que li va donar entrenament com a soldat i educació religiosa. Fou venut altre cop al sultà gúrida Muizz al-Din Shihab al-Din Muhammad (1173-1206) i se li va encarregar el subministrament de farratge per l'exèrcit gúrida durant la guerra contra el khwarizmshah Sultan Shah (1190) i altre cop el 1192 quan Muhammad de Gur va conquerir el nord de l'Índia; llavors fou nomenat gran escuder (amir-i akhur) i governador de Kohram (moderna Ghuram a Patiala) i de Samana. Fou Aybak qui, el mateix 1192, va conquerir personalment als Chauhans els forts de Meerut (Mirat) i Delhi, i va fer de Delhi la seu del govern.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Qutb-ad-Din_Àybak&oldid=30028154»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 abr 2022 a les 05:12.


Placa d'alumini per motlles Generalment Quin grau - Notícies - Zhejiang Hanlv Aluminum Industry Co., Ltd\nPlaca d'alumini del motlle Generalment Quin grau\nLa placa d'alumini requerida per al motlle és generalment una aliatge d'alta resistència i tractable per calor que requereix bones propietats mecàniques, maneig i facilitat de processament. Segons l'ús de motlles i característiques, l'alumini també necessita tenir propietats anticorrosives i resistència a l'oxidació.\nEntre la sèrie 1-8 de plaques d'alumini, la placa d'alumini utilitzada per a la fabricació del motlle inclou principalment una aleació de duresa mitjana 5/6 i una gran alineació de 2/7 dureses. La sèrie 5 es basa en magnesi, ja que els principals elements d'aliatge d'aliatge d'alumini, també coneguts com aliatge de magnesi, inclouen estats d'aliatge com estat O, HXX i HXXX. L'alumini de 6 sèries és una aliatge extruït amb elements Al-Mg-Si afegits. Actualment, més del 70% de l'extrusió d'alumini del món es produeix a partir d'aliatges de sis sèries.\nL'alumini 5083 és una sèrie de placa d'alumini laminat en calent, amb bona formabilitat, resistència a la corrosió, soldabilitat, rendiment de processament profund d'oxidació, és la millor opció per a la fabricació de motlles d'alumini.\nPlaca d'alumini 6061 després del tractament tèrmic, encara que la seva resistència no es pot comparar amb sèries 2XXX o sèries 7XXX, sinó que també té magnesi, aliatge de silici i molt més, té bones propietats de processament, excel·lents característiques de soldadura. I la seva resistència a la galvanització, la resistència a la corrosió, l'alta tenacitat i la deformació després del processament, el material és dens i lliure de defectes i és fàcil de polir, la pel·lícula de color és fàcil, l'efecte d'oxidació és excel·lent.\nL'estat d'alumini O i T4 de 6082 és apte per flexionar i formar ocasions, el seu estat T5 i T6 és adequat per als bons requeriments de maquinabilitat del motlle. La resistència a la corrosió d'alumini 6082 i la resistència al desgast són millors. Té un bon rendiment de processament, excel·lents característiques de soldadura. I la seva resistència al galvanoplàstia, resistència a la corrosió, alta tenacitat i deformació després del processament, el material és dens i lliure de defectes, també es pot utilitzar per al cos del petrolier i altres productes amb requisits de major rendiment en el producte acabat.\nL'anterior placa d'aliatge d'alumini amb resistència a la mitjana, bona resistència a la corrosió, resistència a la soldadura, pot ser àmpliament utilitzada en una varietat d'estructura abrasiva industrial que requereix una força determinada.\nUn parell de: Cinc tipus de mètodes de tractament de superfície d'alumini\nSegüent: Tecnologia automotriu d'aplicacions metàl·liques d'alumini


10 programes de televisió que Chrissy Teigen ha de veure mentre està aquí al Regne Unit | CAT.rickylefilm.com\n10 programes de televisió Chrissy Teigen té a veure mentre ella està aquí al Regne Unit\nHey Chrissy Teigen, no estic segur si estàs llegint això, però he sentit que ets una mica traumatitzat després d'veure nu d'atracció, mentre que a la seva habitació d'hotel al Regne Unit. Sotrac. És boxes, oi?\nSacs de boles? No gràcies. Ei, que rima.\nSé que va donar la volta i va descobrir Famoses Anar Dating (un dels meus favorits personals - no és Tom la recepcionista simplement divina?! Algú ell el seu propi programa de televisió arribar) però he tingut un pensament dels programes de televisió que cal tenir mentre ets aquí.\nOk, aquesta és una opció òbvia, però si estàs passant l'estona aquesta nit Chris (pot ser que truqui a Chris?) Que necessita per veure The Great British Bake Off. Estem desmai sobre Steven, i no podem fer front a quant estimem samarreta Noel Fielding, però anem a encantar. I mestresses de coure, per la qual cosa segurament això és un guanyar-guanyar.\nSintonitzar els dimarts a les 20:00 al canal 4.\nChrissy, segur que ha sentit parlar de TOWIE? L'espectacle és la maledicció del déu famós al Regne Unit - fins i tot fer excursions a Essex a la sortida de la talla de boutiques i Sugarhut de Minnie. No vaig a mentir, estic desesperat per anar a aquesta gira. Però només si puc sortir amb el meu nou amuntegament de la noia (DESPRÉS DE Chrissy - naturalment) Gemma Collins. Crec que t'agrada la Gemma, Chrissy. Ella diu el que pensa, i ella és LOLS purs. Si vostè no gaudeix d'un episodi de TOWIE, no vaig a creure.\nSintonitzar els dimecres i els diumenges a les 22:00 a ITVBe.\n5. Strictly Menja Dancing\nYay és hora de tornar! El Factor X és una mica avorrit aquest any (amirite o amirite?), Però Strictly Menja Dancing matarà. Crec que t'encantarà Estrictament, Chrissy - bàsicament perquè és idèntic al ball amb les estrelles als EUA, però menys cursi. A més, he vist que tothom i és increïble en la setmana 1 - Què és tot això? Preparar a tremolar com les nostres celebritats fer front a simples moviments de ball i respirar profundament ja que enfront dels seus nervis. A més, crec que li encantarà Claudia Winkleman Chrissy, que és el teu tipus de gal.\nSintonitzar els dissabtes a les 20:00 a la BBC1.\nOk, així que no veig això tot el temps (perquè la meva vida és massa fabulosa i que poden romandre en tant?) Però té a veure EastEnders mentre estàs aquí. És una bogeria. Només hi ha tant drama en una zona de Londres; Vaig agafar una mica el dijous passat i va haver un tiroteig, un incendi i un escàndol de frau. A més, tindrà l'oportunitat de veure l'interior del pub més famós de Londres - la Reina Vic. Ah, i Chrissy ha de seguir Danny Dyer a Twitter - @MrDDyer - ell és tan LOLS com vostè.\nSintonitzar dilluns, dimarts, dijous i divendres a la BBC1.\nOk, perquè sàpiga James Corden com el Sr. Compartir cotxe Karaoke però nosaltres el coneixem com farga el nen adorable de grans dimensions en Gavin i Stacey. Aquest espectacle es desenvolupa entre Essex i Gal·les i se li donarà totes les sent. S'adverteix però, també d'anar a casa dient: "Escolta, Joan, on es va" tot el temps i que impulsarà John boig.\nEn sintonia al canal de Dave.\nDownton Abbey és com taaaaan 2015. Ara estem tots sobre Victòria i que realment va a tenir una idea del que significa ser britànic es tracta. Bé, una cosa així. Però almenys podràs anar a casa sentint tot regi 'n' coses.\nSintonitzar els diumenges a les 21:00 a la ITV.\n9. L'Illa de la celebritat\nOk, de tornada a la televisió la realitat és molt més la meva bossa. Chrissy es necessita per sintonitzar a l'illa de famosos. Bàsicament es tracta d'una càrrega de celebritats que es posen en una illa per Bear Grylls i han de valer-se per si mateixos. No hi ha brillantor i el glamour aquí, i és bastant traumàtic. Jo personalment m'encanta la història romàntica dolça que és Lucy Mecklenburgh i Ryan Thomas. Són una parella ara Y'see, i així és com es van ajuntar. Bonic. Estic sola, però no està fumant la meva pròpia wee a trobar el meu sr la dreta, però cada un al seu propi compte.\nSintonitzar el dimarts a les 21:15 al canal 4.\n10. Aquest matí\nVostè probablement ha estat en això, però no hi ha res més acollidor que seu a l'observació d'aquest matí. Un mai sap el que vas a veure! Phil i grèvol (els amfitrions) podrien ser esquerdes del riure, o que podrien introduir-se a un home amb un robot de sexe o que podrien estar fent un Comprovar el càncer testicular. En realitat, crec que has vist les pilotes suficients per a una setmana. Però de totes maneres, si vols un amic a veure la televisió amb - Pia: @LeanneBayley.\nEls millors moments de la realitat TV\nAlexander Wang fa alguna cosa: model de Kim Kardashian i Kate Moss\nLa dama és una entrevista de Vamp - December Cover noia Kristen Stewart\nPremis Grammy Guanyadors del 2018: nominacions, guanyadors i notícies


Hoja Santa és un homenatge i un compromís a tota la cultura mexicana. És el resultat de la visió personal del xef Paco Méndez i la seva manera d’entendre la gastronomia mexicana.\nAquest any, Hoja Santa ha absorbit al seu germà petit Niño Viejo. D’aquesta manera passa a ser un restaurant amb més capacitat, sense menú degustació i amb una carta que anirà canviant durant l’any.\nL’origen de la cuina mexicana és prehispánica i de tècniques ancestrals, i ha estat influència per a moltes cultures gastronòmiques i viceversa. Volem que els nostres clients visquin i sentin l’experiència d’estar i menjar com a Mèxic. Per aquest motiu hem decidit eliminar el nostre menú degustació i fer una oferta gastronòmica a la carta perquè puguis triar amb total llibertat o deixar-te guiar per la nostra experiència.\n¿EN QUÈ CONSISTEIX HOJA SANTA?\nHoja Santa és un homenatge i un compromís a tota la cultura mexicana. És el resultat de la visió personal del xef Paco Méndez i la seva manera d’entendre la gastronomia mexicana. Volem que els nostres clients visquin i sentin l’experiència d’estar i menjar com a Mèxic, el local està inspirat en les hisendes tradicionals per poder gaudir de la desfilada de menjar així com el servei com si estiguessis a qualsevol part de Mèxic.\nComenteu-nos-ho al moment de fer la reserva i adequarem el menú a les vostres necessitats. Sempre s’haurà de comunicar amb antelació.\nNo tenim un menú exclusiu per a vegans o vegetarians.\nPodem adaptar una oferta per a nens, adequada a les seves necessitats. Cal demanar l’espai per carret de nadó o trona al moment de reservar, ja que disposem d’espai limitat. Recomanem no acudir amb nens menors de 12 anys, ja que la durada del servei i el tipus de carta no són idonis per a ells.\n¿ÉS EL MENÚ ÉS MOLT PICANT?\nLa nostra oferta gastronòmica està adaptada al paladar de tots els nostres clients. Al moment de demanar un plat del nostre menú, el cambrer avisarà sobre el nivell de picant del plat.\nDe dimarts a divendres de 19:00h a 22:30h\nDissabtes de 13:00h a 14:30h y de 19:00h a 22:30h\nDe dimarts a divendres de 15:00h a 23:00h\nDissabtes de 12:00h a 23:00h\nPer a dubtes referents a reserves: info@hojasanta.es (+34) 93 348 21 92


Dimecres ennuvolat però sense precipitacions - Ona Bages\nInici El temps Dimecres ennuvolat però sense precipitacions\nDimecres ennuvolat però sense precipitacions\nComencem una jornada més amb el cel mig ennuvolat i poc fred per efecte d’aquests núvols. La nuvolositat serà compacta durant tot el dia, amb algunes clarianes que es puguin obrir cap a la tarda. No s’esperen precipitacions. Pel que fa al vent, encara bufarà vent de llevant però amb una intensitat més moderada. Temperatures sense canvis amb un ambient fresc al migdia, accentuat pel vent, i màximes entre els 15º i 18ºC.\nDemà dimecres, poques novetats. Cel tapat, amb núvols abundants durant tota la jornada i a diferència d’avui sí que es poden escapar alguns plugims, principalment a la comarca del Solsonès i durant la tarda; fenòmens poc importants. Termòmetres que recularan, i ho faran sobretot les màximes, amb valors entre els 14 i 16ºC.\nDe cara als pròxims dies, seguirà el temps insegur. Divendres les precipitacions podrien ser una mica més extenses i de cara al cap de setmana sembla que el temps serà més tranquil dissabte i amb alguns ruixats diumenge. Temperatures que aniran baixant lleugerament tant pel que fa a les mínimes com les màximes.


Treballa amb nosaltres | Grup Autopodium\nGrup Autopodium concessionària de les marques AUDI, Volkswagen Turismes i Volkswagen Comercials, SEAT i Skoda amb instal·lacions a Girona, Figueres, Olot, Lloret, Mont-Ras (Palafrugell) i Sant Feliu, amb servei integral de venda i post-venda en totes elles i a les que hem dedicat més de 70.000 m2 d’instal·lacions.\nPertany a un grup familiar amb més de 80 anys en el sector d’automoció -tercera generació- que representa també la marca SEAT a través de Proauto a Girona i Skoda representada per Grupauto. A més, dins del grup representem la marca SCANIA a través de Camió Grup per a la província de Girona. També disposa d’una divisió nàutica a Empuriabrava representada per Helimotor.\nAquesta dilatada experiència en el sector de més de 80 anys, caracteritzada per la serietat, el compromís de servei i la proximitat cap als nostres clients, ens permet ser referència del sector a la província de Girona.\nL’equip de professionals que formen el Grup Autopodium comparteix l’entusiasme per la feina ben feta i per oferir sempre el millor servei al client. Descobreix les claus per treballar en el nostre Grup.\nLes persones que desenvolupen la seva carrera professional dins el Grup Autopodium són el motor de la nostra Organització, ja que són imprescindibles per què puguem prestar un servei de qualitat tant en la venda de les marques que representem com en els serveis postvenda.\nPer posicions tècniques cal la formació /o experiència en el Sector i per a la resta de llocs el teu valor i entusiasme definirà si encaixes amb les necessitats del Grup.\nSi t’agrada el sector i t’agrada treballar amb una clara orientació al client tant intern com extern, el grup Autopodium és el teu projecte professional.\nConeix les nosotres ofertes actuals\nAssessorament comercial amb el client seguint el procés de vendes estipulat pel fabricant: detecció de necessitats, presentació de producte, assessorament, negociació i tancament.\nEmplenament dels tràmits a partir del tancament de la venda pel que fa a processos administratius (documentació específica de cada client), tramitació de sol·licituds de finançament, coordinació amb els Departaments de postvenda i Recanvis pel que fa al muntatge d’accessoris.\nCompliment de les quotes mensuals d’Objectiu Individual i Col·lectiu.\nCompliment diari de les avaluacions per part de la marca pel que fa als programes implantats de qualitat amb el client.\nSi t’interessa qualsevol de les ofertes actualment disponibles, deixa’ns les teves dades de contacte i envia’ns el teu currículum en format PDF o DOCX (màxim 2MB), i ens posarem en contacte amb tu el més aviat possible.\nAdjunta el teu CV (només vàlid si està en format DOCX o PDF)\nTipus d'arxius permesos: PDF, DOCX *He llegit i accepto la política de privacitat Autoritzo que les meves dades siguin tractades per informar-me sobre novetats, productes, serveis, així com per a la realització d'enquestes d'opinió i fins estadístics.


El Consorci de la Zona Franca de Barcelona, organitzador del BNEW - Barcelona New Economy Week que tindrà lloc del 6 a el 9 d'octubre a Barcelona, ha arribat a un acord de col·laboració amb l'empresa tecnològica catalana SIRT perquè desenvolupin el disseny i l'aplicació tecnològica feta a mida d'aquest important esdeveniment que serà molt innovadora i diferent a les\nsolucions que existeixen actualment al mercat.\nMitjançant l'acord, SIRT desenvoluparà, d'una banda, una plataforma que integrarà esdeveniments digitals i esdeveniments produïts de manera presencial per a les properes edicions del BNEW i, d'altra banda, serà el proveïdor tecnològic en els edificis singulars on es realitzen els diferents actes dels esdeveniments BNEW.\nSIRT dissenyarà una plataforma en la qual es podran realitzar integracions de xerrades en línia i presencials retransmeses via CDN a nivell mundial. Tot això es donarà suport a les infraestructures desplegades per SIRT en cada un dels edificis singulars on es decideixi realitzar les ponències físiques.\nEn la definició del projecte, SIRT ha tingut en compte diferents aspectes claus com són la necessitat de generar un ampli networking entre els assistents i generar agendes B2B mitjançant algoritmes basats en AI (intel·ligència artificial), generar experiències digitals en espais dissenyats amb AR (realitat augmentada) i experiències presencials a través d'escenografies que utilitzaran tècniques hologràfiques.\nGrup SIRT és una empresa catalana implantada a tot el territori nacional dedicada a la integració d'Infraestructures de Telecomunicacions. La proposta de valor de la companyia se centra en una gran capacitat consultiva i en la qualitat en la prestació de serveis de telecomunicacions, tot això conjugat amb una alta capacitat innovadora i orientació a projectes de negoci.


Internautes haitians relaten el terratrèmol a través de Twitter\nEl terratrèmol esfondra edificis, tomba les torres de comunicacions, bloqueja l'aeroport... però si queda algun enllaç que sobrevisqui i que accedeixi a internet, a l'altre costat hi ha persones disposades a fer servir les noves tecnologies per explicar què passa.\njanquim / internet\n13/01/2010 - 11.13 Actualitzat 16/01/2010 - 12.16\nTot i la devastació que el terratrèmol ha provocat a Haití, internet s'ha mantingut com una escletxa de comunicació gràcies als satèl·lits i uns quants intenautes residents a l'illa que han pogut enviar missatges a través de Twitter. En aquest cas, les característiques de l'eina s'ajustaven a la situació: brevetat i immediatesa.\nHi ha hagut persones que han enviat missatges explicant des del lloc dels fets què ha passat, des de cadascuna de les rèpliques que hi ha hagut fins a la reacció dels ciutadans, que en alguns casos fugien espaordits i en d'altres s'agrupaven per entonar càntics religiosos al mig del carrer.\nGràcies a aquests "missatgers" s'ha pogut saber que quan tot semblava deixar de funcionar encara quedava l'opció de Skype i en quin moment s'ha restablert la connexió telefònica.\nEl periodisme també ha trobat una via per a la seva expressió. Diversos comptes de Twitter enllacen amb imatges de la catàstrofe (aquí i aquí, per exemple) que s'han penjat a llocs d'internet com ara Twitpic. Així, podem comprovar com han quedat el Palau Nacional i altres edificis, observar l'evacuació, percebre el drama de la gent atrapada entre les runes o les flames a la catedral de Port-au-Prince.\nCom en altres situacions semblants, la xarxa també serveix per demanar donatius, ajuda i estendre campanyes de solidaritat, com la que proposa incloure, amb aquest codi, la bandera al blog o web.\nLa CNN monitoritza amb el mateix Twitter els missatges que s'emeten des de l'illa i, tot i que admet que no n'ha pogut comprovar la fiabilitat, els considera fonts rellevants sobre el terreny i, en conseqüència proporciona l'enllaç i el seguiment des del seu web, en una altra aposta del periodisme per comptar amb les persones que fan servir eines de comunicació personal.\nMaria Rodríguez Soto, millor protagonista femenina per "Els dies que vindran" (EFE/Marta Pérez)\nJosep Lluís Trapero amb la seva advocada, Olga Tubau (ACN)\nTrapero, a judici a l'Audiència quan a Madrid es respira un aire nou


Saber més respecte al cognom Kimp és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Kimp sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Kimp.\nNom de Famille Kimp\nEl cognom Kimp en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Kimp, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Kimp és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Kimp\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Kimp en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Kimp, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Kimp que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Kimp, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Kimp. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Kimp és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Kimp del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Kimp en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Kimp poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Kimp és un cognom més freqüent, i en quins països Kimp és un cognom insòlit o inexistent.


CLUB DE PILOTA VALENCIANA "ARREA-LI BONA" DE BENICARLÓ: de gener 2012\nARREA-LI BONA PRESENTA EN SOCIETAT ELS NOUS VALORS DE L´ESCOLA\nCRÒNICA RETALLADA I A DESHORA DE LES PROFIES D´HIVERN\nTito, "El Pastor" i el "rebañito", una nova generació de pilotaris\ndisposada a menjar-se el frontó del Coromines.\nDiumenge de matí, sota un cel esplèndid i net com l´honorabilitat i l´expedient penal de Francisco Camps, es disputaren les IV Profies d´Hivern que serviren per encetar al frontó del Coromines la temporada per parelles que culminarà cap al mes de març amb la Lliga de la Faixa.\n2012, a més de ser l´any en què segons alguns entesos en la matèria s´ha d´acabar el món - concretament cap al mes de desembre, de manera que encara podrem celebrar el Trofeu de Festes i algunes partides de la Lliga Individual - ha estat l´any en què Soufian, Èric i Lluís han fet el seu debut en societat davant la parròquia cadufera. Esperem que el cataclisme final previst per enguany els deixe temps de fer una curta però fructífera trajectòria en el món de la pilota.\nDe tot açò, i d´algunes entretingudes profies més protagonitzades per diversos pilotaris del club, tots no-culpables de moltes coses, en teniu tot seguit una crònica breu, retallada i a deshora donada les atrotinades jornades que viuen les persones de bona fe com aquest cronista o el mateix Francisco Camps.\nCarlos, a punt de rematar de cap.\nKanell Màgic Karce tenia raó: "Fan lo que volen". Aquests poca-solta de pilotaris d´Arrea-li Bona començaren les profies una hora més tard del que havien anunciat amb una partida de veterans en què s´enfrontaven els germans Agut contra Franjo i Manyà (aquest últim substituint Karce, enfeinat i en plena temporada de taronges i clementines i que de segur que serà l´únic pilotari capaç de sobreviure a la Fi del Món prevista per al mes de desembre). Els primers no tingueren rival perquè Franjo i Manyà fallaren més que una escopeta de fira i s´endugueren la partida més còmodament del que segurament esperaven per 31 - 21.\nÈric, fotent-li amb tota l´ànima.\nTot seguir es produí el debut dels joves Soufian, Èric i Lluís, a més de Carlitos Sospedra (ben conegut ja pels assidus del frontó) en què demostraren davant el públic - més marejat que un polp intentat esbrinar les hores de les partides - la qualitat i el talent que tenen i que promet grans batalles i partides en un futur immediat, si açò no peta tot abans. La victòria, tot i ser el que menys importa, se l´endugueren Soufian i Èric per 21 - 14 davant Carlos i Lluís.\nDesprés es jugà una profia entre "Martell" Esteller versus Jon, que tornava al Coromines després de molt de temps. Els dos joves, que actualment estan en Tecnificació a Xilxes (amb Mezquita) i València (amb Pigat) respectivament, protagonitzaren un duel d´alt nivell en què el Martell s´endugué la victòria per 31 - 24 de manera molt més fàcil del que podia esperar. Jon fallà massa i potser acusà la sobrecàrrega de partides que duu al damunt. I Esteller tragué a passejar la maça o martell l´han dut fins al número u del club de manera que aprofìtà sempre els avantatges que li donà el bessò. De tota manera, aquest parell de dos farien bé de no omplir massa el calendari de partides no siga que acaben fent-se mal de veritat.\nTambé ens consta que es jugaren dos profies entre Xeto i Manyà, i una altra per parelles entre Xarli i Àngel versus Xatet i Juan de les quals no en tenim notícia ja que es feia tard i es gelava la paella. De manera que aquesta crònica també arriba retallada i incompleta com els sous dels funcionaris i els pagaments quatrimestrals a col·legis i instituts públics d´arreu del País Valencià.\nI vet ací un gos, vet ací un gat, que Camps ens l´ha clavat... Ah, no, no, que la crònica ja s´ha acabat.\nPublicat per Natros a 17:52 5 comentaris\nIV PROFIES D'HIVERN, JA ESTAN PREPARADES\nPartides de tots els colors, per parelles i individuals, de joves promesses o joves federats que s'entrenen en els trinquets més florejats del País; així com, parelles de vells rokers que no s'entreguen al sedentarisme postmodern.\nJa saps, si tens fred vine al Frontó del Coromines i et calfaràs de veure-ho.\nPublicat per Natros a 15:49 0 comentaris\nARREA-LI BONA PRESENTA EN SOCIETAT ELS NOUS VALORS...\nIV PROFIES D'HIVERN, JA ESTAN PREPARADES Parti...


Quins són els millors forfets de temporada del Pirineu? - Diari de la neu\nQuins són els millors forfets de temporada del Pirineu?\nDesglossem un a un els forfets de temporada que podem trobar a les estacions i dominis esquiables del Pirineu\nReportatgesIvan Sanz 01.11.201806.30 h\nQuins són els millors forfets de temporada del Pirineu? Autor/a: Diaridelaneu.cat\nTot i que cada estació d'esquí té el seu propi forfet de temporada, ja fa uns 15 o 20 anys que al Pirineu han proliferat diverses modalitats d'abonaments que donen la possibilitat d'esquiar en més d'una estació d'esquí. Darrerament els moviments a les estacions d'esquí aragoneses i andorranes han tornat a generar debat en molts àmbits sobre quin és el millor forfet de temporada.\nA l'hora d'escollir un forfet de temporada cadascú ho fa escollint quin és el que més li interessa. Tots tenen els seus pros i contres, i cada esquiador té les seves preferències, que poden venir motivades per proximitat a la primera o segona residència, per garantia de neu, per preu, per dies d'obertura o per varietat d'estacions i paisatges.\nEls forfets de temporada tenen molts avantatges. Per exemple, hem d'admetre que són molt còmodes: ens estalviem passar per taquilla cada dia que pugem a pistes, no hem de fer cues i, si l'esquiada no està resultant satisfactòria, no ens fa cap recança deixar d'esquiar encara que només faci mitja hora que som a pistes. O potser el dia no promet de bon matí, però com que ja tenim l'esquiada pagada acabem pujant a pistes i resulta que passar el dia sobre els esquís ha resultat ser una bona idea.\nEn aquest article us relacionem els actuals forfets de temporada més populars al Pirineu. L'ordre de la relació que us fem ho és per alfabètic i en cap cas pretén ser qualitativa segons l'ordre en què els relacionem. El criteri sobre quin és el millor és una qüestió que queda per als lectors.\nAquesta és la relació dels forfets de temporada més habituals que podem trobar al Pirineu. En les característiques hi citem el nombre d'estacions que en formen part, els quilòmetres que sumen i el preu de compra per a un adult, ja sigui en el seu preu de sortida com el preu per compra anticipada. No especifiquem els forfets de regals que poden oferir i que permetrien esquiar en altres estacions i sumar més quilòmetres.\nForfet que uneix les estacions d’esquí de La Molina (69 km) i Masella (75 km) i forma un dels dominis esquiables connectats més gran dels Pirineus, amb 144 km de pistes. El preu de sortida per a adults és de 770,00 € i amb el descompte per compra anticipada queda en 690,00 €.\nLa unió de les estacions de Ax Les Thermes, actualment Ax-Bonascre (80 km), amb les estacions de Ascou-Pailheres (15 km) i Les Monts d'Olmes (15 km) es coneix com Ax3Domaines. No inclou Guzet (40 km), estació que des d'aquest any gestiona el grup SAVASEM. En total sumen quilòmetres 110 km. Preu de sortida de 570 euros i comprat anticipadament queda per 470.\nÚnic cas en què fem una excepció, ja que en si mateix no és un forfet de domini que englobi més d'una estació. Ara bé, per quilòmetres de pistes pensem que ha d'estar en aquest llistat. El forfet de Baqueira permet esquiar en 165 quilòmetres de pistes i el seu preu de sortida és de 1.050 euros, que de forma anticipada queda en 950.\nForfet de temporada que permet esquiar a Soldeu-El Tarter, Pas de la Casa-Grau Roig i ara també amb l'opció de sumar-hi Arcalís. Si només es vol esquiar a les dues primeres, que sumen 210 quilòmetres, el preu de sortida és de 800 euros i queda per 640 € amb compra anticipada. Si es vol esquiar a Arcalís (30 km), el que seria la "nova Grandvalira 240 km", hi ha l'opció de sumar-hi 90 euros, tant en compra anticipada com en compra de preu de sortida.\nLa Molina Grup FGC\nAnteriorment conegut com 6.0 i actualment com a forfet Grup FGC. En realitat es tracta del forfet de temporada de La Molina que suma a la resta de les estacions del Grup FGC, en total 150 km. Permet esquiar a les estacions de La Molina (69 km), Vall de Núria (7,6 km) (el forfet inclou lliure accés al tren cremallera), Espot (25 km), Port Ainé (26 km), Vallter 2000 (18 km) i Tavascan (5 km). El preu de sortida és de 585,00€, quedant en 509,00€ si es compra anticipadament. També hi ha altres fórmules, com el forfet de temporada Ski Pallars (Port Ainé i Espot, 51 km) i el Forfet Ripollès (Vallter i Vall de Núria, 25 km).\nSis estacions d'esquí de la Catalunya del Nord que, actualment, sumen 201 quilòmetres. El forfet permet esquiar en 5 estacions d'alpí que són Font-Romeu Pyrénées 2000 (43 km), Cambre d'Aze (22 km), Formiguères (25 km), La Quillane (2,5 km), Les Angles (55 km), Porté Puymorens (54 km) i una estació d'esquí nòrdic: Estació de nòrdic Capcir. Er Puigmal i Puigbalador, abans de tancar portes, també havien format part d'aquest forfet. El preu per compra anticipada és de 587€ mentre que el preu de sortida és de 691€.\nForfet interestacions de les 8 estacions associades al grup N'PY, que sumen 400 km de pistes. Amb aquest passi es pot esquiar a les estacions de Peyragudes (60 km), Piau-Engaly (65 km), Grand Tourmalet (100 km), Pic du Midi, Luz Ardiden (60 km), Cauterets (40 km), Gourette (30 km) i La Pierre Saint Martin (25 km).\nEl forfet 8 interestacions té un preu de sortida de 952 € per als adults, però amb la reducció del 15% per venda anticipada queda en 809.\nÉs el nom del forfet que agrupa les estacions del Grup Altiservice, enytre les quals Saint-Lary (100 km), Font-Romeu Pyrénées 2000 (43 km) i Artouste (25 km). Des d'aquest any ja no inclou Guzet. Si es compra de forma anticipada té un cost de 495.00 €. El seu preu de sortida és de 615.00 €. També inclou la possibilitat de fer un suplement anomenat My Alti que inclou la opció d'esquiar a Cambra d'Aze o la opció Pyrénées 2 Vallées, que permet esquiar a Saint-Lary (100 km), Val Louron (22 km), Piau-Engaly (65 km) y Peyragudes (60 km).\nEl forfet SkiAndorra és el que permet esquiar a totes les estacions andorranes (Valnord i Grandvalira). Pal-Arinsal (63 km), Arcalís (30 km), Soldeu-El Tarter i Pas de la Casa-Grau Roig (210 km) sumen 303 quilòmetres d'esquí. El preu de sortida és de 1.160 euros i comprat anticipadament queda en 930 euros.\nForfet de temporada que s'ha posat en marxa aquesta tardor. Inclou les estacions d'Astún (50 km), Candanchú (50 km), Cerler (81 km) i Formigal (141 km) i Panticosa (39 km)al Pirineu, però a més permet esquiar a Javalambre (15 km) i Valdelinares (14 km). En total suma 390 km esquiables. Preu de sortida a 778 euros. El preu amb compra anticipada surt per 623 euros. Amb aquest nou forfet desapareixen els abonaments que unien Astun i Candanchú i el del Grup Aramon, que permetia esquiar a Cerler, Formigal, Panticosa i les estacions de Terol.\nAbonament de temporada que agrupa les estacions d'esquí de Pal-Arinsal (63 km) i Arcalís (30 km) i que en total sumen 93 km. El preu de sortida és de 483 euros i comprat anticipadament queda per 405 euros. Des d'aquest estiu també hi ha l'opció d'adquirir només e forfet per Pal i Arinsal, sense Arcalís.\nIara quejadisposeude totel desglossamentd'opcions. Quinforfetde temporada penseu que ésel més apropiatper als vostresinteressos opreferències?\nPunt de venda de forfets de Port Aine


S'estrena el vídeo de 'Heaven' la cançó d'Avicii i Chris Martin - Primera Fila\nEl disc pòstum d’Avicii anomenat “Tim” inclou algunes col·laboracions interessants com les dels Imagine Dragons, Aloe Blacc o el vocalista de Coldplay Chris Martin, que el 2014 es va ajuntar amb el suec per crear junts ‘Heaven‘ i que dos anys més tard Avicii va deixar en una versió final que ara ha vist la llum.\nAra s’ha presentat un vídeo on podem escoltar la mencionada cançó. Està dirigit per Levan Tsikurishvili, que va estar treballant amb Tim des de 2013. Durant aquests anys, van fer 8 vídeos musicals, 3 pel·lícules de concerts i 2 documentals junts. En 2016, just després del seu últim show, Tim, el seu amic de la infància Awat, i Levan, van passar 19 dies a illa Santa Maria, Madagascar. Van parlar de tot, van riure, van jugar al Monopoly, van estar amb lèmurs, i van explorar tota l’illa junts. Ara, dos anys i mig més tard, Levan ha tornat a l’illa per recordar a Tim, per honrar el seu llegat i per recrear els records que romandran amb ells per sempre.


El MEAM donar especial protagonisme a les dones i al Japó en la seva temporada 2019\nPublicat 9/1/2019 13:30:03 +01:00CET\nEl Museu Europeu d'Art Modern (MEAM) dedicar un especial protagonisme a les dones i a la cultura nipona en la seva temporada expositiva d'aquest any, segons ha anunciat aquest dimecres en un comunicat.\nLes dones artistes internacionals marcaran l'agenda d'aquest any a través de la mostra 'Painting Today. International Women Painters' que obrir les seves portes coincidint amb la commemoració del Dia Internacional de la Dona el 8 de mar.\nL'exposició presentar un total de 70 obres de més de 40 dones artistes internacionals procedents principalment dels EUA i d'altres pasos.\nAl maig, el MEAM viatjar al Japó amb una gran exposició collectiva que comptar amb la participació de més de 50 artistes espanyols, en una iniciativa que suposa la culminació d'un projecte comú entre el museu i l'Hoki Museum, els dos museus del món dedicats exclusivament a l'art figuratiu contemporani.\nLa nova programació també comptar amb dues mostres collectives de la m de la galeria Artelibre, que al maig presentar les obres finalistes del VI Concurs Modportrait 2018 i al desembre exposar les obres guanyadores del X Concurs 'Figuratives'.\nL'any expositiu obrir al febrer amb una mostra collectiva que reunir les obres dels guanyadors del concurs 'Arc International Salon', organitzat per l'entitat nord-americana Art Renewal Center (ARC).


Implantologia de carrega immediata - Garcia Domenech\nImplantologia de carrega immediata\nHome » Noticies » Implantologia de carrega immediata\nadmin2020-04-08T09:07:55+01:002 de November, 2017|\nDoctora, que és realment la implantologia de càrrega immediata?\nQuan el pacient perd totes les dents i hem de rehabilitar una arcada completa, utilitzem entre 4 i 8 implants i a aquests posteriorment ancorem la pròtesi que pot ser fixa o de “posar y traure”.\nQuan triem l’opció fixa, tenim la possibilitat d’utilitzar un provisional que també serà fix i anirà caragolat als implants que acabem de col•locar. El provisional és aquella pròtesi que portarà el pacient durant el temps de cicatrització dels implants, que vària entre 3 i 6 mesos. Per tant, deiem “càrrega immediata” a la col•locació d’aquest provisional fix el mateix dia de la colocacio dels implants.\nLlavors el pacient té dents des del primer dia? Quins avantatges té el sistema?\nSí. Nosaltres mai deixem a un pacient sense dents. Sempre recomanem la càrrega immediata perquè té diversos avantatges. Encara que semble contradictori, el col•locar una pròtesi fixa el mateix dia de la intervenció minimitza la inflamació dels teixits (per un efecte de contenció) i per tant el postoperatori és pràcticament indolor. Amb les pròtesis fixes la comoditat és màxima, no existeixen frecs ja que no es mouen, i el pacient recupera la funció i l’estètica en unes hores.\nA més, aquestes pròtesis ens permeten modelar la geniva per a donar-li a les dents noves una emergència més natural.\nCom realitzen aquest procediment?\nEn la primera presa de contacte amb el pacient escoltem les seues necessitats, desitjos i expectatives. Expliquem amb tot detall el procés i fins i tot ens recolzem en altres casos realitzats semblants al seu.\nDesprés d’açò, prenem fotografies intra i extraorals i models de la seua boca per a estudiar-los virtualment amb un programa de Disseny Digital del Somriure. Treballem conjuntament amb el nostre equip de protèsics per a elaborar una immediata segons el disseny que hem plantejat prèviament.\nEl dia de la intervenció, es col•loquen els implants a primera hora i es prenen els registres finals. Durant la confecció el pacient pot tornar a casa o quedar-se en la nostra sala relax. En unes quantes hores col•loquem la pròtesi i el pacient comença a fer vida normal.\nFILOSOFIA GARCÍA & DOMENECH.


El MARM analitza amb les CCAA la situació de la programació de Desenvolupament Rural 2007-2013 / Notícias / Desarrollo Rural\nEl director general de Desenvolupament Sostenible del Medi Rural del MARM, Jesús Casas, va presidir ahir la reunió de coordinació amb les autoritats de Gestió dels Programes de Desenvolupament Rural 2007-2013, que es mantenen amb periodicitat mensual i en la qual participen els responsables de les comunitats autònomes que tenen al seu càrrec els programes de desenvolupament rural.\nEn aquesta primera trobada de 2011 s'ha comentat la propera reunió del Comitè de Desenvolupament Rural de la Comissió Europea, a celebrar a Brussel.les el 25 de gener, en què com a punt de l'ordre del dia destacable hi ha la proposta que té prevista fer la Comissió sobre la modificació del reglament d'aplicació de l'ajuda al desenvolupament rural a través del FEADER.\nTambé s'ha presentat un esborrany sobre la convocatòria per a experiències innovadores de les Comunitats Autònomes per a aquest any 2011, per a l'execució d'activitats que estiguin emmarcades en l'Xarxa Rural Nacional i no estiguin contingudes en els seus propis programes. Aquestes experiències tenen cofinançament del 50% del FEADER.\nEn la reunió s'ha tingut l'oportunitat de comentar per primera vegada, els aspectes referits a desenvolupament rural a la Comunicació de la Comissió sobre la PAC en l'horitzó 2020 que va ser presentada el mes de novembre del passat any. S'ha informat sobre el calendari de debats que es té previst sobre aquest assumpte dins de la Unió Europea, tant del Consell com de la Comissió.\nSobre aquest tema ha tingut lloc un intercanvi de punts de vista, en què s'ha insistit en la necessitat de compromís de l'administració i de tots els agents socials per poder fer del medi rural un lloc atraient amb capacitat de generar ocupació i serveis bàsics i, per tant, la importància que la política de desenvolupament rural té en aquest procés tant des del punt de vista de millora de la productivitat agrària com de protecció del medi ambient i de generació d'activitats complementàries.\nFinalment, s'ha repassat l'execució dels programes de desenvolupament rural de les comunitats autònomes, una vegada ja aprovades totes les modificacions dels programes realitzades l'any passat amb motiu de la distribució de fons procedents del programa de la Xarxa Rural Nacional, i s'ha informat sobre l'estat de la notificació d'ajuts d'estat forestals realitzada pel MARM per incloure en una sola notificació nacional tots els ajuts forestals dels PDR.\nAquestes reunions de les autoritats de gestió permeten fer un seguiment i coordinar l'aplicació dels programes de desenvolupament rural que finança la Unió Europea a través del FEADER, i que cofinança les comunitats autònomes i l'Administració General de l'Estat. Dins de la programació de desenvolupament rural europea per al període 2007-2013, cada comunitat autònoma és l'autoritat de gestió del seu programa, que s'ajusta al Marc Nacional comú establert, i correspon al MARM el seguiment coordinat de la seva execució, així com la interlocució amb les institucions comunitàries.\netiquetes: Ministeri programa de desenvolupament rural


Foment licita les obres d'urbanització de la Plaça Corsini - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nEl Ministeri de Foment ha licitat, segons publica el BOE, les obres d'urbanització de la Plaça Corsini de Tarragona.\nLes obres s'iniciaran en el primer semestre de 2017 i es preveu un termini d'execució de setze mesos. L'import total ascendeix a 512.487,45 euros, que finança íntegrament el Ministeri de Foment dins del Programa de Rehabilitació Arquitectònica.\nEs durà a terme la substitució de l' enrajolat actual i dels elements de mobiliari urbà existents, molt deteriorats per les obres executades amb anterioritat al mercat.\nPrograma de Rehabilitació Arquitectònica i 1,5% Cultural\nAquesta actuació es realitza en el marc del Programa de Rehabilitació del Patrimoni Arquitectònic, que consisteix en el finançament d'obres rellevants de rehabilitació del patrimoni arquitectònic espanyol amb els pressupostos propis del Ministeri. En aquests casos Fomento finança les obres i exerceix com a òrgan de contractació de les mateixes.\nL'Ajuntament s'encarregarà dels canvis acordats amb els veïns\nPer la seva part, l'Ajuntament s'ha mostrat satisfet per aquesta licitació, per part del Ministeri de Foment. La presidenta d'Espimsa, Elvira Ferrando, ha declarat: "És una bona notícia que l'Estat col•labori econòmicament en la urbanització de l'entorn del Mercat Central gràcies a les aportacions del 1,5% Cultural".\nFerrando ha afegit: "El Ministeri desenvoluparà el projecte original de la plaça, però paral•lelament l'Ajuntament s'encarregarà d'aquelles novetats amb les quals es va comprometre amb els veïns de la zona, com són la incorporació d'una pèrgola i diferents bancs a la plaça remodelada".\nRedacció TT - 25/11/2016 - 15:06h\nSr o sra ciutat normal, el sr. Ballesteros no veu res com el seu predecesor sr. Nadal.\nAl país dels cecs, el tort és el rei.\nPatètica i desatrossa inauguració, la gent cansada d'esperar amb la canalla davant una pantalla.\nUna poca soltada amb tota regla.\nEn una ciutat normal\nResulta incomprensible i inadmissible que un senyor amb interessos urbanístics particulars sigui el regidor d’urbanisme. Amén de tots els càrrecs que ostenten els seus múltiples familiars dins el consistori per a major glòria del susdit.\nSenyor Ballesteros va camí del precipici. L’ètica i l’estètica. La dona del Cèsar a més de ser honrada ho ha de demostrar.\nPrimer Nadal, Fernández…la maledicció ens persegueix en aquesta ciutat on s’ha instaurat des de fa temps la corrupció i el xiringuito d’uns quants, sempre els mateixos.\nPer si algú no ho sap l’actual regidor d’urbanisme, el Sr. Milà, és l’arquitecte-urbanista que ha participat directament en el desenvolupament de la majoria de plans parcials i plans de millora urbana que hi ha programats per als propers 20 anys a la ciutat de Tarragona.\nConcretament, per fer-ne esment d’alguns d’ells, ha participat del PP de la Budellera, PP de Terres Cavades, PMU 34…és a dir, aquests plans parcials suposen el major canvi i creixement urbanístic/residencial que ha experimentat Tarragona al llarg de la seva historia.\nCal recordar que aquests grans plans parcials estan casualment promoguts per societats en què participa majoritàriament J.L.García, amb tota probabilitat el major promotor d’habitatges que hi ha a la nostra ciutat juntament amb els amics del Pujolet. Tots aquests plans parcials i plans de millora necessiten modificacions puntuals del POUM i, per tant, la decisió d’un regidor d’urbanisme és determinant per al projecte.


CI&VI Festivals de Catalunya: L’Alternativa escalfa motors al Maldà\nL’Alternativa escalfa motors al Maldà\nL’Alternativa (Festival de Cinema Independent de Barcelona) projectarà tres dels films guanyadors de la seva edició anterior al Cinema Maldà.\nEl film rus Glubinka 35x45 i la producció belga Les racines du brouillard, els dos documentals premiats al 2010, es podran veure al Cinema Maldà de Barcelona del 23 al 29 de setembre. Verano de Goliat, el film mexicà guanyador de la Menció Especial al Millor Llargmetratge es projectarà entre el 30 de setembre i el 6 d’octubre del 2011.\nGlubinka 35x45 observa com un fotògraf viatja d’un poble siberià a l’altre fent fotos 35x45, format passaport, dels veïns mentre retrata la vida en el camp, testimoni de la confluència de dos cultures juxtaposades: l’antiga Unió Soviètica i la Rússia moderna.\nLes racines du brouillard explica la travessia pel Mediterrani d’una costa a una altra, d’Axelle, que essent una jova mestra, es va embarcar cap a Argèlia, just després de la seva independència.\nVerano de Goliat barreja realitat i ficció, construint un retrat d’una ciutat i els seus habitants, a través de Teresa, qui, sorpresa per la sobtada marxa del seu marit, s’embarca en una missió per descobrir què ha passat.\nEs tracta d’una oportunitat única per a veure aquests films perquè aquests no tenen distribució a l’estat espanyol. Per a més informació, consulteu el web: www.alternativa.cccb.org.\nPublicat per ComunicacióCivi a 1:14\nEtiquetes de comentaris: Actualitat festivals CIVI\nDestacats membres de l’audiovisual i dels festival...\nTot a punt per a Sitges 2011\nCI&VI col•labora amb la UB en les Jornades Interna...


Noves Homilies: La Font de la vida (Durant l’any -13)\nLa Font de la vida (Durant l’any -13)\nHo confessa el salmista: <<En vós, Senyor, hi ha la font de la vida>>. En l’obra de la creació l’objectiu darrer de l’Autor és, segurament, la vida en els diversos regnes que en coneixem: des de la unicel·lular fins a la vida intel·ligent, des de la vida material fins a aquella espiritual, i encara més enllà, la vida sobrenatural. Llavors, tot allò creat ho és a semblança de Déu, des de l’existència fins al pensament, a la llibertat i a l’amor. Tota la creació, doncs, té una funció prèvia i preparatòria per a la vida intel·ligent, lliure i capaç d’estimar i d’ésser estimat. En aquest context, sembla una hipòtesi plausible pensar que l’univers és ple de vida, i també de vida intel·ligent. Llegim al llibre de la Saviesa: <<Tot ho ha creat perquè existeixi, ha format el món perquè l’home visqui, sense posar-hi cap mena de verí de mort>>.\nLa vida de l’home és tan estimada per Déu que no ha volgut que aquesta sigui transitòria, només per un temps, sinó semblant a la seva que dura per sempre. Per això diu el llibre de la Saviesa: <<Déu no va fer la mort, ni li agrada que l’home perdi la vida; tot ho ha creat perquè existeixi>>. Tot i que l’home té davant seu l’experiència inexorable de la mort, aquesta no és definitiva en el pla diví. El salmista creu fermament que Déu té poder i voluntat per a superar el tràngol de la mort, quan prega confiadament, dient: <<Senyor, m’heu arrencat de la terra dels morts, quan ja m’hi enfonsava, m’heu tornat la vida>>.\nJesús, imatge de Déu entre nosaltres, fa gala de la opció divina per la vida i pel seu domini sobre la mort. D’antuvi afirma: <<Jo sóc el camí, la veritat i la Vida>>. Després, demostra clarament la veritat d’aquella afirmació, quan ofereix la seva vida passant per la mort, i tornant-la prendre al tercer dia. Déu estima la vida i la fa prevaler en qualsevol cas; no solament en el mateix Jesús, sinó sempre i en tots. Diu a Jesús el cap de la sinagoga: <<La meva filleta s’està morint. (...) Jesús se n’anà amb ell. (...)Arriben uns de la casa del cap de la sinagoga i li diuen: “La teva filla és morta”. Però Jesús, sense fer cas del que acaba de sentir, diu al cap de la sinagoga: “Tingues fe i no tinguis por”. (...) Entra a l’habitació, li dona la mà i li diu: “Noia, aixeca’t”. A l’instant la noia, que ja tenia dotze anys, s’aixecà i es posà a caminar>>.


xile vs xili, xilena, xilè, xilenol, xilidina, enxilada, xilener,-a; xilenejar; xilènic,-a | mot a mot\nxile vs xili, xilena, xilè, xilenol, xilidina, enxilada, xilener,-a; xilenejar; xilènic,-a\nPosted on 26 Març 2011 by mingoforever\nMot a Mot ha arribat al seu primer bienni! Calia doncs fer quelcom d’especial i m’he dedicat a una colla de mots que comencen amb ics, una de les poques lletres amb les quals encara no n’havia publicat cap!\nAquest apunt vol ser també un petit homenatge a les xilenes! Espero que els agradi!\nXILE m. (pronúncia)\n1. Estat de l’Amèrica del Sud que ocupa una franja llarga i estreta entre l’oceà Pacífic i la serralada dels Andes. El nom oficial del país és República de Chile i la capital n’és Santiago de Chile. Per més detalls vegeu Xile.\nEls cims nevats dels Andes contemplen l’oceà Pacífic al sud de Xile\nNitrat (o nitre) de Xile: adob natural format per una mescla de nitrats que s’extreu del caliche, petites crostes de sals blanques adherides a la superfície del terreny a les regions desèrtiques. Específicament s’usa com a sinònim del nitrat de sodi natural NaNO3 i del nitrat potàssic KNO3 (només a Xile). Té aplicació com a oxidant, fertilitzant, en la indústria del vidre i en la de la ceràmica, com a reactiu en química analítica, en medicina i com a agent conservador (E-251). Sinònims: nitrat de sodi, nitrat sòdic, nitrat de potassi, nitrat potàssic, caliche, salnitre, nitre, salobre, salanc. Se’l coneix com a nitre de Xile perquè és abundós al desert d’Atacama, on a finals del s. XIX es van crear empreses dedicades a la seva extracció: les Oficinas salitreras de Humberstone y Santa Laura. Després d’una època inicial d’esplendor van entrar en decadència cap al 1930 quan es va aconseguir la producció industrial de fertilitzants gràcies a la síntesi de l’amoníac. Després del seu abandonament total actualment tornen a tenir treballadors, però no pas miners sinó guies turístics, car foren declarades Patrimoni de la Humanitat de la Unesco al 2005 i són un dels reclams turístics de la zona.\nEdifici industrial a la salnitrera de Santa Laura\nEtimologia: Perquè el país es va anomenar Chile i d’on prové el mot no és del tot clar. La hipòtesi més estesa és que prové de la veu aimara chilli ‘terra on s’acaba el món’. Els conqueridors espanyols el sentiren dels indis i anomenaren Chile totes les terres al sud del desert d’Atacama. Una altra hipòtesi és que tingui un origen onomatopeic en la imitació que fan els indis mapuches del crit del trile, un ocell que habita d’Atacama a Llanquihue. Podeu verificar la plausibilitat d’aquesta hipòtesi escoltant un trile aquí . Una altra de menys probable és que provingui d el quechua tchili ‘neu’. Això tindria sentit perquè l’imperi inca en el seu esplendor s’estenia al sud fins on ara hi ha Santiago de Chile. El clima relativament fred comparat amb el del nord hauria fet que l’anomenessin així. Hi ha algunes hipòtesi més que m’estalviaré però si que sembla segur que el nom no prové del fet que el territori té forma de pebrot picant.\nCartell publicitari típic del Nitrat de Xile\nXILI m. (pronúncia)\n1. Nom de diverses varietats de la pebrotera oriündes de l’Amèrica Central i Mèxic.\npebrotera balear amb fruits\n2. Fruit del xili (significat 1). És semblant al bitxo, generalment petit i intensament picant. És tracta d’un ingredient bàsic de la cuina mexicana.\nSalsa de xili: Salsa feta amb beina de xili premsada. …es fornegen amb una salxa de xili i formatge.\nNoteu que és un error traduir com xile el castellà chile (ají o pimiento) per anomenar el fruit picant de les plantes pebroteres o pebreres (gènere Capsicum) que condimenten els plats de menjar mexicà i d’altres països americans. Vegem les formes correctes per referir-nos als fruits de les pebroteres en català, que varien en funció de la seva picantor, de si el fruit es consumeix fresc o sec i de si es mol a fi d’usar-lo com a condiment:\nLes varietats picants fresques (els ajís): xili, pebre, piment, bitxo (o vitxo, pebre de cirereta, vitet, pebrina, coralet, pebrot coent, pebrot picant). Alguns noms per a varietats dessecades són: nyora i pebrot de romescu, i si a més d’assecar-los els pulveritzem passem a dir-ne: pebre vermell (o roig). La traducció d’ají com a pebre queda encara més reforçada pel fet que a Xile el mot pebre, probablement importat directament del català, designa una salsa típica basada en l’ají. Vegeu: pebre.\nLes varietats suaus fresques (els pimientos): pebrot o pebrera, pebrot vermell (tot i que a Amèrica n’hi ha de picants), pebrot del piquillo. I si les assequem i molem també passem a dir-ne: pebre vermell o pimentó.\nI com no, en una categoria apart, trobem els pebrots del Padrón, que com diu la dita gallega: uns pican e outros non.\nEtimologia: xili és un neologisme per designar el chile mexicà. El perquè s’ha traduït com a xili i no com a xile potser cal buscar-lo en el fet que chilli és el nom del fruit picant en la llengua asteca nahuatl, i per tant l’origen del mot mexicà.\n1. adj. i f. Gentilici de les dones naturals de Xile.La poetessa xilena Gabriela Mistral. Em vaig enamorar d’una xilena.\nLa model Ximena Huilipan lluint joies de plata típiques de la vestimenta de la dona “mapuche”\nAmanida xilena (o a la xilena): així és com es denomina a Xile la que es prepara amb tomàquet i ceba. Possiblement pel fet que el vermell del tomàquet i el blanc de la ceba són dos dels colors de la bandera xilena. A banda d’aquests ingredients se li afegeix all picat ben fi, coriandre, julivert i una mica d ‘ají (n’hauria de dir bitxo?) . Sovint fa d’acompanyament als típics asados (n’hauria de dir rostits?).\namanida xilena amb la bandera inclosa!\nXilena o ( Cueca xilena o cueca): Ball nacional de Xile des del 1979. És balla en parella sense agafar-se i representa un festeig amorós. L’home vesteix la indumentària típica dels huasos, camperols de la zona centre-sud de Xile, amb els esperons de muntar a cavall inclosos. A les camperoles, o huases, quan ballen se les anomena chinas, possiblement perquè llueixen vestits ben florits i acolorits. Ambdós ballarins duen un mocador blanc a la mà dreta i el fan giravoltar tot voltant ells mateixos. Possiblement la cueca tingués originalment alguna relació amb la jota espanyola però es considera que procedeix de la zamacueca, un ball que va arribar a Xile des del Perú cap al 1825. Després de la guerra de Xile contra Perú i Bolívia va retornar al Perú rebatejada com xilena i durant la guerra del Pacífic (1879) fou rebatejada pels peruans com a marinera. Actualment hi ha variants de cueca (amb aquest o d’altres noms) a diversos països llatinoamericans: Argentina, Bolívia, Colòmbia, Xile i Perú.\nAqui teniu una exhibició del zapateado que fan els homes quan ballen cueca:\nXilena mexicana: sorprenentment la cueca xilena també va arribar fins a Mèxic arrel d’un naufragi, on va evolucionar rebent diverses influències i s’ha convertit en un gènere propi de la regió de la Costa Chica, als estats de Guerrero i Oaxaca. Un signe de l’arrelament d’aquest gènere en aquestes regions és que han encunyat el termes chilenero, per referir-se a qui canta xilenes, i el verb chilenear, per referir-se a l’acció de cantar-les o ballar-les. A la següent presentació s’expliquen moltíssims detalls sobre sobre aquesta música:\nUn vídeo amb menys detalls però més amè:\nSi encara en voleu més cliqueu aquí.\n2. adj. Relatiu o pertanyent a Xile o als seus habitants. L’exportació del coure i d’altres minerals és la base de l’economia xilena.\n3. Xut de xilena (o Xilena): xut de futbol que es fa saltant enrere i alçant les cames enlaire tot fent un moviment de tisora i rematant d’esquenes a la porteria. Sinònims: tisora, bicicleta (ambdós per semblança amb els moviments que fan les cames). La xilena de Rivaldo amb el Barça és una de les millors de la història del futbol.\n…de xilena: fent un xut de xilena. Ronaldinho també va marcar un gol espectacular de xilena amb el Barça.\nMitja xilena: s’anomena així quan la tisora es fa amb les cames i el cos de costat més que no pas verticalment. Sinònims: tisora.\nEl passat mes de febrer Wayne Rooney feia un gol espectacular de mitja xilena\nEtimologia: És del tot peculiar! El xut s’anomena xilena perquè suposadament va ser el futbolista Ramón Unzaga, d’origen vasc i nacionalitzat xilè, qui el va inventar jugant amb la sel·lecció xilena. Fou Unzaga qui va fer la primera xilena documentada, però curiosament fou la premsa argentina qui va usar per primer cop el terme Chilena per descriure el xut d’Unzaga en un partit del primer campionat sudamericà que es va disputar a Buenos Aires al 1916. Tot i aquest origen documentat, sembla que a finals del s. XIX, al port peruà de Callao on els mariners anglesos jugaven partits de fútbol amb els nadius (anomenats chalacos), un jugador chalaco va sorprendre a tothom xutant de xilena. A aquell xut se’l va anomenar chalaca i així es continua anomenant el xut de xilena al Perú. Entre el públic hi hauria hagut espectadors xilens de Valparaiso que haurien donat a conèixer la chalaca al fútbol xilè. Sigui com sigui, el terme xilena és el que ha arrelat més a casa nostra.\n1. adj. i m. Gentilici dels homes naturals de Xile. El poeta i diplomàtic xilè Pablo Neruda. Els xilens són gent seriosa i treballadora.\nAlexis Sánchez, el primer futbolista xilè de la història del Barça\n2. adj. Relatiu o pertanyent a Xile o als seus habitants. L’exèrcit xilè s’entrenava a l’estil prussià. Els miners xilens van ser rescatats sans i estalvis.\nEtimologia: derivat de Xile, que és una adaptació al català de Chile, el nom original de l’estat sud-americà en castellà. (Vegeu l’etimologia de xile més avall)No és del tot clar l’origen del mot chile i el perquè és va anomenar el país així. La hipòtesi més estesa és que prové de la veu Aimara chilli ‘terra on s’acaba el món’. Els conqueridors espanyols el sentiren dels indis i anomenaren Chile totes les terres al sud del desert d’Atacama. Una altra hipòtesi és que tingui un origen onomatopeic en la imitació que fan els indis mapuches del crit del Trile, que vindria a sonar com chile-chile. Una altra de menys probable és que provingui d el quechua tchili ‘neu’. Això tindria sentit perquè l’imperi inca en el seu esplendor s’estenia al sud fins on ara hi ha Santiago de Chile. El clima relativament fred comparat amb el del nord hauria fet que l’anomenessin així. Hi ha algunes hipòtesi més que m’estalviaré però si que sembla segur que el nom no prové del fet que el territori tingui forma de xili.\n3. m. (En química orgànica) C8H10, cadascun dels tres composts isòmers que ocorren en el quitrà de carbó, derivats formalment del benzè per substitució de dos dels seus àtoms d’hidrogen per grups metil. Són líquids incolors d’olor característica, tòxics i inflamables, menys densos que l’aigua. S’obtenen destil·lant fraccionadament olis minerals lleugers o per reforming catalític del petroli. L’isòmer orto serveix per preparar l’anhídrid ftàlic i els isòmers meta i para per als àcids mesoftàlic i tereftàlic, respectivament. Tenen tambeé aplicació com a solvents, combustibles i productes de partida en síntesi orgànica. Segons indica l’Enc. Cat també se’ls anomena, impròpiament, xilots. Sinònims:Dimetilbenzè.\nfórmula de l’isòmer orto del xilè (o-xilè) (cliqueu la imatge per més detalls)\nAquest significat de xilè ha estat una de les sorpreses de la meva recerca. Observant la seva fórmula em sorprèn trobar-hi les lletres CH de Chile i dos números 3. Bé podria ser un homenatge als 33 miners xilens rescatats sans i estalvis a Copiapó! Vet aquí la relació oculta entre els 2 tipus de xilens!\nEtimologia: derivat del grec xýlon ‘fusta’. A nivell químic deriva de la molècula de benzè mitjançant l’addició de dos grups metil (CH3).\nCadascun dels sis composts fenòlics isòmers de fórmula C8H10O que ocorren en la fracció àcida del residu de la destil·lació del quitrà de carbó. Sinònims: dimetilfenol.\nSón sòlids cristal·lins incolors, de baix punt de fusió. En estat líquid són de color groc a marró rogenc. S’empren com a solvents polars d’elevat punt d’ebullició, desinfectants, insecticides, fungicides, plastificants i additius per a lubrificants i gasolines i en la preparació de colorants.\nTaronja (o ataronjat) de xilenol (o de semixilenol): indicador redox. Es pot usar, per exemple, com a reactiu colorimètric per a determinar la presència de lantànids, que són els metalls del grup de terres rares. L’indicador metal·locròmic ataronjat de xilenol és groc a pH 6. L’ataronjat de xilenol canvia de groc a vermell quan s’enllaça amb un ió metàl·lic a pH 5,5.\nResina de xilenol: resina artificial de gran importància industrial basada en el xilenol.\nEtimologia: derivat del xilè (significat 3) amb el sufix -ol per designar el fet que se li afegeix un grup hidroxil (OH-) a la fórmula.\nCadascuna de les sis amines aromàtiques isòmeres de fórmula C8H11N que hom obté per nitració dels xilens corresponents i posterior reducció dels derivats nitrats.\nfórmula de la xilidina\nSón líquids lleugerament acolorits, de toxicitat elevada, miscibles amb els solvents orgànics i poc miscibles amb aigua, que presenten punts d’ebullició elevats. Són emprades fonamentalment en la preparació de colorants.\nEtimologia: deriva d’un xilè (significat 3) al qual se li afegeix un grup amino (-NH2). Un compost que conté un grup amino és una amina, i d’aquí que s’afegeixi a l’arrel xil- el sufix -idina.\nENXILADA f. (pronúncia)\n1. Plat típic mexicà que consisteix en una tortilla de blat o farina que s’enrotlla i s’omple amb una barreja de carn, formatge, mongetes, patates, amanida i fins i tot marisc. Tot plegat condimentat amb la salsa de xili picant. Un d’aquells dies que vam quedar per sopar, després d’uns mesos sense vore’ns, vam preparar unes enxilades. Les enxilades són un plat típic mexicà.\n2. (A Costa Rica ) Pastís de farina farcit de carn o patates, generalment condimentat amb xili.\nEtimologia: derivat de xili amb l’ús del prefix en- del llatí in- ‘en, dins’, que en aquest cas indica que és un menjar que te xili a dins. M’he pres la llibertat de fer la traducció directa del mexicà enchilada.\nXILENER,-A m. i f. (pronúncia)\nQui canta o balla xilenes mexicanes (vegeu xilena mexicana més amunt).\nEtimologia: derivat de xilena. M’he pres la llibertat de fer la traducció directa del mexicà chilenero. Però també a Xile hi ha Chileneros i cuecas chileneras:\nXILENEJAR v. (pronúncia)\nAcció de cantar o ballar xilenes mexicanes, que és el que fan els xileners i/o les xileneres. (Vegeu xilener més amunt).\nEtimologia: derivat de xilener . M’he pres la llibertat de fer la traducció directa del mexicà chilenear.\n(En química orgànica) Relatiu o pertanyent als xilens.Alguns compostos xilènics poden usar-se com a combustibles.\nEtimologia: derivat de xilè (significat 3).\nFiled under: Adjectius, començats amb X, Substantius, Verbs | Tagged: enxilada, xilè, xilènic, xilena, xilenejar, xilener, xilenera, xilenol, xili, xilidina |\n« carnaval vs carnestoltes; carnavalada, carnestoltada; carnavalesc,-a, carnestoltesc,-a sàtrapa, satrapia »


Un govern de manual | Opinió | EL PAÍS Catalunya\nBarcelona 7 FEB 2016 - 21:57\tCET\nUn nou Govern de coalició s'ha format a Catalunya. En aquesta ocasió, un Govern bipartit entre CDC i ERC sorgit de la coalició electoral Junts pel Sí, vencedora de les eleccions del 27-S. Catalunya continua sent l'única comunitat autònoma espanyola que sempre ha estat governada per més d'un partit polític (amb el breu parèntesi de gairebé set mesos entre la dimissió dels consellers d'Unió del Govern de Mas i el nomenament dels actuals consellers de Puigdemont). La formació de l'actual Govern segueix fidelment els patrons que assenyalen les teories coalicionals.\nEl criteri utilitzat per a la distribució de parcel·les de poder és l'habitual dels governs de coalició formats per partits que es presenten junts a les eleccions: l'aplicació de la mateixa quota de distribució del poder usada per a la confecció de les candidatures electorals, és a dir, el 58% per a CDC i el 42% per a ERC. La quota es va obtenir calculant la mitjana aritmètica dels resultats electorals que van aconseguir per separat CDC i ERC a les eleccions autonòmiques de 2012, europees de 2014 i municipals de 2015. El seu efecte en el repartiment de les 13 conselleries del Govern de Puigdemont és de set per a CDC (el 54%) i sis per a ERC (el 46%). L'equilibri coalicional també es manifesta amb un president del Govern de CDC i un vicepresident d'ERC, i al Parlament, amb una presidenta proposada per ERC i un vicepresident primer triat per CDC.\nPer al repartiment dels alts càrrecs de designació política de l'Administració, l'anomenat sottogoverno, s'han utilitzat aquelles pautes aconsellades per pacificar les relacions entre els partits lligats. Així, l'assignació d'una conselleria a un partit implica que aquest partit controla els càrrecs de confiança política del seu departament. El model és menys plural que el d'aplicar la quota dins de cada conselleria, però permet una activitat departamental més coherent, facilita la negociació del poder intracoalicional i evita conflictes. S'imaginen haver de negociar centenars de càrrecs de designació política entre CDC i ERC?\nAquest model vertical de distribució del sottogoverno és compatible amb la recomanable possibilitat de compartir determinats òrgans clau per al funcionament intern del Govern de coalició. També aquí el nou Govern bipartit segueix els esquemes de les millors pràctiques coalicionals. CDC i ERC han decidit tenir efectius personals de confiança en un dels instruments fonamentals de tot Govern, la comunicació, i en la implementació d'una política bàsica d'aquest breu mandat, l'anomenada “transició nacional”.\n"El president, paradoxalment, no ha triat cap conseller"\nEls arquitectes de la nova coalició bipartida han decidit construir ponts per facilitar el bon desenvolupament del Govern. S'han previst mecanismes de coordinació entre l'Executiu i el grup parlamentari, entre el nucli governamental i les maquinàries partidistes, i entre els màxims responsables dels partits alligats en l'Executiu, Puigdemont i Junqueras, que es reuniran setmanalment per analitzar l'agenda política i coordinar internament el govern compartit.\nEl plantejament inicial de tota aquesta estructura, que sens dubte ha comptat amb la participació d'algun expert en governs de coalició, haurà de tenir molt en compte les peculiaritats següents i possibles obstacles que poden dificultar, i fins i tot impedir, els objectius fixats:\n1. El president Puigdemont, paradoxalment, no ha triat cap dels consellers del seu Govern (ni d'ERC ni de CDC, ja que estaven negociats abans de la seva aparició en escena).\n2. Un dels socis de Govern, ERC, juga amb desavantatge perquè CDC ja estava governant i és autora de moltes polítiques que estan en marxa; a més coneix millor les giragonses de l'Administració.\n3. Els colossals reptes que es planteja el Govern durant aquest breu mandat poden tibar les relacions entre els partits governamentals i bloquejar protocols de funcionament intern.\n4. Com que és Govern minoritari, a l'harmonització intragovernamental hi cal afegir la interlocució amb la CUP i el seu suport parlamentari, que pot donar a ERC, per la seva ubicació ideològica, un rol de partit frontissa i més pes en l'impuls de l'acció de govern.\nPer a aquells que fa dècades que estudiem els Governs de coalició, l'actual Govern bipartit de Catalunya serà, sens dubte, un interessant laboratori d'experiències de coalició.


Any nou... - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nUn consell és plantejar l'any nou com una continuïtat del passat, en pensar en l'any nou no cal fer-ho com si l'any pas-sat no existís, no hi ha un món nou, només hi ha una comptabilitat del temps diferent\npere bonet dalmau 16.01.2019 | 22:50\nAny nou... Regió7\nVida nova? Si al darrer Badant ja comentàvem les expectatives que generaven les festes de Nadal, aquestes es veuen encara més reforçades en plantejar-se cada persona l'entrada a un any nou. Segurament les expectatives són ben diferents en cada celebració, les de Nadal més lligades als sentiments, a les relacions familiars i a emocions personals; i les de Cap d'Any i any nou lligades a canvis de conducta i hàbits a curt termini, encara que amb un objectiu que es consolidin a mitjà i llarg termini. No oblidem les persones que no desitgen cap mena de canvi, que n'hi ha, per por del canvi o perquè ja els va bé la vida.\nUn consell és plantejar l'any nou com una continuïtat del passat, en pensar en l'any nou no cal fer-ho com si l'any pas-sat no existís, no hi ha un món nou, només hi ha una comptabilitat del temps diferent. La gran majoria de les accions, intervencions, successos... que es poden produir l'any 2019 venen de circumstàncies i accions, intervencions, successos... començats l'any 2018, i de vegades, abans. Si establim un cor-rent dins el nostre pensament en què l'any 2019 farem moltes coses que no fèiem l'any passat, a tall d'exemple: estudiar, fer esport, ser millors persones, i moltes altres que no enumero per tal de poder continuar badant. Així doncs, els desitjos d'establir noves conductes i hàbits s'han de lligar a premisses prèvies i a una revisió de com ho tenim de preparat i estudiat i com tenim l'entorn, recordeu el PEP? (Pla Estratègic Personal), i hi insisteixo, no el confongueu amb el PPE. El canvi d'any, de fet, el canvi de numeració, només ens permet una ordenació, quasi taxonòmica, del temps. S'acaba un període i en comença un altre, conseqüència de l'anterior. És l'imaginari personal que, en aquestes dates, ens fa buscar i construir noves expectatives, de vegades fantasioses i no ben fonamentades. Fer-ho així és la base per no assolir-ne gaires, igual que esperar canvis, favorables sempre, de l'entorn sense posar-hi del nostre esforç, encara que prou es poden donar cops de sort!\nEls animals humans, per tal que es compleixin els desitjos, som capaços d'establir conductes compulsives i, per tant, accions supersticioses. I creem rituals que ens fan sentir més segurs que els desitjos es compliran, i de fet, fem rituals conductuals, moltes vegades, més per por que si no els fem no es produirà allò desitjat, que per verdadera fe que es produeixin. Un bon exemple en són les diferents maneres de celebrar el Cap d'Any arreu del món, en què hi ha més de ritual que de celebració. En cultures més ibèriques, tenim els raïms, la roba interior vermella, i en cultures més saxones, els petards i soroll per espantar els mals esperits, deixar un plat per acabar després de la mitjanit... o com els russos, que amb la qüestió del doble calendari, ho celebrem dues vegades.\nRecordem que si durant l'any no es compleixen els desitjos, ens sentim defraudats, un sentiment de frustració, i no cal utilitzar la paraula depressió en aquest cas, o per altra banda i de manera més habitual, racionalitzem el perquè no ha passat autoexculpant-nos, sense pensar si hi hem posat prou de la nostra part perquè les expectatives es fessin realitat.


Impulsen un cicle sobre la història de la vinya a Empúries, l'Escala i el Montgrí - Empordà\nImpulsen un cicle sobre la història de la vinya a Empúries, l'Escala i el Montgrí\nEs presentaran dues exposicions, un llibre i un documental\nEMPORDA.INFO 13.06.2016 | 15:43\nUna imatge que es pot veure a l´exposició EMPORDA.INFO\nLa història de la vinya a l´entorn d´Empúries, l´Escala i el Montgrí centra dues exposicions, un llibre i un documental que es presenten aquest divendres i dissabte i que han impulsat el Museu de l´Anxova i de la Sal i el Museu d´Arqueologia de Catalunya-Empúries i el Museu de la Mediterrània de Torroella de Montgrí.\nDivendres a les 19h s´inaugura l´exposició "Nunc est Bibendum" (és hora de veure), al MAC-Empúries, que abarca els primers segles d´història de la vinya i el vi a l´entorn d´Empúries, des de la seva introducció per part de fenicis, grecs i romans. Aquesta es complementarà amb l´exposició que s´inaugurarà l´endemà, dissabte (20h), al Museu de l´Anxova i de la Sal, "Una mar de vinyes. El conreu de la vinya i el vi a Empúries, l´Escala i el Montgrí", que fa un repàs a la història d´aquest cultiu des del segle XVI fins a l´actualitat, amb fotografies i objectes de l´arxiu històric i de particulars.\nCoincidint amb la primera exposició es presentarà el llibre "Una mar de vinyes. El conreu de la vinya i el vi a Empúries, l´Escala i el Montgrí", que conté articles de diversos historiadors i tècnics dels museus, així com fotografies recuperades i fragments de memòria oral que s´han recollit els darrers mesos, els quals també han servit per poder fer un documental amb el mateix nom, que serà presentat dissabte al Masle, coproduït pel MAC-Empúries, el Masle, el Museu de la Mediterrània i la col·laboració de Canal 10 Empordà.\nDivendres, 17 de juny (19h, MAC-Empúries):\n-Inauguració de l´exposició "Nunc est Bibendum"\n-Presentació del llibre "Una mar de vinyes. El conreu de la vinya i el vi a Empúries, l´Escala i el Montgrí"\n-Maridatge de cinc vins de la DO Empordà amb cinc tapes, a càrrec del sommelier del restaurant El Molí de l´Escala.\nDissabte, 18 de juny (20h, Masle):\n-Inauguració de l´exposició i projecció del documental: "Una mar de vinyes: El conreu de la vinya i el vi a Empúries, l´Escala i el Montgrí", a càrrec de Carles Xuriguera, actor i vinyater.\n-Degustació de vi de les vinyes ecològiques del Montgrí i pa amb tomata i anxoves de l´Escala, amb la col·laboració d´Apoikia, Josep Subirana, can Casas (Can 28), Celler Viader i Mas Molla de Calonge.\nEl conreu de la vinya en els pobles de l´entorn del Montgrí era practicat des de la més remota antiguitat. Fenicis, grecs i romans escamparen per la Mediterrània les excel·lències del vi. Un element que era present a tots els àpats, no només com a beguda, sinó com a aliment per l´aportació calòrica. També era utilitzat en els rituals sagrats de connexió amb les divinitats. El vi també era utilitzat com a medicina, ja que es considerava que els ferments naturals del suc del raïm eren beneficiosos per l´organisme, especialment per a les digestions, per a evitar intoxicacions i per als refredats o estats gripals.\nLa producció i el consum de vi a Empúries i a l´Empordà s´introdueix a l´època de les colonitzacions i durant l´època grega es va consolidar com un element de prestigi i un mitjà de relació social. Però no va ser fins l´època romana que aquest territori va passar de ser àrea consumidora a una terra d´inversió per desenvolupar una vinya especulativa destinada a produir un excedent de vi per al comerç, sovint cap a terres molt llunyanes.\nL´exposició mostra com aquesta iniciativa va desenvolupar un sector econòmic que va afectar múltiples registres, des del purament agrícola, lligat a la propietat de la terra al conreu de la vinya, als que es relacionen amb la transformació durant el procés de vinificació, a la fabricació d´envasos a les bòbiles per al seu transport, fins a la seva expedició i comercialització, per arribar, finalment, al seu consum, sovint en àrees molt allunyades de la zona productora.\nEl coneixement d'aquest fenomen econòmic prové de múltiples canals de recerca, des del registre de l'arqueologia terrestre i subaquàtica, l'estudi de l'arquitectura naval, fins a disciplines científiques que realitzen analítiques i estudis de les restes vegetals conservades.\nL´exposició que es podrá veure a Empúries consta de set grans àmbits, explica de manera molt gràfica el procés històric que va portar a la implantació del conreu de la vinya en època romana. Així mateix ens permetrà conèixer aspectes molt diversos de la seva producció a l´antiguitat, des de les tècniques de conreu, passant pel procés de vinificació, fins a la seva comercialització i consum final del vi; en un territori que avui dia segueix produint vi i té una llarga tradició vitícola.\nA l´Escala les vinyes més antigues eren a l´entorn d´Empúries, Cinclaus, les Corts, Vilanera i els Recs, tal com consta en els capbreus del segle XVI. En el segle XVII es començà d´aprofitar la zona dels Mallols, a l´entorn de l´estany de Poma i l´anomenada Muntanyeta Llarguera, l´actual Muntanya del Doctor Pi. La paraula mallol vol dir vinya jove, de menys de quatre anys i ha quedat en el topònim. Finalment la vinya arribà al vessant del Montgrí. Tot el massís es va treballar en feixes sostingudes amb paret seca, que aprofitaven de manera escalonada els vessants de la muntanya.\nDurant el segle XVIII hi hagué una gran expansió de la vinya que es combinava des de temps immemorial amb la pesca dels sardinals. L´avantatge del conreu de la vinya era que el ceps creixien en els terrenys més dolents, no necessitaven de rec, ni de gaire dedicació excepte determinades èpoques de l´any com per la poda, els tractaments i la verema. Aquest fet permetia combinar-ho amb altres feines com la pesca. Per això, a la costa, es donà el que la geògrafa Yvette Barbaza anomenà el pescador-pagès o pagès-pescador. A l´Escala tots els pescadors tenien una vinya, per al consum a taula del vi de tot l´any. Les varietats cultivades eren mandó, malvasia, carenyana, garnatxa, jaumetó i picapolla entre d´altres. Algunes es cultivaven en els sorrals i d´altres en els aspres del Montgrí.\nDurant el segle XIX es va produir la primera de les malalties de la vinya, una plaga d´oïdium, localment anomenat "fum" va matar les vinyes del terme. Un diari manuscrit de l´època, signat per Pere Lassús i cedit per Jaume Mas a l´Arxiu històric de l´Escala ho descriu:\n"En el año de 1851 las viñas de l´Escala sufrieron hun des calabro de huna padregada que se llevo parte de la binas del terma y del terma de Torroella de Montgrí ... En el año de 1852 Volvieron a sofrir parte el mismo descalabro y en el mismo año se puso una malaltia que se le llamo o nosotros le llamamos fum y cinco años estuvimos sin encuantrar remedio y al cabo de los cinco años la divina providencia quiso que se encuantrase remedio echando sofra tres veces la primera cuando brotan segunda cuando hia están listos de florir y tercera cuando hia empiezan a madurar las dos veces ultimas no se echa a nadamas que a la ubas".\nPocs anys després, es produí la segona gran plaga de la vinya. L´any 1863 un minúscul i prolífic insecte anomenat fil·loxera destruí totes les vinyes franceses. La primera vinya afectada de Catalunya fou una de garnatxa de Rabós d´Empordà. Entre 1879 i 1895 la fil·loxera va destruir totes les vinyes de Catalunya i va desposseir moltíssima gent de la seva única o principal riquesa.\nA l´Escala només es varen salvar els ceps plantats a la sorra. La particularitat de les dunes de la badia de Roses que avançaven vers el Montgrí empeses per la tramuntana feia que moltes vinyes quedessin cobertes per les dunes, malgrat les interminables fileres de borró o borrom, que es plantaven per frenar el seu avenç. Moltes vegades, però, s´havia d´esperar un temps fins que la duna passés i tornés a descobrir els ceps. Els ceps enterrats de sorra no foren atacats per la fil·loxera.\nLa grapa també s´utilitzava per fabricar alcohol. L´any 1882, es construí la "Fabrica de alcohol vínico de Bofill i Oliveras", coneguda a l´Escala com la "Fàbrica de l´Esperit". Els promotors eren el químic Joan Bofill, o Joanet Forro i Josep M. Oliveras i Maranges, que va posar-hi el capital. A l´interior de l´edifici, sota terra, es construí una gran tina. La torre de l´edifici era rematada amb merlets i buida de dins per tal que hi sortissin els tubs de la destil·lació. L´any 1913 la fàbrica va fer fallida i Oliveras emigrà a Amèrica.\nA les vinyes més allunyades del terme, es construïa una barraca per guardar les eines, aixoplugar-se en cas de mal temps i dormir-hi durant la verema. Algunes barraques tenien una cisterna subterrània que recollia l´aigua de la pluja per regar la vinya. A l´exterior, adossats a la paret hi havia dos dipòsits per preparar el sofre i el sulfat de coure per tractar els ceps.\nEl paisatge de l´entorn del nucli urbà de l´Escala es va transformar radicalment a partir de la dècada de 1960, quan la pressió urbanística produïda per l´arribada del turisme de masses, al costat d´una mala planificació del sòl, va condemnar a mort el paisatge rural i els oficis ancestrals.\nD'una economia secular basada en la pesca, l´agricultura, la ramaderia, la indústria i el comerç, es passà en pocs anys a una altra de nova basada, majoritàriament, en els serveis turístics. Aquest fet modificà substancialment el territori, que, en el cas de la vinya, ocupava els sorrals de vora mar o els aspres dels vessants del Montgrí, transformant-lo en urbanitzacions d´apartaments i segones residències.\nLa pèrdua de les vinyes del terme fou tan accelerada que Josep Sastre «Gall», propietari de l´última premsa mòbil de raïm, que va funcionar fins l´any 1987 i Josep Salvat, en Pepito alegre, explicaven que, l´Escala havia passat, en vint anys, de ser un «jardí de vinyes», a tenir «vinyes en el jardí», si és que en quedava alguna.