pluja de milions sobre roses - Diari de Girona\npluja de milions sobre roses\ncarles pàramo 07.01.2009 | 01:00\nL'articulista constata que Roses rebrà un gran volum de fons, però tem que el govern actual s'adormi i no impulsi projectes\nESom davant una situació extraordinàriament favorable, nova i única. Quan comença un nou any, Roses té a disposició una enorme quantitat de diner públic sobrevingut. Són fons estructurats pels governs de la Generalitat i de l'Estat que han de servir per dinamitzar econòmicament l'Administració local i servir de reactiu per a l'economia de tot el país.\nSi a Roses se'ns havia denegat en tres convocatòries l'accés al Pla de Barris, ara, per fi, sense haver canviat objectivament cap dels paràmetres que el Departament de PTOP deu fer servir per determinar quins seran els municipis "guanyadors" del seu favor, ha atès la petició feta pel nou govern i ha atorgat a Roses la subvenció. Ja era hora.\nPer pal·liar els efectes de la crisi financera, el Govern de l'Estat ha articulat el Fons Estatal d'Inversió Local, una injecció molt important de recursos que es destinen, sense més tràmit, a tots els ajuntaments de l'Estat, Roses inclosa.\nSumades les dues quantitats, Roses disposa, per invertir ja, de la quantitat de 7.6 M? que, traduït a pessetes, vol dir que disposem de l'equivalent als mil dos- cents seixanta milions. A més, l'Ajuntament té tota la llibertat per triar quines obres són les que vol prioritzar. És la primera vegada en la història que un ajuntament es troba en unes circumstàncies tan favorables. Mai cap govern municipal de Roses havia disposat de tants diners ni de tanta llibertat per actuar. El repte per al poble és molt important. L'ocasió és única.\nEl que és una gran noticia pot posar en evidència, no ja la capacitat per administrar amb eficàcia tot aquest bé de Déu, si no quin és, en el fons, l' impuls que va motivar que els actuals integrants del govern municipal es presentessin a unes eleccions. Veurem si de veritat era voluntat de servei o simplement voluntat d'ocupar càrrec. Veurem si els programes electorals eren fruit de conviccions o si només es volia destruir el govern que hi havia. Veurem si només era una aposta per millorar el comú o es volia aconseguir un sou fix.\nEl que és una gran oportunitat es podria convertir en una gran decepció. Ens podríem trobar en la situació que el govern municipal, el singular quatripartit rosinc, fos incapaç d'executar tot allò que Roses necessita, desaprofitant tot allò que els fons extraordinaris que Generalitat i Estat han posat a disposició dels ciutadans i ciutadanes. Desitjaria que no fos així, però l'experiència ens porta a ser pessimistes.\nCaldrà seguir atentament els passos que es fan per esperonar els actuals governants perquè no s'adormin i aquest article no busca cap altra finalitat. Primer els cal presentar els projectes, que, ben segur, els hi seran aprovats, després, amb els fons confirmats, adjudicar les obres, feina ben fàcil, i, finalment, veure com s'executen les obres. Fins i tot s'han facilitat els tràmits administratius. Podria i hauria de ser un èxit.\nL'Ajuntament rosinc, a més, parteix d'una situació econòmica privilegiada fruit d'anys de govern eficaç i auster. Es va tancar l'exercici 2007 amb un superàvit acumulat de més de 6,9 M? i amb les infraestructures bàsiques cobertes. S'ha treballat molt i Roses té els fruits a la vista. Ara més que mai, per comparació, molts ciutadans se n'adonen, que el ritme de treball i el nivell d'iniciativa era extraordinari. En els darrers anys, els que ara governen, estant a la oposició, ens acusaven d'hiperactius.\nEl govern municipal ha canviat, Roses ha entrat en una altra etapa. Es governa amb un nou estil, el del quatripartit. Es cuida molt més la imatge, s'està més pels blocs, els facebook i per les grans declaracions que elaboren els càrrecs de confiança. En dos anys ni una nova iniciativa, amb prou feines s'ha acabat tot allò que estava engegat pel govern de CiU. Les eleccions foren el 2007, som ja en el 2009, i el balanç que tenen per presentar és molt pobre. No me n'alegro.\nSe que sóc crític, però a hores d'ara ja ningú te dret a veure'm "crispat" per haver perdut l'alcaldia. Mantenint-me a la oposició i després de suportar alguns plens que han volgut que fossin humiliants per a mi, he demostrat la meva vocació política. La meva posició personal és privilegiada, l'edat i la situació laboral em fan lliure i independent, només lligat als companys i companyes rosincs i al compromís electoral renovat.\nLa meva única preocupació és que Roses no navegui sense rumb i, en aquesta ocasió, que no sàpiga pescar en aquest mar tan ple de peix que Generalitat i Estat ens han preparat. Som davant una situació extraordinàriament favorable, nova i única, prego perquè no ens fallin.


Antoni Tàpies, un mestre de l’art d’avantguarda – L' AFA Provençals som tots!\nAvui fa un any que l’artista català Antoni Tàpies va morir, als 88 anys al seu domicili de Barcelona.\nEl pintor, escultor i teòric de l’art Antoni Tàpies (Barcelona 1923) va ser un dels mestres de l’art d’avantguarda del segle XX amb el seu estil propi transcendir el suport de l’obra per aprofundir en la imbricada condició humana.\nafaproven 6 febrer 2013 28 febrer 2014 Antoni Tàpies\nAnterior Entrada anterior: Suspès durant el mes de febrer el Pla de consum de fruita a les escoles.\nSegüent Entrada següent: Ja arriba Carnaval a Barcelona!


Els Tallers del Moja\nPaint Nite a Rambla Cafè\nDates i tècniques programades:\nDimarts 23/01 -Iniciació a l’aquarel·la\nDijous 08/02 – tècnica de cera\nDijous 22/02 – Ceres Aquarel·lables\nDijous 08/03 – Iniciació a l’Aquarel·la\nDijous 22/03 – Tècnica de cera\nInclou: una copa de vi i el material per fer l’activitat.\nDescobreix una nit diferent\nLes Paint Nites són capvespres que combinen la creativitat i la bona conversa. Beu-te el teu got de vi creant i pintant; sempre marxaràs a casa amb alguna cosa feta amb les teves mans que segur que et sorprendrà.\nUn artista local a la nostra cafeteria\nAl següent calendari trobaràs tota la programació de les Paint Nites i podràs comprar les teves entrades


La donzella de Pskov - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa donzella de Pskov\nNikolai Rimski-Kórsakov, Vladimir Nikolski i Vladimir Stassov\nNovel·la de Lev Aleksàndrovitx Mei\nPrincesa Olga (Soprano)\nTsar Ivan el Terrible (Baix)\nPríncep Yuri I. Tokomakov (Baix)\nBoyar Nikita Matuta (Tenor)\nPríncep Afanasy Vyazemski (Baix)\nYushko Velebin (Baríton)\nMikhail A. Tucha (Tenor)\n13 de gener de 1873\n13 de desembre de 1927 (estrena a Espanya)\nLa donzella de Pskov, anomenada també Ivan el Terrible és una òpera amb pròleg i tres actes de Nikolai Rimski-Kórsakov amb llibret del mateix compositor basat en una novel·la de Lev Aleksàndrovitx Mei.\nEstrenada al Teatre Mariïnski, Sant Petersburg, el 13 de gener de 1873, i revisada per les produccions del 1895 i del 1901.\nEn la seva primera òpera, Rimski-Kórsakov presenta un dilema per a l'heroïna Olga en el seu amor pel líder de l'oposició republicana al Tsar i també pel seu pare, el Tsar. L'acció se situa a la capital de la regió de Pskov, la ciutat de Pskov, quan Ivan el Terrible el 1570 va devastar els pobles de Nóvgorod i Pskov. La història no real en què es basa l'òpera procura explicar la decisió inesperada del Tsar.\nL'obra té moltes similituds amb Borís Godunov de Mússorgski en estructura i orquestració: els dos compositors estaven compartint un apartament a l'època en què les dues òperes foren escrites.\nLa princesa Olga, suposada filla del príncep Yury Ivanovich Tokmakov, virrei a Pskov, es compromet en matrimoni amb Matuta, amic i contemporani del príncep Yury, com diu a Tucha, el fill d'un administrador, abans de sentir la revelació del seu suposat pare que és la filla d'un altre. Les forces del Tsar Ivan el Terrible s'acosten a Pskov i Tucha organitza la resistència. Quan el Tsar esbrina que Olga és realment la seva pròpia filla mana aturar l'atac, però Olga és morta quan Tucha ataca els exèrcits del Tsar, inconscients que s'hagin acabat les hostilitats.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=La_donzella_de_Pskov&oldid=21384272»\nÒperes del 1873\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 27 juny 2019 a les 06:58.


Ontinyent vol més universitat - Levante-EMV\noscar borrell 01.11.2019 | 22:06\nontinyent és ciutat universitària. El projecte universitari va nàixer a finals dels anys 90 per l'impuls dels agents socials de la ciutat d'Ontinyent en un projecte comú i hui podem dir que ja està totalment consolidat a la nostra ciutat. Aquesta setmana inauguràvem el curs 2019/20 amb la presència del Dr. Pedro Cavadas, amb una intervenció que no va deixar a ningú indiferent. El doctor durant la seua lliçó magistral va pronunciar unes paraules molt significatives que ens dona alè per seguir fent de l'educació un eix d'acció del govern d'Ontinyent. «És necessari invertir en educació perquè és fonamental i perquè és molt rentable. L'educació és un estat sòlid que ens serveix per a capacitar-nos. Capacitar a les persones per atendre les necessitats bàsiques és una forma increïble d'ajudar a la gent a viure en dignitat», digué. Precisament, aquesta ha sigut sempre l'aposta i un dels objectius del Govern d'Ontinyent perquè entenem que l'educació és fonamental per al desenvolupament de cada persona i crear una societat més crítica, igualitària i equitativa.\nAquest campus universitari de la Universitat de València amb més de 20 anys fou l'epicentre de l'aposta de l'equip rectoral enmig de la pitjor crisi econòmica i social que hem conegut mai. L'equip rectoral, l'equip de Govern d'Ontinyent i Caixa Ontinyent van apostar decididament per la formació, el talent i la innovació amb una inversió superior als 4'5 milions d'euros en els edificis universitaris. Aquestes inversions s'han traduït en quatre graus, instal·lacions tecnològicament equipades per a grups d'investigació amb projectes interuniversitaris, el programa Unisocietat, una càtedra universitària i activitats basades en l'educació no formal com l'escola d'estiu del Campus Ontinyent. Però nosaltres no ens conformem. Anem a continuar lluitant per seguir enfortint un campus que mira el futur amb molta esperança. De fet, la rectora Mavi Mestre ratificava durant l'acte d'obertura del curs 2019/20 la instal·lació d'un nou Parc Científic de la Universitat de València a Ontinyent, alhora que l'alcalde Jorge Rodríguez, demanava més graus.\nEn l'Ontinyent del futur que estem dissenyant, demanem més Universitat amb força per ser l'element diferenciador de la nostra ciutat. Actualment, el Campus d'Ontinyent situat al barri del Llombo rep diàriament més d'un miler de persones, la qual cosa ha redundat amb un increment de l'activitat econòmica del barri i de la ciutat. Treballem de valent perquè en l'Ontinyent del futur la universitat estiga completament integrada en l'activitat econòmica, cultural i social de la nostra ciutat. La ciutadania ja es sent universitària i participa activament en les activitats que s'organitzen des de la Universitat i l'Ajuntament. La lliçó magistral del Dr. Cavadas és l'exemple clar d'un oci saludable on aprenem nous coneixements, experiències i valors que ens ajuden a viure en societat i a qüestionar-nos la vida de forma més crítica. Aquesta setmana demostràvem que el Campus d'Ontinyent és present, però sobretot futur.\n"Hoy se confirma el naufragio de un proyecto político fracasado".\nHistòria, vida, persones i arbres.


Chalons - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMissió de Nuestra Señora de la Soledad\nEls chalons són una de les vuit divisions del poble d'amerindis Ohlone (Costano) que vivien al Nord de Califòrnia. Chalon (també anomenat Soledad) és també el nom de la seva llengua, classificada dins les llengües ohlone, que formen part de les llengües utianes. Treballs recents suggereixen que el chalon podia ser una parla de transició entre les llengües ohlone del nord i del sud.\nEl territori original dels chalons és objecte de certa controvèrsia local. Els estudis inicials al començament del segle XX, els van col·locar en la part de la vall de Salinas que envolta la moderna ciutat de Soledad, així com a l'àrea adjacent del baux Arroyo Seco a l'oest i Chalon Creek a l'est. En contrast, un estudi a finals del segle XX dóna el període de contacte espanyol chalons a les valls escarpades de Coast Range centrades més a l'est, incloent l'alt Chalon Creek, el riu San Benito a l'est de la vall de Salinas i els petits rierols al voltant de la muntanya de San Benito. L'últim estudi assigna la major part d'aquesta zona de la Vall de Salinas a la tribu local Eslenajan de parlants esselen.\nMai s'ha documentat cultura material específica chalon, però sense cap dubte era una societat caçadora-recol·lectora+ basada en la cacera de cérvols i la collita de gla, típics de la zona de la cultura etnogràfica californiana. El territori chalon era limitat confinat pels mutsuns (una altra divisió ohlone) a l'est, els rumsens (una altra divisió ohlone) al nord, els esselens de la Vall de Salinas a l'oest, els salinan al sud i els yokuts de la Vall de San Joaquin a l'est.\nDurant l'era de les missions espanyoles a Califòrnia la vida dels chalons va canviar amb la fundació de Missió de Nuestra Señora de la Soledad en 1791. La majoria dels parlants chalon es van traslladar a la missió entre 1795 i 1814 on van ser batejats, van viure i foren educats com a catòlics neòfits, també coneguts com a indis de missió. A la Missió Soledad molts chalon es va casar amb parlants locals esselen, mentre que altres es van casar amb yokuts que van ser duts a la missió entre 1806 i 1834. La missió Soledad es va suspendre pel govern mexicà el 1835 durant el període de la secularització, moment en què els supervivents es van dispersar. La majoria van anar a treballar a les granges i ranxos del centre-oest de Califòrnia, mentre que molts d'ells amb ancestres yokuts es van mudar a l'est a la Vall de San Joaquin.\n1 Bandes mòbils i llogarets chalon\nBandes mòbils i llogarets chalon[modifica]\nEl terme chalon va ser documentat pels pares franciscans en els seus registres eclesiàstics de la Missió de Soledad. El terme definitivament s'aplicà a una regió, ja que els individus rebien llurs noms de pobles específics, com ara "Ponojo del Chalon" i "Zusotica del Chalon." L'antropòleg A.L. Kroeber, que fou el primer a fer el mapa de l'àrea lingüística chalon, presumeix que envoltaven totalment la Missió Nuestra Señora de la Soledad en el riu Salinas; va fer el mapa de la vila específica Wacharo-n adjacent a la mateixa missió. Una anàlisi alternativa recent col·loca la tribu local eslenajan de parlants esselen com a habitants del veïnatge de Soledad durant la fundació de la missió, posa la tribu local guachirron com a parlants rumsen més al nord vora la badia de Monterey, i posa les viles de Chalon a l'est de la vall de Salinas.\n↑ 2,0 2,1 Kroeber 1925:465\n↑ 3,0 3,1 3,2 Milliken 1987\n↑ Merriam 1968:48–62\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Chalons&oldid=20174436»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 16 ago 2018 a les 18:51.


Fitch Ratings referma el ràting d’Andorra en BBB+ i la perspectiva estable | BonDia Diari digital d'Andorra.\nL'agència de qualificació de riscos 'Fitch Ratings'.\nDg., 04/08/2019 - 11:27\nFitch Ratings referma el ràting d’Andorra en BBB+ i la perspectiva estable\nL’agència d’avaluació Fitch Ratings ha refermat el ràting d’Andorra en BBB+ i la perspectiva estable. En la nota publicada per l’agència aquest divendres al vespre, els avaluadors reconeixen la continuïtat del Govern en les polítiques d’alineació amb els estàndards internacionals. L’agència també ha destacat la sortida d’Andorra de la llista de la UE de jurisdiccions fiscals no cooperatives.\nL’agència qualificadora valora de manera positiva la gestió pressupostària equilibrada de l’Executiu, basada en un marc fiscal moderat i homologable i en una progressiva disminució del deute públic i destaca el sòlid marc fiscal i els desenvolupaments econòmics positius.\nTambé destaquen la voluntat manifestada per Andorra d’adherir-se al Fons Monetari Internacional que podria suposar una millora del ràting d’Andorra, així com l’evolució de les negociacions per un Acord d’Associació amb la Unió Europea que permetria l’accés al mercat interior.\nAixí mateix, Fitch Ratings assenyala alguns factors que podrien portar a un augment del ràting en futures avaluacions, com la reducció del risc de passius contingents del sector bancari, la millora de la qualitat i la disminució contínua del deute públic en relació amb el PIB, o la millora en les perspectives de creixement del PIB a mig termini.


Més informació d'Agre\nVolem ajudar a què les empreses espanyoles afrontin un dels seus majors reptes en competitivitat: la transformació digital.\nPer això et presentem una eina gratuïta, senzilla i didàctica.\nEt permetrà analitzar la competitivitat en línia del teu negoci, amb tan només introduir l'adreça de la pàgina web de la teva empresa.\nL'eina avalua més de 100 paràmetres, que al seu torn s'engloben en vuit àrees de mesurament, i atorga una puntuació que va del 0 al 10, lliurant-te de manera gratuïta un complet informe personalitzat amb recomanacions de millora.\nAddicionalment, si decideixes fer algun projecte per millorar o desenvolupar la teva estratègia digital des de Bankia t'oferirem solucions de finançament a mida de les teves necessitats.\nQuines àrees analitza?\nPosicionament SEU: és el lloc que ocupa un web en els cercadors (Google, Yahoo! i Bing) quan es fan determinades cerques relacionades amb un negoci.\nMobilitat: és la propietat d'un web per poder ser vista correctament en entorns mòbils (tauletes tàctils i smartphones).\nExperiència d'Usuari: és la percepció que tenen els visitants sobre un web i com és de comprensible. Si es perden, si entenen el procés de compra, etc.\nMàrqueting Digital: són les possibles accions digitals que poden fer-se per aconseguir els objectius d'una companyia, ja siguin de venda, sol·licituds d'informació, visites, entre d'altres.\nContinguts: els blogs, la descripció dels productes i serveis web de l'empresa, una infografia o una newsletter són continguts que ajuden a mostrar la personalitat i característiques d'un negoci.\nXarxes Socials: els internautes segueixen a marques per conèixer-les, expressar-se, aconseguir descomptes o preguntar dubtes. Són una nova forma de comunicació que utilitzen milions de persones.\nE-commerce: és el comerç que es fa electrònicament. Els clients volen pagar de manera senzilla, ràpida i segura a través de la botiga en línia.\nAnalítica Web: és el conjunt de dades que permet saber qui visita un web, així com les seves característiques i preferències, entre altres aspectes.\nSeguretat: qualsevol empresa és susceptible de patir l'assetjament dels ciberdelinqüents. Esbrina les possibles errades de seguretat de la teva pàgina web i el seu nivell de risc.\nAccés a bankiaindicex.com i descobreix el nivell de competitivitat digital de la teva empresa.\nCorreu electrònic Nom de l'empresa Camp obligatori. Persona de contacte Camp obligatori. Correu electrònic Format incorrecte. Ex. correo@electronico.com Escriu aquí la teva consulta\n6. Obtenir les seves dades personals en un fitxer informàtic per al seu ús o per facilitar-les a un tercer (dret de portabilitat).\nAccés Nom de l'empresa Camp obligatori. Persona de contacte Camp obligatori. Correu electrònic Format incorrecte. Ex. correo@electronico.com Escriu aquí la teva consulta


Enrique Ponce s'estrena a Tik Tok amb un vídeo infantil i ridícul Enrique Ponce s’estrena a Tik Tok amb un vídeo infantil i ridícul – El Món\nEnrique Ponce s’estrena a Tik Tok amb un vídeo infantil i ridícul\nRedacció 17/10/2020 3:51 pm\nEnrique Ponce i Ana Soria volen seguir fent parlar. Fa només uns dies sortia a la llum el testimoni d’un amic del torero, que deixava clar que li encanta que parlin d’ell. Les revistes van plenes de novetats sobre la història d’amor de Ponce i Ana, el que ha derivat en una persecució mediàtica que no sembla importar-los. De fet, ells no fan més que fer créixer aquesta dèria.\nLa premsa del cor estava parlant del seu sorprenent trasllat a un àtic de luxe d’Almeria, el que es convertirà en el seu primer pis en comú. Conviuran junts per primer cop, el que han volgut celebrar amb un vídeo que ha generat moltíssims comentaris.\nTik Tok és, segurament, la plataforma preferida dels més joves. Els adolescents van bojos publicant vídeos curts per recrear escenes divertides o cantar cançons. Qui havia de dir a Enrique Ponce, de 48 anys, que s’hi uniria amb un vídeo infantil amb la seva nova xicota. Queda clar que Ana, de 22 anys, l’està ajudant a modernitzar-se en el món de les xarxes socials.\nEn les imatges apareixen asseguts en el sofà de casa, amb les sabates a la mà i vestits de manera casual. De sobte, llancen el calçat a l’aire i fan coincidir el moviment de les cames per aparèixer vestits de gala.\nNos vamos? ?


L' International Master in Finance d’EADA Business School es consolida en el Top 30 mundial de la formació financera de postgrau, concretament en la posició 28, segons el Masters in Finance Pre-experience 2021 Ranking, publicat pel prestigiós rotatiu Financial Times. El programa, que dura un any, està dirigit als recent llicenciats i té com a objectiu ajudar-los a donar el salt a l’entorn i al sector financer, tot destacant l’ocupació, ja que el 93% dels estudiants troben feina tres mesos després de graduar-se. Jaume Bonet, Director del programa, destaca la participació internacional amb un 88% d’alumnes estrangers procedents de més de 35 països, “quelcom que imprimeix un segell diferencial al nostre programa a Espanya”.\nLa classificació del Financial Times s’estableix tot analitzant nombrosos paràmetres, tant qualitatius com quantitatius, com la remuneració rebuda als 3 anys d’haver acabat la formació, la incorporació al món laboral als 3 mesos d’haver finalitzat el programa, el percentatge d’alumnes internacionals, la presència femenina o el número de doctors entre el professorat, entre d’altres aspectes. La satisfacció dels participants, introduïda a la classificació des de l’any passat, ascendeix a 8,93 sobre 10.\nTransformació digital i sostenibilitat en l’àmbit de les finances\nEl resultat del rànquing s’emmarca en la renovació que EADA Business School duu a terme en els seus programes de finances on la transformació digital i la sostenibilitat son protagonistes del canvi. Prova d’això és el llançament juntament amb ISDI del nou Master in Fintech & Business Analytics, dirigit als professionals que volen adquirir les competències i habilitats necessàries per convertir-se en líders dels sector Fintech i formar part de la revolució digital que estan vivint moltes empreses. Aquest sector és un clar exemple de com la innovació disruptiva i la transformació digital condicionen l’actual indústria financera, la qual cosa ha disparat la demanda de professionals amb una comprensió àmplia i profunda de tots aquests canvis.\nDe la mateixa manera, el proper mes de setembre llançarem el nou Màster Online en Direcció d’Empresa Digital, un programa dissenyat per a professionals que volen comprendre els canvis que afecten a les empreses degut a la transformació digital, la sostenibilitat, les noves economies, els models disruptius i les noves metodologies de gestió.\nA això cal afegir que EADA apareix, un any més, en el Positive Impact Rating 2021 Report, entre les 24 escoles de negocis que ocupen el nivell 4 ‘Transforming schools’ –dels 5 nivells existents– pel seu impacte positiu en la societat. Aquest rating, publicat per la Positive Rating Association basant-se únicament en la valoració dels estudiants, destaca el focus de tots els programes d’EADA en la sostenibilitat i la responsabilitat social.


Consells Estalvi | Electracomercial Centelles, SLU\nConsells d'estalvi - Il·luminació\nConsells d'estalvi - Climatització\nConsells d'estalvi - Calefacció\nConsells d'estalvi - Escalfador\nConsells d'estalvi - Vitrocèramica\nDepenent dels models i fabricants, poden tenir 2, 4 o 5 punts de cocció. Existeixen models que tenen una zona lateral que funciona a baixa potència (150 W) i que s'utilitza per mantenir temperats els aliments. La incorporació de calefactors de mitja lluna en una de les zones de cocció, permet la utilització de recipients allargats. Per les seves característiques exteriors és la cuina més neta i segura, de més fàcil utilització i més precisa.\nMongetes cuites en cassola d'acer (4 persones) 1.067 0.483


La seguretat de l'AVE a Sants es va equivocar de passatger | Ràdio Barcelona | Cadena SER\nEls protocols de treball es revisaran per evitar episodis com el que va permetre que una dona amb un objecte que semblava una granada viatgés de Barcelona a Madrid\nEls Mossos a l'estació de Sants aquest dimecres / Toni Albir (EFE)\n08/11/2018 - 18:31 h. CET\nEls vigilants de seguretat que treballen en el control d'accés a l'AVE a Barcelona-Sants van parar al passatger equivocat. Això és el que explica que una dona amb un objecte sospitós, que podia ser una magrana, pogués accedir ahir a la zona de vies amb la seva maleta i viatjar fins a Madrid. Aquest incident va obligar a desallotjar les vies d'alta velocitat de Sants i l'estació d'Atocha.\nDesprés de reunir-se amb Renfe i Adif, els Mossos d'Esquadra parlen de disfunció per explicar el que va passar ahir en el control d'accés a l'AVE de Barcelona Sants. Diuen que a les 7 i 29 minuts del matí es va detectar a l'escàner una maleta amb un objecte sospitós i els vigilants de seguretat van retenir de manera immediata al que van pensar que era el propietari. Però es van equivocar de passatger i la dona que sí que portava l'objecte sospitós, aliena a la situació d'alarma, va recollir el seu equipatge i va prendre un tren cap a Madrid.\nQuan els vigilants van descobrir l'error, van buscar a través de les càmeres de l'estació i van veure que la propietària de la maleta en qüestió havia accedit a la zona de vies. Va ser llavors, mitja hora més tard d'haver detectat l'objecte sospitós, quan van avisar els Mossos d'Esquadra.\nLa policia va saber dues hores més tard (a les 9 i 40 minuts) que la passatgera havia pujat en un AVE que estava ja prop de Madrid. Es va avisar la policia nacional que va desallotjar Atocha. Quan la passatgera va arribar, els agents van comprovar que era una falsa alarma i que el que semblava un explosiu era una sivella de cinturó amb forma de magrana.\nPerò aquest episodi obliga revisarà els protocols. D'una banda es treballarà perquè no passi tant de temps abans d'avisar els Mossos d'Esquadra. I a més, Adif incrementarà el personal del control d'accés a l'AVE en hores punta.


mossegalapoma podcast 115 – J.C. Bonache – Android | mossegalapoma\nby Jordi Sánchez | 3 maig 2012 | Podcast | 5 comments\nEn aquest podcast parlem amb Juan Carlos Bonache, dibuixant, i parlem del Saló del Còmic de Barcelona. A continuació tenim tertúlia amb en Miquel Labòria on tractem temes d’actualitat tecnològica i a l’última part del programa, l’Alvaro ens porta la seva secció d’Android. Per acabar tanquem, com sempre, amb les vostres propostes mosseguis.\nTERTÚLIA MOSSEGUI part 1: Juan Carlos Bonache\nEns acompanya el dibuixant Juan Carlos Bonache, creador de la tira “Platos Combinados” i qui, al darrer any, i de la mà de Norma Editorial, va publicar el seu primer recull de publicacions sota el nom “Una vez dicho esto”.\n– Parlem de la trajectòria professional de Juan Carlos Bonache, de la seva tira còmica “Platos Combinados” i del recull “Una vez dicho esto” publicat l’any passat per Norma Editorial.\n– Ens endinsem en la història del Saló del Còmic i l’edició d’enguany.\n– Parlem de Norma Editorial, una de les editorials de més renom en el món del còmic.\nSORTEIG: AlertaiPhone et canvia el color del teu iPhone\nAvui tenim un sorteig que ens fa molta il·lusió: gràcies als amics d’AlertaiPhone sortegem un canvi de color del teu iPhone 4 o 4S. Pots escollir entre diversos colors la carcassa frontal i la del darrera.\nEl guanyador només haurà de concertar una cita al taller d’AlertaiPhone a Barcelona, anar-hi, i ells li ho montaran sense cap cost en uns 30-45 minuts. Per participar, les normes de sempre: troba-les a la pàgina del sorteig. Participa!\n– Parlem de més novetats sobre Mountain Lion: a partir de la propera versió del sistema operatiu no es podran instal·lar aplicacions que no provinguin de desenvolupadors certificats o directament de l’App Store, sinó que caldrà configurar les preferències de seguretat.\n– Tractem de forma ràpida diferents temes a proposta d’en Rafel Jesús de Balaguer: iMac com a substitut del Mac Pro? Quina serà l’evolució dels portàtils d’Apple? També parlem sobre Windows 8.\nTractem de resoldre una pregunta llarga i difícil d’en Gerard Prats: com s’integren els Android amb els Mac?\n– Concepte de sincronització en Android.\n– Aplicacions per a tasques: GTasks, Astrid, Wunderlist, Remember The Milk.\n– Sincronització de calendaris: BusySync, Spanning Sync.\n– A partir de Android 4 cal un programa per transferir fitxers: Android File Transfer.\n– DoubleTwist, sincronització directament des d’iTunes.\n– Sincronització directa: Dropbox, SugarSync o Google Plus.\n– En Tomàs Manzanares ens recomana el llibre Se sabrà tot, del periodista Xavier Bosch. Pels amants del periodisme.\n– En Juan Carlos Bonache ens recomana el vídeo Simiocracia, de l’Aleix Saló, del qual ja vam parlar fa dos podcasts amb l’Àlex Solà.\n– En Tomàs Manzanares ens proposa el llibre El péndulo de Dios, d’en Jordi Díez. Una novel·la històrica.\n– En Ruben ens recomana una nova web, un nou servei que es diu Limpiar Alfombras.\n– En Marc Llucià, desenvolupador de l’app Solucionados per a Apalabrados ens informa que ja està disponible en català.\n– L’Esther Solé ens recomana passejar-nos per Barcelona i visitar la Villa Urania (C/ Saragossa – Via Augusta), un edifici amb molta història que properament pot ser que sigui enderrocat. La seva amenaça ha passat més desapercebuda que la que plana sobre La Rotonda de l’Av. Tibidabo, també molt interessant de veure i informar-se.\nCançons: World is holding Back – BFunk\nGabriel Esteban\ton 3 maig 2012 at 8:16 pm\npostejo aqui per fer-vos saber que el episodi que heu penjat per a descàrrega directa no es el podcast 115, sinò que és el 114 amb en Miquel Barceló. L’streaming tampoc es correcte, tot i que nomès el puc veure desde el google reader, desde el chrome no m’apareix la barra per fer play.\nAra mirare a veure si a Itunes el puc escoltar..\nMolt bona companya, seguiu així\nJordi Sánchez\ton 3 maig 2012 at 8:36 pm\nDisculpa Gabriel, ja està arreglat. Gràcies!!\nGabriel Esteban\ton 3 maig 2012 at 8:31 pm\nAhh i quasi m’oblidava, acaba de començar l’eventu de samsun de presentació del nou galaxy S III, el live streaming el podeu trobar a http://www.thenextgalaxy.com/, It seems good this new phone, potser fara massa competencia amb l’iphone…\nCesc Padrós\ton 8 maig 2012 at 11:19 pm\nMolt bon podcast, hi dedicat al Saló del Còmic, bravo!\nJo vaig sentir a parlar del sr. Bonache al podcast Game Over, just quant publicava l'”Una vez dicho esto…”. A veure si ben aviat puc fer-me amb aquest volum, l’humor és hiper-friki, em va agradar molt. 🙂\nCesc Padrós\ton 8 maig 2012 at 11:22 pm\nAh, també agraeixo que sempre que ve un artista pregunteu quines tècniques utilitza per a dibuixar, mai recordo de posar-ho jo al guió, gràcies!\nElite Funk - Funk disco groove from Barcelona » El nou EP d’Elite Funk al Podcast de Mossegalapoma - [...] El podeu escoltar aquí. Comments (0) [...]


Jornada oberta de traducció dissabte 21 de maig a Barcelona - Softcatalà\nEl dissabte 21 de maig hem convocat una Jornada oberta de traducció de programari lliure. La jornada té un doble objectiu:\nConvidar tots aquells que vulguin col·laborar amb nosaltres a que puguin iniciar-se en un entorn preparat juntament amb una formació adequada (xerrades). Al mateix lloc hi assistiran els traductors habituals, que podran ajudar-los a resoldre els seus dubtes al moment.\nSi no heu traduït mai programari al català i voleu iniciar-vos-hi, aquesta és una gran oportunitat d’adquirir uns coneixements que us permetran participar-hi des del mateix dia.\nLa jornada té dues parts: una de xerrades d’introducció a la traducció de programari i una segona on tots participarem amb la traducció de mòduls dels projectes lliures GNOME (entorn d’escriptori) i Mozilla (Firefox i altres eines).\nOn i quan: Dissabte 21 de maig\nLloc: Centre Cívic Sagrada Família, Barcelona de 10.00 del matí fins les 20.00 (es prega puntualitat)\nPodeu assistir com a oients sense cap més requisit a les xerrades, però si voleu participar en la traducció cal que cadascú porti el seu propi PC portàtil per tal de poder traduir.\nLa jornada és gratuïta i oberta a tothom fins al límit d’aforament de la sala (50 persones). Si us plau, confirmeu l’assistència apuntant-vos a la llista d’assistents (http://jornades.softcatala.org).


Contes a la voreta del bloc: EL MAG DE LES PORS\nEL MAG DE LES PORS\nHi havia una vegada, una sola vegada, en un dels països del nostre món, un home a qui tothom deia el Mag de les Pors.\nEl que cal saber, abans d'explicar res més, és que totes les dones, tots els homes i tots els nens i nens d'aquest país tenien un munt de pors innombrables.\nPors molt antigues, vingudes del fons de la humanitat, quan els homes no coneixien encara el riure, la confiança i l’amor.\nPors més recents, nascudes en la infantesa de cadascú, quan allò incomprensible de la realitat es topa contra la innocència d’una mirada, l’estranyesa d’una paraula, l’admiració d’un gest o l’esgotament d’un somriure.\nEl que és segur és que tots, tan aviat com sentien parlar del Mag de les Pors, no dubtaven a emprendre un llarg viatge per a trobar-se amb ell perquè esperaven així poder fer desaparéixer, suprimir les pors que ell o ella portaven dins del cos i dins del cap.\nNo sabia ningú com es produïa la trobada. Hi havia entre els qui tornaven del viatge molt de pudor a compartir el que havien viscut. El fet cert era que el viatge de tornada era sempre més llarg que el d’anada.\nUn dia, un noi va revelar el secret del Mag de les Pors. Però el que va dir va semblar tan simple que no el va creure ningú.\n«Va venir cap a mi – va explicar – em va agafar les dos mans entre les seves i em va xiuxiuejar: ‘Darrere de cada por hi ha un desig. Hi ha sempre un desig sota de cada por, per molt menuda o terrorífica que pugui ser! Sempre hi ha un desig, has de saber-ho.’\n«Tenia la boca molt prop de la meua orella i feia olor de pa d’espècies – confirmà el noi, cosa que va fer riure els qui l’escoltaven –. Em va dir també: ‘Passem la vida amagant els nostres desitjos, és per això que hi ha tantes pors al món. El meu treball, el meu únic secret, és concedir a cadascú que s’atreveixi a buscar, que s’atreveixi a escoltar i que s’atreveixi a respectar el desig que hi ha sota de cadascuna de les seves pors.»\nEl noi, contant tot ixò, sentia que no el creien. I es va posar a dubtar de nou dels seus propis desitjos. No va ser sinó uns anys més tard quan va trobar la llibertat d’escoltar-los i d’acceptar-los en ell.\nTanmateix, un dia un home va decidir posar en qüestió el Mag de les Pors. Sí, volia fer-lo fracassar. Va fer el viatge, s’hi va presentar amb una por que va enunciar així: «Tinc por dels meus desitjos!»\nEl Mag de les Pors li preguntà: «Pots dir-me el desig més aterridor que hi ha en tu?»\n– Tinc el desig de no morir mai! – murmurà l’home.\n– En efecte, és un desig terrible i fantàstic, aquest que tu tens. – Després d’un temps en silenci, el Mag de les Pors va suggerir:– I quina és la por que hi ha en tu, darrere d’aquest desig? Perquè has de saber que darrere de cada desig hi ha també una por que s’arrecera, i de vegades inclús hi ha unes quantes pors.\nL’home va dir d’una tirada:\n–Tinc por de no tenir el temps de viure tota la meva vida!\n–I quin és el desig d’aquesta por?\n–Voldria viure cada instant de la meva vida de la manera més intensa, més viva, més feliç, sense malgastar-la!\n–Doncs aquí tens el teu desig més temible –murmurà el Mag de les Pors amb una veu molt suau–. Cuida aquest desig, és un desig preciós, únic. Viure cada instant de la vida de la manera més intensa, més viva i més feliç... sense malgastar-la! És un desig molt bonic. Si respectes aquest desig, si li fas un lloc real en tu, no tindràs més por de morir. Au, ja pots tornar a casa...\nPerò vosaltres que llegiu, que potser m’escolteu, direu de seguida: «Aleshores, cadascú de nosaltres pot arribar a ser un mag de les pors!»\nI tant que és possible! Si cadascú es dedica a descobrir el desig que hi ha en ell, sota de cada una de les seues pors! Sí, cadascú de nosaltres pot atrevir-se a descobrir, a dir o a proposar els seus desitjos, amb la sola condició d’acceptar que potser no es compleixin. Cadascú ha d’aprendre la diferència entre un desig i la seva realització...\n«Aleshores, tots els desitjos no poden realitzar-se, malgrat es desitgi molt?»\nNo, solament alguns. I no sap ningú d’entrada quin dels desitjos serà escoltat, quin es complirà, quin serà rebutjat, quin serà engrandit fins als estels! Aquest és el gran secret de la vida. Que és imprevisible, insubmissa i, alhora, immensament generosa davant els desitjos dels éssers humans.\nAlguns rumors diuen que el Mag de les Pors podria venir un dia per aquí.\nT’es toi quand tu parles. Jalons pour une grammaire relationelle, Jacques Salomé, Paris, 1991.\nEtiquetes de comentaris: Emocions, Reflexionar, Valors


Paisatges imponents | IRENE CASELLAS | Experiències | La República\nPaisatges imponents Paisatges imponents Paisatges imponents Paisatges imponents + Paisatges imponents E-mail\nEl Pic de Gerri des del refugi de Vall Ferrera, a Àreu. Òscar Rodbag / Arxiu Parc Natural de l’Alt Pirineu.\nPaisatges imponents Paisatges imponents Paisatges imponents Paisatges imponents Paisatges imponents E-mail\nA cavall de les comarques del Pallars Sobirà i de l’Alt Urgell, el parc natural de l’Alt Pirineu és el més gran de Catalunya i ofereix una diversitat extraordinària de paisatges: serralades amb les muntanyes més altes (la Pica d’Estats, amb 3.143 m), valls molt ben conservades i la major quantitat de boscos madurs de tot el país. Des del 2018, forma part de la marca comuna del Parc Pirinenc de les Tres Nacions, juntament amb el parc natural regional dels Pirineus Ariejans (administració francesa) i els parcs naturals del Comapedrosa i Sorteny (Andorra). Es tracta d’una de les zones transfrontereres protegides més grans d’Europa, un espai dels Pirineus especialment ben conservat i amb una gran biodiversitat. Per exemple, només aquí es conserven algunes poblacions de la sargantana pallaresa, espècie endèmica protegida. A banda d’això, el parc català ja té per si mateix moltes especificitats que es poden destacar, com ara el riu salvatge català més ben conservat, els 30 quilòmetres del tram alt de la Noguera Pallaresa, declarats reserva natural parcial. També té un patrimoni geològic de gran interès, amb roques de diferents èpoques, amb un ventall de 300 milions d’anys (les més antigues de fa 540 milions anys). “A més, al parc hi ha les restes de la que va ser la glacera més llarga dels Pirineus durant la darrera glaciació, que arribava del pla de Beret a Llavorsí”, explica el director, Marc Garriga. El parc s’estructura en cinc grans sectors: les valls d’Àneu, la vall de Cardós, la vall Ferrera, la vall de Santa Magdalena i el seu entorn, i el massís de l’Orri. Tots aquests indrets ofereixen paisatges magnífics i tranquils, enriquits pel patrimoni cultural i històric que hi ha deixat la presència humana. De fet, a l’Alt Pirineu la conservació del patrimoni natural no està renyida amb el funcionament d’un centenar d’explotacions de ramaderia extensiva, de caire familiar, que també ajuden a la conservació dels hàbitats de prats de dall i pastures. La presència humana en aquestes valls i muntanyes ha deixat un important llegat agroramader –amb nombroses bordes, cabanes, pletes, orris, murs de pedra seca...– i molta saviesa popular que es pot conèixer de prop visitant l’Ecomuseu de les Valls d’Àneu.\n“Resulta que ni aquí (Alòs), ni a Isil, ni a Borén ni a Isabarri, i manco a Esterri d’Àneu, no hi ha contactes ni invasions del gascó ni llengadocià que es parlen a l’altra banda d’aqueixes muntanyes, dins França. Aqueixes crestes altíssimes són una frontera peremptòria entre el català i aquelles altres branques de la llengua d’Oc; la separació és casibé absoluta, a pesar que així mateix comuniquen els poblets d’una i altra banda.”\nInformació Any de declaració: 2003 Categoria: parc natural Superfície: 79.317,21 ha Situació: a les comarques del Pallars Sobirà i l’Alt Urgell. La seu és a Llavorsí Visitants: al voltant de 315.000 visitants anuals, segons dades del 2017 http://parcsnaturals.gencat.cat/altpirineu\nEstanys d’origen glacial i avencs profunds\nL'estany de Certascan. Òscar Rodbag / Arxiu Parc Natural de l’Alt Pirineu.\nL’estany de Certascan, amb la seva singular bellesa, és l’estany glacial més extens i profund de Catalunya, si bé al parc n’hi ha fins a 140 més. Altres elements geològics importants són els avencs, com el de la Cigalera de l’Obaga de Valeran, un dels més profunds del territori català, amb 320 m de profunditat màxima i un recorregut de 365 m que alberga elements de gran valor natural, com un llac subterrani i diverses sales de grans dimensions i galeries. Pel que fa a la flora, hi ha més de 1.500 espècies, una vintena de les quals estan amenaçades o són molt rares. Dels diferents hàbitats que es poden trobar (pinedes de pi negre, matollars d’alta muntanya, gespets, carrascars...), uns quaranta estan considerats d’interès comunitari en l’àmbit europeu.\nAquesta imatge d'un os bru al Pirineu va ser captada amb una càmera amagada. GENCAT.\nAl parc de l’Alt Pirineu hi ha algunes de les valls i indrets més solitaris i salvatges de Catalunya. “La seva presència és fins i tot major que al parc nacional [Aigüestortes], motiu pel qual l’os bru hi troba la tranquil·litat que necessita, i per això hi és força present.” Al parc també hi ha fins a deu territoris de trencalòs, dels quaranta de Catalunya; i hi viu una quarta part de la població ibèrica del gall fer, per posar només alguns exemples d’espècies amenaçades.\nLa República 04-07-2020, Pàgina 24\nEl cervell, un cau d’idees


Activ Parc Piatra Neamţ Romania - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nActiv Parc, Almas, Piatra Neamţ, Romania, 617157 - Veure al mapa\nMés informació sobre Activ Parc\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Piatra Neamţ, Activ Parc és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Activ Parc asseguren una estada plaentera als seus clients. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de magatzem d'equipatge, instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar, restaurant, biblioteca.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, insonorització, articles de tocador, plat de dutxa, sala d'estar a cada habitació. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com parc infantil, esplai, jardí, sala de jocs. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Piatra Neamţ, faci de Activ Parc la vostra llar.


Tota l'atenció pediàtrica de la ciutat de Tortosa es farà al CAP Baix Ebre ~ EbreDigital.cat\nRedacció Ebredigital.cat2019-03-15T15:59:55+01:0015 de març de 2019|Societat| Tortosa|ajuntament de Tortosa, CAP Baix Ebre, ICS Ebre, Pediatria|0 Comentaris\nTota la línia d’atenció pediàtrica de la ciutat de Tortosa es realitzarà, a partir de la primera quinzena d’abril, al CAP Baix Ebre. Això comportarà que la pediatria que es realitza al CAP Temple i la que actualment es fa al CAP Baix Ebre, es realitzarà tota en aquesta segona ubicació, deixant la mateixa cobertura pediàtrica que hi ha actualment. Així mateix, seguint el model que s’aplica en diferents zones de Catalunya pel que fa a atenció pediàtrica, s’afavorirà l’accés a través d’internet i call-center, així com s’ordenaran els fluxos dels pacients en una sola ubicació. Aquesta mesura també propiciarà la millora d’activitats preventives i les revisions, i reforçarà l’activitat assistencial comunitària.\nL’objectiu d’aquesta mesura és garantir l’atenció de tots els usuaris per professionals que fan atenció pediàtrica. Per poder oferir aquest servei al CAP Baix Ebre, a partir del proper dilluns 18 de març, les especialitats d’anestèsia, clínica del dolor, oftalmologia i digestiu que es troben a la tercera planta d’aquest centre es traslladaran al CAP Roquetes de forma provisional.\nCal assenyalar que, des del mes de juny del 2018, l’atenció pediàtrica a les tardes a la ciutat de Tortosa ja es realitza tota al CAP Baix Ebre.


Energia eòlica: Costos i dimensionament. Parcs eòlics.\nPer a un correcte aprofitament energètic és important realitzar una bona valoració del vent existent i de les seves característiques: velocitat mitjana, distribució de freqüències de la velocitat en les diferents direccions (rosa dels vents), variació del vent en funció de l'alçada i de la posició, estadística dels valors extrems de vent, etc.\nLa realització de parcs eòlics requereix disposar d'emplaçaments que compleixin un mínim pel que fa a la velocitat, continuïtat o estabilitat del vent (les velocitats mitjanes han de situar-se entorn als 7 m/s), sent necessari utilitzar aerogeneradors que proporcionin la seva potència màxima a una velocitat el més semblant possible a la velocitat mitjana de l'emplaçament. Altra dada important és la potència del vent, és a dir, el valor màxim de la potència que es pot aconseguir per cada unitat d'àrea escombrada pel vent a l'indret escollit. A partir de potències de vent de 200 W/m2 la rendibilitat del parc sol estar garantida.\nA grans trets, la rendibilitat econòmica d'una instal·lació eòlica depèn de la inversió a efectuar (aerogeneradors, infrastructura elèctrica, accessos, connexió a la xarxa, sistemes de control...), dels costos d'explotació (terrenys, operació i manteniment, gestió...), de la quantitat d'energia produïda i del preu de venda d'aquesta energia. Com a mitjana, el preu d'instal·lació d'un parc eòlic oscil·la entre les 150.000- 190.000 PTA/kW instal·lat.\nLa partida més important de la inversió correspon als aerogeneradors (70%) repartint-se la despesa restant entre la infrastructura necessària de subestacions, línies, etc. (15%), els fonaments de les màquines (8%), els accessos (3%), el terreny (1%) i la gestió del projecte (3%).\nEl període d'amortització econòmica d'un parc eòlic està directament lligat al concepte de Temps equivalent. Aquest paràmetre reflecteix les hores de vent/any, és a dir, de funcionament de la instal·lació, i dóna una aproximació al seu grau d'aprofitament amb un aerogenerador determinat. Correspon a la relació entre la producció anual en KWh i la potència instal·lada en kW:\nTe (h) = Energia produïda (kWh) / Potència instal·lada (KW)\nEl Temps equivalent dels emplaçaments amb possibilitats d'aprofitament eòlic ha de situar-se entre les 1800 i les 2800 hores. Temps equivalents inferiors poden fer inviable la instal·lació donat que porten a períodes d'amortització massa llargs.\nTornar a Costos i Dimensionament


E.T. (cançó) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nE.T. (en català: E.T. significa vida extraterrestre és una cançó de la cantant nord-americana Katy Perry del seu tercer àlbum d'estudi Teenage Dream (2010). Va ser llançat com el tercer senzill promocional del seu àlbum Teenage Dream el 17 d'agost de 2010. després es va anunciar que la cançó seria llançada llançada com a quart senzill de l'àlbum, i va ser llançat a tot el món i lloc en llibertat el 16 de febrer va ser amb la col·laboració del raper Kanye West.\nD'acord amb el sistema d'informació Nielsen Soundscan, «E.T.» és la cançó més venuda en el que va de l'any 2011 als Estats Units. Això, amb una mica més de 4 milions de descàrregues digitals venudes al país. Això, el converteix en el quart senzill de Katy Perry que va assolir la marca dels 4 milions de descàrregues digitals venudes. Aquestes al seu torn, converteixen la cantant en l'artista amb més exitos amb els esmentats nivells de vendes.\nEs filtre abans del llançament de l'àlbum com un demo. Amb la seva filtració, a molts fanàtics els agrado la cançó i van pensar que seria llançat com el segon senzill, però això no va ocórrer perquè es va llançar "Teenage Dream". Originalment Peacock seriosa llançat com a quart senzill oficial de Teenage Dream però es va canvel·lar perquè la cançó era molt vulgar segons paraules de Katy Perry. Finalment va ser llançada com 4t senzill oficialment en una versió amb Kanye West.\nSegons Katy, el vídeo va ser inspirat a la pel·lícula Wall-e. Comença mostrant al planeta Terra ple d'escombraries i rebutjos en els quals es mostra un robot amb una llum gairebé pobre que surt del seu interior. Posteriorment, Kanye West apareix dins d'una estació espacial flotant, cantant i mostrant-se a si mateix en l'espai exterior. Després, es mostra el buit i d'un fregall de teles es deixa veure un extraterrestre que ve a convertir-se en Katy Perry. En aterrar a la Terra, torna a canviar la seva forma i es dirigeix lentament al robot, tocant-li la llum que tenia una brillantor molt tènue; les armadures del presumpte robot comencen a caure i es descobreix un humà, pel que sembla un negre albí i ella el besa. Després de posar-se unes lents del sol Vogue, part del seu vestit cau a terra i es descobreix que Katy, en comptes de tenir cames té potes posteriors de girafa. Ella i l'altre home es prenen de la mà i es dirigeixen cap a l'horitzó, com a senyal d'amor. El video porta més de 100.000.000 reproduccions en Youtube.\n"Et" ha rebut crítiques mixtes dels crítics professionals. S'ha assenyalat que la cançó representa un costat diferent de Perry, amb un to més fosc, més profund, i to més madur. Aquesta va ser elogiada per Bbc Music 'segon Al Fox, que va gaudir del contrast d'E.T. comparant amb els seus optimistes cançons de pop convencional de temes com " Hot N Cold "i" Califòrnia Gurls ". Leah Greenblatt de Entertainment Weekly sent Perry va mostrar la força de la cançó, comparant el seu so amb una combinació de músics de rock Lita Ford i Trent Reznor. Mateo Cole de Slant Magazine no li agrada el tipus d'hermetisme que presenta la cançó i va dir que acompanyament d'"Et" va ser una reminiscència de " All The Things She Said" (2002)de t.a.t.u.. Jason Richards crida la cançó "matussera" i Rudy Chapaleta de Sputnikmusic va desestimar el seu intent que sigui unsonido més madur, que va qualificar de "cursi". Bill Lamb, escrit per About.com, va donar tres estrelles i mitjanes de revisió de cinc: va dir que estava decebut amb la falta d'un ganxo definit més potencial i que el seu "nerviosisme es genera sense llibertat. "\nLa crítica sobre la revisió de la rebarreja de la cançó «Et» incloent Kanye West va ser variada també. Kaplan, va elogiar la pista com un "duo gran", lloant les veus d'ambdós artistes, una declaració compartida per Lamb, que es va sentir que Kanye intensificava els versos de la cançó.] Además, Brad Wete de la revista Entertainment Weekly sent que la cançó va ser millorada amb una perspectiva masculina. Robert Copsey de Digital Spy va donar una revisió de quatre estrelles de cinc, però va sentir, en canvi, que la contribució del raper no afegeix res a la pista. Amos Barshad de Nova York va dir que se sentia estrany amb les metàfores del West que es podia interpretar en "direccions estranyes".\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=E.T._(cançó)&oldid=23473417»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 maig 2020 a les 23:52.


La Nieta 2018 i 2018 Magnum | Decántalo\nVi negre Envellit en fusta Biodinàmic. 18 mesos en bóta de roure francès.\nAconsegueix 2.67 € en Saldo Decántalo comprant aquest producte\nEstil La Nieta 2018\nCaracterístiques La Nieta\nVi negre elaborat per Marcos Eguren, enóleg del Grup Eguren, en el celler Viñedos del Págano, en la D.O.Ca Rioja. Es tracta d'un celler subterrani, esculpit sota el vinyer. La Nieta està elaborat 100% amb raïm Tempranillo provinent d'una única parcel·la d'1,75 ha del mateix nom i d'uns 40 anys d'edat als quals s'aplica abonat orgànic amb periodicitat bianual. A Viñedos del Págano es duu a terme una viticultura integrada, respectuosa amb el medi ambient, d'acord amb els bioritmes de la naturalesa.\nPuntuacions anyades La Nieta\nNotes de cata La Nieta\nLa tardor i l'hivern de la nova collita, van començar amb unes menors precipitacions i unes temperatures una mica més elevades. Amb les temperatures estranyament altes que es van produir al mes de març es va avançar d'una manera considerable la brotació. Com a conseqüència de la gelada soferta el 28 d'abril, els brots més avançats van patir una pèrdua considerable de producció.Després de l'incident, el cicle vegetatiu va transcórrer d'una manera normal, a destacar les dues diferents floracions que es van produir a causa de la gelada.L'estiu va prosseguir amb temperatures altes i poques precipitacions. No és fins al setembre quan s'equilibren els estats fenòlics i fisiológics. El resultat d'esperar una mica més a la verema els va ajudar a aconseguir un raïm equilibrat i menys vegetal.\nEn boca té una entrada fresca, un pas rodó, suau, sedós, vellutat, molt elegant. Magistralment estructurat, amb uns tanins madurs i domats, excel•lent acidesa i un final etern i persistent. En retronasal notes afruitades, especiades, torrades, làctiques, balsàmiques, minerals ... Delicat, complex, infinit.\nColor cirera picota, viu, intens i profund, amb reflexes violacis. Abundant llàgrima de caiguda lenta i uniforme.\nLa Nieta 2010 és més fragant que anyades anteriors. Exhibeix un nas intens i alhora delicat, ple de matisos. Sobresurt una fruita negra madura, sucosa i carnosa que va deixant pas a aromes torrefactes, espècies dolces, notes florals i de fons, profunds balsàmics, mentolats i minerals.\nColor cirera picota amb reflexes violacis. Abundant llàgrima de caiguda lenta i uniforme.\nLa Nieta exhibeix un nas intens i alhora delicat, ple de matisos. Sobresurt i predomina una fruita negra madura, sucosa i carnosa que va deixant pas a aromes de fines fustes, espècies dolces, notes florals i de fons, profunds balsàmics i minerals.\nEs mostra rodó des del principi, entrant de forma àmplia i voluminosa, amb cos. Pas sedós, untuós, intens. Marcada fruita negra al costat de la fusta molt ben integrada. Molt bona acidesa que li proporciona una frescor agraïda. Tanins lleugerament presents. Final molt llarg i persistent amb un lleuger i agradable amargor i un postgust mineral. Un gran vi que ens conquerirà. Un plaer, una joia.\nIntens vermell picota amb vores violacis. Molt brillant. Llàgrima densa, de caiguda lenta.\nSobre una suggerent cremositat, apareix la rica fruita. A l'obrir-se, percebem unes equilibrades notes de la fusta, uns torrats i espècies dolces que completen la fruita sense tapar. Delicats tocs florals i un bon fons mineral. Intens i agradable nas.\nMolt bona entrada, pas ampli i vellutat, molt poderós. Tanins presents però molt ben integrats. Postgust llarg, persistent, amb presència mineral. Un vi molt elegant.\nDe color vermell fosc, molt brillant, amb rivets moradencs. Llàgrima contínua que tinta la copa.\nGran intensitat aromàtica molt complexa. Trobarem aromes de fruita negra, torrats, lactis, espècies (més aviat dolces: vainilla, canyella). Tot això amb un marcat fons balsàmic i mineral. A mesura que s'obri, més intensitat trobarem.\nVi negre Crianza Agricultura respectuosa. 18 mesos en bóta de roure francès.\nVi negre Envellit en fusta Agricultura respectuosa. 18 mesos en bóta de roure francès.\nAltres vins Sierra Cantabria\nViña Tondonia Reserva és un clàssic de la Rioja més tradicional: equilibri,...


Els comuns es reivindiquen com la solució per "desbloquejar la irresponsabilitat" dels governs català i espanyol\nJaume Asens assegura que són l'opció útil del republicanisme, el federalisme i la plurinacionalitat\nACN/ Mariona Puig Barcelona 31-10-2019 21:46 Lectures 2647\nPla mitjà del candidat d'En Comú Podem al Congrés, Jaume Asens, el 31 d'octubre del 2019. ACN\nEl candidat d'En Comú Podem al Congrés, Jaume Asens, ha reivindicat la seva candidatura com la solució per "desbloquejar la irresponsabilitat" dels governs tant català com espanyol. En un acte a la Nau Bostik de Barcelona, on han donat el tret de sortida a la campanya per a les eleccions del 10 de novembre, Asens ha retret a JxCat i ERC estar "més preocupats de les gesticulacions que de governar", mentre ha carregat contra el govern espanyol per seguir "la línia de continuïtat i immobilisme" del PP. En aquest sentit, Asens ha subratllat que els comuns són "l'opció útil" del republicanisme d'esquerres per "aixecar les banderes" del federalisme i la plurinacionalitat que, segons creu, són uns valors que el PSOE "ha abandonat".\nDavant d'unes dues-centes persones, Asens ha denunciat que els executius català i espanyol han "incomplert" les seves promeses i ha avançat que la seva candidatura "dirà la veritat" encara que a vegades "sigui incòmoda". En el cas català, els ha acusat d'estar "confusos i dividits" i els ha retret que "s'amaguin" darrere el conseller de l'Interior, Miquel Buch.\nAsens s'ha dirigit a les dues formacions independentistes de l'executiu català i els ha exigit que "es facin càrrec de la situació d'excepcionalitat" perquè, segons creu, no es pot construir un país "deixant enrere l'altra meitat". "Els temps del 'nosaltres sols', del 'tenim pressa', del 'com pitjor millor', del 'ho tenim a tocar' han fracassat", ha sentenciat. Pel que fa al govern espanyol, els ha recriminat que segueixin "amb la línia d'incomprensió del PP" i ha lamentat que hagin "desconnectat emocionalment" de part de la societat.\nDe fet, al primer acte de campanya Asens ha carregat durament contra els socialistes i ha afirmat que han abandonat tant a la classe treballadora com al federalisme i la plurinacionalitat. "El PSOE ha girat l'esquena al llegat del socialisme democràtic dels anys 30", ha lamentat Asens, que ha afegit després que ells mateixos se'n senten "hereus".\nAixí, Asens ha reclamat un govern espanyol que "escolti a Catalunya" i que no sigui "una paret" i s'ha erigit com a garantia perquè "Sánchez no miri a la dreta". "Hi ha dues opcions, o una gran coalició del PSOE amb el PP o una majoria progressista amb nosaltres com a punta de llança", ha resumit. Asens ha insistit, a més, que els seus objectius per al govern espanyol són la llibertat dels presos, un diàleg "estable i sense condicions" i "solucions que passen perquè un dia els catalans puguin decidir el seu futur".\n"Hem d'acabar amb la violència als carrers"\nA banda d'Asens, a l'acte també hi ha participat la candidata al Senat, Rosa Lluch, que ha explicat que amb el seu passat com a mediadora en el procés de pau amb ETA pot aportar "una experiència personal que no es pot oblidar". "Jo vaig començar unes converses secretes amb un grup, i aquest grup va deixar de matar", ha recordat Lluch, que s'ha reivindicat com a víctima del terrorisme encara que ha insistit que no són "moralment ni millors ni pitjors". En aquest sentit, Lluch ha demanat "acabar amb la violència al carrer" i ha exigit que es condemni.\nLa número 2 d'En Comú Podem, Aina Vidal, ha estat l'encarregada d'obrir l'acte i ha explicat que "només En Comú Podem pot fer virar" l'executiu espanyol per "aconseguir les polítiques que necessita al gent". Al primer míting de campanya hi han assistit diversos candidats de la llista per Barcelona així com els diputats al Parlament David Cid i Susana Segovia, juntament amb l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau. Al final de l'acte s'ha projectat l'espot de campanya i uns vídeos breus de presentació dels candidats a Lleida, Girona i Tarragona.


Argentona Bocs: La semifinal, el següent pas | Diari Maresme\nArgentona Bocs: La semifinal, el següent pas\nPer Redacció , a Argentona, Esports, Portada 27 de Feb de 2013\nFoto: Argentona Bocs\nDissabte passat, els Sèniors d’Argentona Bocs van disputar l’últim partit de la fase regular que els enfrontava amb als darrers de la classificació, els Legends, al gèlid camp de Torrelles de Llobregat. Per no perdre la costum, els Bocs no van defraudar i es van endur de Torrelles una aclaparadora victòria 63-3, acabant així invictes la fase regular de la competició.\nAmb el termòmetre sota cero i el camp glaçat s’iniciava el partit d’una manera enrevessada que va fer patir als pocs seguidors de Bocs que allà es van reunir, tant sols l’anotació del receptor Albert Vila va calmar els ànims de l’estrany primer quart. Ja en el segon quart i més habituats al fred, els Bocs van acabar d’endinsar-se al partit i sumar punts al marcador gràcies a les anotacions de Quim Perejoan i Mats Jonsson i als punts extra d’Albert Güell, a qui van anul·lar un touchdown. Ja amb la tranquil·litat de 20-3 marxaven a la mitja part.\nDurant la segona meitat els argentonins van acabar de sentenciar el partit. En el tercer quart les anotacions de Ramon Maspons, Mats Jonsson, Enric Castillo i el júnior Pol Dorsé van deixar sense possibilitats als contrincants cada cop més exhausts. Al darrer quart una nova anotació del quarterback Mats Jonsson, un safety de Francesc Magret i l’estrena d’Omar Robledo com a anotador aqusta temporada van acabar d’arrodonir un magnífic partit i deixar el marcador final de 63-3.\nPerò ser líders d’aquesta fase no assegura cap plaça a la final, abans hauran de sortir triomfadors de la semifinal que els enfrontarà als Eagles de Vilafranca el proper Diumenge 3 de Març a Argentona. Serà l’última oportunitat per veure als Bocs jugar a casa, a més d’un partit replet d’il·lusions i sorpreses. També comptarem amb la col·laboració de Christian Llitjós, cap de premsa de la Federació Catalana de Futbol Americà, que retransmetrà en directe l’emocionant partit.\nText: Carla Navarro


Llum verda a l'agència de ciberseguretat de Catalunya\nEl text final permet que el nou ens pugui "investigar i analitzar tecnològicament" els ciberincidents i ciberatacs\nBarcelonaEl Parlament ha aprovat aquest dimecres el projecte de la llei de creació de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya (ASC). El projecte de llei, que ha arribat al debat final al ple després d'un dictamen del Consell de Garanties Estatutàries a petició de Cs, defensa que aquesta Agència té per funcions planificar, gestionar, coordinar i supervisar la ciberseguretat a Catalunya i minimitzar els danys i el temps de recuperació davant d'un cas.\nNo ho veu igual un dels diputats més crítics durant el debat parlamentari. Des de Cs, Alfonso Sánchez ha posat en dubte que Catalunya necessiti una altra "carcassa" per "autoprotegir-se" amb una Agència que suposa un "rentat de cara" del CESICAT. "Què vol fer el Govern amb aquesta agència?", ha preguntat el diputat de la formació taronja en qüestionar si pretenen tenir un "control absolut de les cibercomunicacions" a Catalunya. "Així podran llegir milions d'e-mails, obtenir dades bancàries, accedir als mòbils i poder llegir tots els 'whatsapps'. O tenir capacitat per atacar servidors d'adversaris, diaris, entitats o sindicats" d'acord amb un text que "no contempla control extern per garantir que l'Agència d'espionatge sigui neutra", ha etzibat Sànchez.\n"Si tingués intenció d'interceptar comunicacions i llegir 'whatsapps', probablement una agència no seria l'eina més adequada", li ha replicat el diputat del PSC Ferran Pedret. "No és ni pot ser un CNI", on els 'hackers' es dediquin a "rebentar ordinadors"; [...] en principi, el text no afavoreix que es creï un CNI català ni res que s'hi assembli remotament", ha insistit Pedret. En aquest sentit, "si en algun moment es desvia de les seves funcions", el PSC ha advertit que caldrà investigar-ho "fins al final". Per tot plegat, el diputat socialista ha afegit que seria convenient "reforçar els mecanismes de control parlamentari" de l'Agència, i precisament per això han mantingut esmenes en aquest sentit.\nEn una línia semblant s'ha expressat el diputat relator del text, de JxSí, Lluís Guinó. "No és en cap cas el CNI ni vol ser-ho", ha dit limitant-ne les funcions en donar "garantia" sobretot en l'àmbit públic i privat. El debat polític ha quedat marcat també perquè l'Agència substituirà l'antic Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya (CESICAT). Guinó ha assegurat que aquest organisme no només va tenir episodis polèmics: "No s'hi ha donat prou importància però certament hi ha crítiques contra determinades actuacions, però des d'un punt de vista judicial no n'hi ha ni una que tingui el corresponent recorregut", ha matisat Guinó.\n"El CESICAT necessita ser tancat i clausurat", ha insistit en aquest sentit la diputada cupaire Anna Gabriel. "No només per la forma jurídica sinó també per actuacions de dubtosa qualitat democràtica", ha afegit, i ha avisat que els cupaires discrepen que l'Agència no es regeixi pel dret públic administratiu enlloc del privat, com contempla la llei. Irònicament, Gabriel ha celebrat que els grups parlamentaris hagin condemnat el paper del CESICAT en l'etapa del conseller Felip Puig amb les "monitoritzacions a activistes". "Nosaltres som dels monitoritzats en aquella llista", ha etzibat en un agraïment a la "solidaritat".\nEl diputat de CSQP Joan Giner ha coincidit amb Pedret a subratllar la necessitat de fixar mecanismes de control a l'Agència. "Aquí estem parlant de si cedim capacitat, poder, a una entitat, i la pregunta és: qui vigila el vigilant? És perillós el que creem? Pot ser que sí, però no podem quedar-nos amb el que teníem, hem de fer quelcom", ha afegit Giner. Partidaris de més control per part del Síndic de Greuges, la coalició d'esquerres ha advertit que es mantindrà "amatent" de com es concreta ara la creació de l'Agència.\nDes del PPC, el diputat Alberto Villagrasa ha apuntat que no veuen amb mals ulls que es creï l'Agència, però ha admès que "desconfien del Govern" per com ha "gestionat en el passat la ciberseguretat a Catalunya", ha insistit amb el CESICAT un altre cop com a teló de fons. Els populars tampoc estan d'acord en els "complexos" de JxSí per "reconèixer la col·laboració amb altres administracions i per "no donar un paper protagonista més gran" als Mossos dins l'Agència de Ciberseguretat.


Quins grups es vacunaran aquesta setmana? - À Punt\nQuins grups es vacunaran aquesta setmana?\nDimecres es reprén la immunització amb AstraZeneca del professorat i de les forces i cossos de seguretat de l’Estat.\nDimecres es reprén la vacunació del professorat als hospitals de campanya / Kai Försterling (Efe)\n23 de març 2021 - 17:55\nLa Conselleria de Sanitat ha fet públic el calendari de vacunació per a aquesta setmana, després que dilluns el Ministeri de Sanitat va ampliar la franja d’edat d’immunització amb AstraZeneca fins als 65 anys.\nAixí, amb la vacuna de Pfizer, s’innocularan les segones dosis en residències de persones majors, i també segones dosis als professionals de la sanitat privada i en centres de dia de persones amb diversitat funcional. Així mateix s’administraran les primeres i segones dosis a professionals sanitaris del Sistema Valencià de Salut i a persones amb gran discapacitat i més de 80 anys. A més, es començarà la vacunació als treballadors de serveis socials, innoculant la primera dosi.\nPel que fa a la vacuna de Moderna, s’administrarà un total de 16.620 dosis a majors de 80 anys.\nFinalment, es reprendrà la vacunació amb AstraZeneca als tres hospitals de campanya, després de l’aturada de la setmana passada, amb les primeres dosis per al personal docent i professionals de la comunitat educativa i a altres grups, com forces i cossos de seguretat de l’Estat, forces armades, Protecció Civil i bombers, entre d’altres.


Inici On somCom arribar-hi Mapa digital EntornLa Noguera Pobles de l'entorn Visita virtualFotos Reserves Contacta ACTIVITATS DELS AMICS DEL MONESTIR\nL'Associació d'Amics del Monestir de les Avellanes pretén fer realitat els seus objectius i finalitats a través de la realització d'activitats i projectes diversos. Actualment estem duent a terme algunes activitats i projectes com: Les Jornades d'Història del Monestir de les Avellanes, de les quals l'any passat vam celebrar-ne la seva primera edició, dedicada als premonstratesos a l'edat mitjana. L'edició de llibres relacionats amb el monestir, com és el cas de l'edició en català del llibre "La força de la fraternitat: maristes, cent anys a les Avellanes 1910-2010", escrit per G. Lluís Serra i Llansana.\nDintre dels projectes de millora del patrimoni cultural del Monestir, aquest 2011 hem posat en marxa el projecte "Que sonin les campanes al Monestir", amb el qual es pretén recuperar el so de les campanes amb la instal·lació d'una nova campana i la recuperació de l'antiga campana premonstratesa, cercant la col·laboració i participació popular i d'entitats públiques i privades del territori. Des dels Amics del Monestir tenim la voluntat de difondre creacions artístiques i a la vegada fer una divulgació pedagògica de la nostra cultura i de les nostres tradicions, promocionant exposicions dins dels espais del Monestir de les Avellanes. Les dues darreres exposicions han estat:


El Món | Incertes glòries\n"El més probable és que d’aquí a un any més o menys tornem a parlar de nous retards i més costos en les obres. El govern ha optat per una decisió de cara a la galeria i extremadament partidista"\nper Jordi Coronas 02/05/2017\nAaaah ! Ja ho entenc...\nL'Autor de l'Article no parla del motiu essencial per a tot plegat : si hi ha noves licitacions i adjudicacions TAMBÉ HI HAURA OBVIAMENT NOUS OFERIMENTS, NOVES NEGOCIACIONS, I NOUS COBRAMENTS DEL 3% DE COMISSIÓ. Ara bé: si aixó ho fes la dreta seria molt lleig i en diriem corrupció. Segons la Colacao i el Xixarel·lo només seran "despeses de negociació i tramitació". I els que els apoien, semblen de debó gent del tot comuns.


Dictatorships & Democracies publica exclusivament articles originals. Admet la presentació de treballs que versin sobre els eixos temàtics de la revista, que són sotmesos a avaluació cega de dues persones expertes (double blind peer review) en cada una de les matèries, proposades pel Consell editorial. A aquest efecte, la revista Dictatorships & Democracies disposa d’una xarxa de revisors, que amplia quan és necessari per mitjà de la base de revisors internacional Publons. Un cop finalitzada la revisió científica dels articles, s'emeten els certificats de revisió corresponents.\nTal com s'indica a la guia per a autors (Criteris editorials), l'autor ha de lliurar l'article sense les seves dades personals (nom i cognoms, codi ORCID, adreça electrònica, adscripció acadèmica, adreça postal i breu currículum). Aquest tipus d'informació s'ha d'adjuntar en un altre arxiu.\nEn el procés de revisió es manté amagada tant la identitat dels autors els treballs dels quals són avaluats com la dels avaluadors.\nDictatorships & Democracies revisa periòdicament el formulari de revisió i també controla la qualitat de les respostes dels informes d’avaluació sol·licitats.\nFase 2: Avaluació cega de l'original per dos revisors externs (double blind peer review), experts en l'àmbit temàtic que correspongui. En el procés de revisió es manté oculta tant la identitat dels autors dels treballs avaluats com dels revisors. El procés de revisió té per objecte també els aspectes metodològics.\nFase 3: Comunicació del resultat de l'avaluació al responsable de la revista. Els revisors envien el resultat de l'avaluació i una proposta de dictamen al director de la revista.\nFase 4: Comunicació del resultat de l'avaluació als autors:\nDictatorships & Democracies emet el dictamen d'acceptació o rebuig tres mesos després de la data de recepció.\nDossier: "De Munic a París (1938–1940). De la Guerra Civil espanyola a la nova Europa alemanya"


Els opositors al polígon afirmen que l'enquesta és «tendenciosa»\n20 abril 2021 18:19\nEl PP i el PSOE apropen postures per estudiar-ne les alternatives\nLluc García | 26 gener 2001\nLa notícia que l'enquesta que va fer l'Ajuntament sobre el polígon es va tancar dimecres amb un total de 35 empreses interessades a anar a Son Puça si es posa en marxa aquesta infraestructura ha tegnut una ràpida resposta des del moviment opositor a convertir aquests terrenys en industrials. Segons els portaveus d'entitats que s'han adherit a la Plataforma per Son Puça, l'enquesta és «tendenciosa», ja que s'han ofertat unes condicions que són difícilment rebutjables i que no comprometen a res.\nCarlos Zayas, secretari general d'Amigos de la Tierra, i Lluís Forteza, del Fòrum Sóller 2007, han manifestat que no canviaran la seva postura contrària a aquesta ubicació i recorden que va arribar a circular una relació de 55 empreses teòricament disposades a anar a Son Puça. «Si ara ja només són 35, vol dir que ja n'hi ha moltes que han tornat enrere».\nPer la seva part, l'oposició també s'ha mostrat molt crítica amb les recents declaracions del batle Arbona. Amador Castanyer, portaveu del grup municipal PP-IPIS, va assegurar ahir que «si el batle s'hagués molestat a estudiar les nostres propostes alternatives a un gran polígon a Son Puça, hauria comprovat que donàvem sortida a necessitats diferents que abarcaven des dels 33.000 metres quadrats fins als 70.000 metres, que és molt més del que es vol fer a Son Puça però sense l'impacte d'aquesta opció». Castanyer va assegurar que el PP ja s'ha reunit amb el PSOE i que aquest partit està disposat a estudiar les seves alternatives i a posar els equips tècnics a fer-hi feina a partir d'avui.


Com van afrontar l’espoli l’Alemanya nazi i la RDA\nEl problema va ser que les empreses privades no volien invertir a l’Alemanya de l’Est per la inseguretat que, en qualsevol moment, una propietat podia ser reclamada pels antics propietaris\nImatge del general Juan Yagüe fent la seva entrada a Barcelona EFE\nProfessor d’Història del Dret a la UPFEls que l’any 1936 es van alçar en armes contra la República deien que defensaven la propietat privada amenaçada pels comunistes, però no van dubtar en espoliar els béns de molts vençuts sota una grollera aparença de legalitat. L’estat franquista es va construir sobre aquest espoli, que en bona part ha constituït les relacions econòmiques, socials i polítiques a Espanya.\nQuan s’ha posat sobre la taula la possibilitat de la restitució, la mirada s’ha dirigit a Alemanya, on el nazisme va robar a milions de persones i on es va imposar el deure de reparació, tot i que no automàticament. Els processos de restitució no estan del tot tancats i encara avui llegim sobre casos de propietats de jueus que tornen als hereus. Però la comparació amb l’Alemanya nazi no té sentit per les durades dispars d’aquestes dues dictadures. En 40 anys, una propietat espoliada pot haver canviat de mans diverses vegades sense que els nous adquirents coneguessin l’origen del bé; en dotze anys, no tant.\nSi busquem experiències per aprendre’n convé mirar, salvant distàncies de tot tipus, la reunificació d’Alemanya. Al Tractat de Reunificació del 1990 s’estableix que és una prioritat restituir els béns nacionalitzats per la RDA. Sobre el paper, la restitució era molt senzilla. El problema va ser que les empreses privades no volien invertir a l’Alemanya de l’Est per la inseguretat que, en qualsevol moment, una propietat podia ser reclamada pels antics propietaris. Per solucionar-ho, el 1991 es va aprovar la llei per a l’eliminació dels obstacles a la privatització i de promoció de la inversió. No s’eliminava el dret a la restitució però s’hi introduïen excepcions per generar la seguretat jurídica que demanaven les empreses. Així, no es podien reclamar propietats adquirides de bona fe per persones i organitzacions socials o que es destinessin a l’ús comunitari, per evitar una allau de reclamacions que foragités els inversors.\nA Espanya no hi va haver cap norma similar. Es van aprovar dues lleis, el 1986 i el 1998, que van restituir a sindicats i partits part del patrimoni espoliat el 1939, però els particulars en quedaven exclosos. Això tampoc no va ser objecte de debat durant la Transició. I la via judicial té un problema: les accions judicials tenen terminis per ser exercides, i mai superen els 30 anys. Una sentència del Suprem va determinar que aquest termini es comptava des de l’entrada en vigor de la Constitució, i d’això ja fa 40 anys. La via jurisdiccional, per tant, està tancada, almenys a l’estat espanyol.\nQue la restitució no sigui possible en la majoria de casos no impedeix que les administracions aprovin normes i desenvolupin polítiques en pro de la veritat i la reparació. Es podria començar retornant a les famílies els béns espoliats que encara estan en mans de les administracions. Publicar un estudi sobre aquesta qüestió ajudaria a entendre fins a quin punt les propietats robades van servir per construir empreses i fortunes privades durant el franquisme. Les administracions podrien també fer actes de reparació simbòlica. La justícia, la veritat i la reparació no sempre passen pel dret, els tribunals i les accions judicials.


Octubre 24, 2015 at 8:32 pm\n3d6ps per la Fira d’Andorra la Vella\nJornada castellera en la trenta-setena Fira d’Andorra la Vella, en la que els Castellers d’Andora, actuant a casa i davant el nostre públic, hem volgut oferir una de les nostres millors diades portant a “plaça” un castell nou per a la colla, el 3 de 6 aixecat per sota (3d6ps). Amb aquest castell de la gama alta del 6, ja tenim pràcticament assolida tota la gama dels castells de sis pisos!\nHem començat la diada entrant a plaça en cercavila, la qual cosa ha cridat l’atenció dels visitant de la Fira. Com a pilar de presentació hem descarregat un pilar de 4 aixecat per sota (p4ps). Tot just és el segon que descarreguem. Com a castells, hem descarregat el 3 de 6 aixecat per sota (3d6ps) en primera ronda, el 4 de 6 (4d6) en segona i el 3 de 6 amb agulla (3d6a) en tercera. Això ens permet firmar la nostra tercera millor diada.\nA la ronda de pilars, em fet 3 pilar de 4 simultanis dels quals em descarregat 2 i el tercer ha quedat en intent desmuntat.\nPer acabar la jornada hem fet 7 pilars de 3 amb tota la canalla i una magnifica foto de família!!\nLa següent sortida serà el proper cap de setmana que viatjarem fins a Vilanova.\nMarç 14, 2015 at 2:04 pm\nAvui, dia de la Constitució Andorrana, en una jornada on ha brillat el sol malgrat les previsions meteorològiques que pronosticaven tot el contrari, els Castellers d’Andorra hem aconseguit arreplegar un centenar de camises per a celebrar la nostra primera diada complerta a plaça on, a més, hem estrenat la nostra nova flamant camisa color bordeus.\nLa jornada l’hem començat entrant a plaça amb un pilar caminat, el primer que fem en la nostra curta història. Després hem aconseguit descarregar un 3d6 (el quart descarregat), un 4d6a (el tercer descarregat) i un 4d6 (el cinquè descarregat). Els castells han sortit molt bé, quasi ni s’han bellugat. De fet, el 4d6 ha quedat com una postal.\nHem acabat la jornada castellera amb tres p4 simultanis, un dels quals ha estat íntegrament de dones (pinya inclosa). En el pilar central hem desplegat una bandera andorrana un cop coronat.\nVolem agrair des d’aquí la col·laboració dels grallers dels Xiquets de Tarragona i de Súria per haver pujat avui a ajudar-nos.\nEl proper gran objectiu de la colla es centrarà en la jornada del nostre bateig on esperem realitzar noves estructures.\nEnhorabona colla per aquesta gran jornada!\nMarç 1, 2015 at 4:19 pm\nBenvolguts Castellers d’Andorra,\nEn principi felicitar-vos per l’actuació d’ahir a La Seu. ha sigut un pas més dins la nostra curta història, un pas petit però importat ja que, encara que en llocs diferents, hem fet una actuació complerta de 6 (4d6a, 3d6, 4d6) amb quatre pilars de 4.


Rosa, Spain, Espanya (04 març 2014)\nApartamentos AR Melrose Place , 17 habitacions\nAquests apartaments es troben al centre de Lloret de Mar, a la Costa Brava, a només 500 m del mar. Ofereixen una vista magnífica, jardí i piscina.\nEls apartaments del Melrose Plac disposen d'aire condicionat, balcó privat, saló, TV i bany privat. La cuina està equipada amb nevera, congelador i fogons.\nLa recepció del Melrose Place té un snack-bar, un jardí agradable i una terrassa àmplia amb piscina. L'establiment també disposa d'ascensor i d'un bar amb TV de pantalla gran, billars i zona d'internet.\nEl Melrose Apartments es troba a prop d'una gran varietat de bars i restaurants, així com de totes les zones d'oci de Lloret.\nApartamentos AR Melrose Place es troba a Lloret de Mar


LA SAETA, EL PREC DEL POBLE ANDALÚS – és mediterrani\nEscrito por davidsanahuja2 25/11/2019 27/12/2019\nDavid Sanahuja Olivé\nLa saeta, (que vol dir fletxa), és un cant tradicional en forma de copla religiosa que s’entona en determinades celebracions.\nInterpretat fundamentalment a les processons de Setmana Santa a Espanya, especialment a terres andaluses i també algunes zones de Extremadura, Castella la Manxa i Murcia.\nLas saetas són cantades al pas de les imatges d’una processó de Setmana Santa, normalment desde un balcó baix. Al començar a escoltar-se, el capatàs del pas, mana parar la cuadrilla dels portats. És en aquest, en que també s’atura el repic de tambors i caixes que acompanyen el pas.\nPer regla general, les sol cantar una única persona.\nCARACTERÍSTIQUES MUSICALS DE LA SAETA\nLes saetas es componen de quatre o cinc versos de tipus octosil.làbic, que giren entorn als personatges de la Passió, que actualment tenen una gran esencia flamenca.\nEl “saetero/a” pot ser contractar per algú de la cofradia titular de l’imatge o ser un devot espontani de la imatge, desitjós de mostrar la seva devoció o art. Les saetas són freqüents al pas de les imatges pel barri, unes vegades apagades per soroll ambiental o també poden estar acompanyades per la banda de música, i altres amb silenci absolut. Respresenten una combinació entre sentiment, art i devoció.\nLa música té un paper secundari, simplement dóna ambient i solemnitat acompanya al cantant solista, que és qui té el paper principal en aquest ritu cerimoniós.\nCal dir, que la saeta més popular de totes és “La Saeta”. És una composició del cantant català Joan Manuel Serrat, en que la lletra utilitzada és de l’escriptor de Sevilla, Antonio Machado. Desde 1969 (any que va ser cantada per primer cop), ha passat a ser part fonamental de la cultura musical espanyola.\nVersió de Joan Manuel Serrat\nVersió de «La saeta» de la cantant Argentina\nDe les dues versions, la d’en Serrat, és en part recitada, i s’acosta més al pregó que a una cançó. Nomès l’acompanya un violoncel i el tambor (part rítmica indispensable en una saeta).\nLa de la cantant Argentina, en canvi, té una gran essència flamenca, a diferència de la d’en Serrat, desde el començament, i de manera molt clara en els cants a partir del minut 4.\nVALORS I SIGNIFICATS DE LA SAETA\nLa majoria de lletres saeteres, tenen temàtiques semblants i solen repetir-se, amb petites variacions. El més habitual es trobar lletres per demostrar l’estimació i devoció per una imatge concreta de Crist o de la Verge (lament per la desgràcia, inclús l’empatia), l’assimilació personal del dolor que sent la Verge o el mateix patiment de Jesucrist en la seva passió i mort. Aquest tipus de lletres són les més abundants.\nEs pot dir que existeix una classificació segons quins criteris establerts. Les tipologies de saetes han vingut marcades per la temàtica de les lletres, la intenció de les mateixes, segons també pel destinatari de la saeta (a Jesús o la Verge), etc.\nLes de tipus narratives, que tracten directament a la Passió, i a la mort de Jesucrist, o expliquen alguns dels seus passatges que es representen en els passos processonals. Són les més primitives, tant per la seva forma com per la seva melodia.\nAquests tipus, en destaquen en localitats com Puente Genil o Arcos de la Frontera.\nLes de tipus explicatives, també formen part de les primitives, encara que la seva melodia s’acosta més als pregons, es podria dir que són les saetas sense melodia.\nLes afectives o passionals , són composicions o laments breus dels quals es diu, que l’ànima és qui pren la paraula.\nDins d’aquest últm grup destaquen les saetas anomenades Carceleras.\nEs cantaven al matí de Divendres Sant en el moment en que passaven per davant de les reixes de les presons, i era en aquest moment on els presos cantaven lletres relacionades amb la seva situació de privació de llibertat. Avui en dia, hi ha una imatge d’un retaule ceràmic que ho recorda. Aquest tipus de saeta no es canta actualment, ja que estan pràcticament oblidades.\nBERLANGA, Miguel A. (2006) Música y religiosidad popular en Andalucía: las saetas.\nBERLANGA, Miguel A. (2000) Música y religiosidad popular: Saetas y misereres en la Semana Santa Andaluza.\nPrevious Post Revival de la tradición de Chipre: La tatsia\nNext Post El Foc de Castelló


EMT per al tractament de la depressió | Guttmann Barcelona\nestimulacio magnetica transcranial repetitiva emtr\nEstudis científics corroboren que, aproximadament en un 30% dels casos, patologies com la depressió o el trastorn obsessiu compulsiu no responen al tractament habitual, al menys dos psicofàrmacs de funcionament diferent combinat amb psicoteràpia. En aquests casos parlem de Trastorns Resistents.\nL’Estimulació Magnètica Transcranial (EMTr) per al tractament de la depressió ens permet modular l’activitat del còrtex cerebral de manera indolora i segura. Aquesta tècnica va ser utilitzada per primera vegada el 1995 observant-se un efecte positiu sobre l’estat d’ànim en pacients amb depressió.L’EMTr comporta l’estimulació d’una àrea cerebral, microscòpica, molt precisa, normalment al lòbul pre-frontal, que està implicada en l’estat d’ànim. L’estimulació s’aconsegueix de manera no invasiva, sense la necessitat de cap anestèsic a partir d’un camp magnètic creat per una bovina electromagnètica situada sobre el cap del pacient. En cas de derivació, el pacient ha de tenir un psiquiatra de referència que haurà de tenir constància de que se sotmet al tractament i a qui serà remès l’informe, una vegada finalitzat el tractament, per realitzar el seu seguiment.\nEl tractament no requereix anestèsia, es tracta d’una tècnica no invasiva, que no requereix sedació. En cas d’estar prenent medicació antidepressiva, no interfereix en la realització del tractament amb estimulació magnètica transcranial. La recomanació és mantenir-la estable durant el temps que duri l’estimulació.\nEntrevista de valoració inicial realitzada per un professional expert amb registre d’escales d’avaluació objectiva de la depressió. El pacient haurà d’aportar un informe del seu psiquiatra de referència si en té.\nRealització d’un electroencefalograma previ a l’inici del tractament en el qual es determinarà el patró d’activitat cerebral.\nTractament consistent en 20 sessions d’estimulació magnètica transcranial de 30 minuts de durada, diàriament durant 3 setmanes.\nEntrevista de valoració final amb professional expert i repetició de les escales d’avaluació objectiva.\nÉs possible que es recomani una extensió a 10 sessions -si fos necessari- i l'emissió d’un informe i derivació al psiquiatra referent si en té, o bé seguiment al mateix Guttmann Barcelona.


Gairebé 70 persones inscrites a la conferència “Els maquis a les Muntanyes de Prades” - Associació d'Amics de les Muntanyes de Prades\nL’acte està organitzat per l’Associació d’Amics de les Muntanyes de Prades (AAMP), amb el suport de l’Ajuntament de Vilaplana, i es durà a terme al Casal Vilaplanenc. Aquest espai, amb les mesures de sanitàries actuals, té capacitat per albergar fins a 80 persones. A hores d’ara, la conferència ja compta amb gairebé 70 persones inscrites, cosa que és indicativa de l’interès suscitat per la temàtica proposada. I és que a les Muntanyes de Prades i, molt concretament a Vilaplana, hi ha diversos testimonis del moviment dels maquis. És el cas de la família dels “Patacons”, per exemple, que ha donat nom a un grau i a una via ferrada que pugen pels cingles de Vilaplana cap al nucli de La Mussara.\nLes persones interessades a assistir a la xerrada aquest dissabte poden inscriure’s en el següent enllaç: http://bit.ly/ConferenciaMaquis Les darreres places disponibles s’assignaran per rigorós ordre d’inscripció.\nReportatge sobre l’opuscle de l’avellana de muntanya al Diari de TarragonaGran èxit de la conferència sobre els maquis a les Muntanyes de Prades


[VÍDEO] Puigdemont: 'Preparem-nos per a guanyar la lluita definitiva'\n[VÍDEO] Puigdemont: ‘Preparem-nos per a guanyar la lluita definitiva’\nEl president a l'exili ha fet una crida a la 'mobilització permanent'\n‘Catalans i catalanes, preparem-nos.’ El president de la Generalitat a l’exili, Carles Puigdemont, ha fet el discurs més esperat. Ovacionat amb crits de ‘president, president’, ha demanat l’alliberament de Julian Assange i s’ha adreçat a la multitud per avisar que ‘ara hem de preparar la lluita definitiva’. Ha demanat la creació d’una xarxa de Consells per la República i ‘mobilització permanent’. Sobre l’exili, ha lamentat que ‘portem escrit a la pell la repressió de generacions rere generacions’.\nPuigdemont ha fet una crida per a preparar ‘la lluita definitiva’ de l’independentisme ‘amb la mateixa convicció’ que es va celebrar el referèndum de l’1-O, però ‘superant errors i vencent dubtes i febleses’. ‘Prepareu-vos’, ha insistit. També ha dit que ‘totes les victòries futures només es poden aconseguir fent cas d’aquest mot d’ordre’. Ha aprofitat l’acte per criticar durament la justícia espanyola i el ‘règim monàrquic hereu directe del franquisme’, a qui ha acusat de tenir ‘al·lèrgia a la catalanitat’.\nS’ha referit tant als controls policíacs que han dificultat l’arribada de manifestants a Perpinyà com a la condició de ‘tanta gent que és a la presó o que haurà d’anar a declarar davant algun jutge que s’ha posat a la cua de voluntaris per a aplicar aquell a por ellos que els va ordenar el rei d’Espanya’. A més, ha afirmat que una República Catalana ‘és l’única garantia’ per deixar enrere aquestes situacions. ‘Per tant, no hem d’esperar temps millors, perquè els temps millors ja els tenim aquí’, ha afegit.\nPuigdemont ha insistit en la necessitat de ‘preparar i ajudar a preparar qui sigui’ en vista de la ‘molta feina’ que albira per a l’independentisme. ‘Organitzem-nos arreu amb una xarxa que controli el territori, combatent la repressió de l’estat. Fem xarxa del Consell per la República per guanyar la llibertat que ens mereixem. Preparem-nos per a plantar cara contra l’abús i la injustícia’, ha conclòs. L’acte ha culminat amb el cant de Els segadors.


Rangel: “Vinc a aportar el meu treball, experiència i caràcter” | L'Informador\nDavid Rangel és un veterà porter de sobres conegut per la zona del Llevant. Als seus 34 anys, afronta una nova aventura a Xàtiva després del seu pas per l’Alcoià en la temporada 2013/14 al que va arribar procedent de l’Ontinyent, equip en el qual ha militat en la seua maduresa esportiva (també va estar en aquest club des de 2008 fins 2010). En la 2010/11 va pertànyer a un històric com el Castelló i una campanya després va canviar d’entorn per a enrolar-se en l’Esportiu Alabès. Hem volgut conèixer-lo dies abans del debut de l’Olímpic en la Murta davant el Badalona.\nCom estan sent aquestes primeres setmanes en Xàtiva?\nLa veritat que molt bé. Estic molt content ja que el vestidor m’ha acollit perfectament. Tinc allí diversos amics i m’ho han posat molt fàcil. M’he trobat amb un ambient molt sà i una ciutat fantàstica.\nQuè t’oferia l’Olímpic per decantar-te finalment per ell?\nÉs un equip molt competitiu i ho ha demostrat en els últims anys. Té un projecte molt ambiciós i atractiu.\nArribes per substituir a Francis, un dels referents de l’equip en aquestes temporades.\nJo vinc a aportar el meu treball, experiència i caràcter. No tinc altra premissa que el treball i el sacrifici, per donar sempre el millor de mi en cada entrenament i en cada partit. Després tindrem dies millors i dies pitjors, però per treball no quedarà.\nCom has vist l’Olímpic en els últims anys?\nEstà sempre competint per estar en la zona alta de la classificació, mostrant-se al 100% i donant sempre la cara. En aquests anys que m’ha tocat enfrontar-me a ell sempre ha sigut un rival molt dur. Esperem que aquest any seguisca aquesta tònica.\nVeus a l’equip capaç de mantenir aquest nivell?\nSerà un any complicat ja que hi ha rival de molta entitat a la categoria. Nosaltres hem d’anar partit a partit a donar-ho tot, començant per aquest diumenge. No puguem fer més comptes que aconseguir la salvació i després ja veurem que passa.\nComença la lliga aquest diumenge a la Murta davant el Badalona. Objectiu: els tres primers punts.\nVeig bé a l’equip ja que hem fet les coses molt bé en pretemporada. Hem acumulat hores de treball i sols hem de pensar en guanyar el primer partit, ja que estem davant una temporada complicada.


El Constitucional suspèn de forma cautelar la llei catalana de ciberseguretat - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Constitucional suspèn de forma cautelar la llei catalana de ciberseguretat\nefe 12.12.2017 | 23:51\nEl Tribunal Constitucional (TC) va admetre a tràmit el recurs del Govern contra la Llei de Ciberseguretat catalana, basat en el fet que excedeix les competències autonòmiques, i va deixar en suspens la norma provisionalment, mentre no resol sobre el cas.\nEl Govern considera que la norma excedeix les competències autonòmiques i envaeix les estatals tant en matèria de seguretat pública com en l'àmbit de les comunicacions, les telecomunicacions i la ràdio-comunicació. La suspensió de la norma ve determinada per la Constitució, que preveu que sigui així quan ho demani l'Executiu en el seu recurs i aquest sigui admès a tràmit. S'adopta de manera provisional per cinc mesos prorrogables i sempre en funció de quan es resolgui sobre el fons de la qüestió.\nEl TC també deixa en suspens la tramitació d'aquest recurs, com ja ha fet amb altres anteriorment, perquè, atès que l'Executiu és, ara, per aplicació de l'article 155, també l'ocupant de la Generalitat, entén que no pot ser, per dir-ho d'alguna manera, jutge i part en el cas.


13,4 milions per construir els edificis del Virolet i l'institut Arraona\n13,4 milions per construir els edificis del Virolet i l’institut Arraona\nLa Generalitat encarrega la construcció de 27 equipaments educatius en quatre anys.\nAmb la mesura, que afecta els dos centres en barracons de Can Llong, es vol reduir el número de mòduls.\nPas endavant, esperadíssim, en la construcció dels edificis de l’escola Virolet i l’institut Arraona, els dos centres educatius al barri de Can Llong en barracons des de fa anys. La Generalitat ha inclòs les dues actuacions en un encàrrec d’obres a l’empresa pública Infraestructures de Catalunya. Tot en un paquet d’actuacions de gairebé 105 milions d’euros per a construir 27 equipaments educatius en quatre anys.\nL’acord de govern que havia de donar llum verda a la licitació de l’obra de l’escola Virolet i la licitació del projecte a l’institut Arraona ja ha sortit i d’aquesta forma el govern català es compromet a construir tots els nous edificis fins l’any 2023 amb l’objectiu de retirar un centenar de mòduls a Catalunya.\nPel que fa als edificis sabadellencs, es fa un encàrrec a Infraestructures de Catalunya per un valor de 8 milions d’euros per a executar les obres de nova construcció de l’institut Arraona, que tindrà cinc línies d’ES i tres de Batxillerat. Com a curiositat, de totes les noves escoles i instituts que es faran a Catalunya, és on més diners s’invertiran. Pel que fa al Virolet, es fa a l’antiga Gisa un encàrrec de 5,4 milions d’euros per a construir l’edifici de l’escola, amb dues línies.\nConcentració a la plaça Sant Roc pels edificis, el passat 12 d’abril Autor: J.d.A.\nLes 27 construccions escolars són les més prioritàries per al sistema educatiu de Catalunya a curt i mig termini, segons el departament d’Educació. 21 centres seran construïts de bell nou, en tindran grans ampliacions i un cas és una rehabilitació integral.\nEl Govern català no té pressupostos, millor dit, els té prorrogats, però assegura que els pressupostos d’obra són molt realistes i per tant el calendari és veu raonable. Al Vallès Occidental, es preveu també construir l’escola Sala i Badrinas, a Terrassa, de 2 línies.\nLes reaccions polítiques des del govern de la ciutat no s’han fet esperar. Així l’alcalde de Sabadell, Maties Serracant, ha vindicat la tasca del govern municipal.\nFinalment la Generalitat ha aprovat acabar amb els barracons a Can Llong. Un deute llargament reivindicat per la ciutadania i que ha centrat les negociacions amb el Departament des del govern municipal https://t.co/OLFAsM5Tml\n— Maties Serracant (@mserracant) 30 de abril de 2019\nEl tinent d’alcalde de Cohesió Territorial i delegat del Govern de la Generalitat a Barcelona, Juli Fernàndez, també ha celebrat l’acord de govern.\nDesprés de molta feina seguim fent realitat impensables.\nEl Viloret(5,4M) i institut Can Llong (8M) tenen pressupost x ser construïts.\nEn 4 anys fem el q no ha passat 12\nEl Govern aprova l’encàrrec de 27 construccions escolars per un valor de 104,7M€ https://t.co/2akADLcOk7 pic.twitter.com/QdYfS2RGZv\n— Juli Fernàndez 🎗 (@julifernandez) 30 de abril de 2019\nPer la seva part, el tinent d’alcalde de l’àrea social i responsable d’Educació a l’Ajuntament, Joan Berlanga, ha comminat el veïnat de Can Llong a no baixar la guàrdia.\nPer fi ha arribat l’acord de govern que esperàvem per l’escola Virolet i l’institut Arraona. És una bona notícia però és desesperant la lentitud amb la qual avancen les coses. Ara cal una ràpida licitació.\nVeïnat de Can Llong no baixeu la guàrdia.\n— Joan Berlanga (@JoanBerlanga) 30 de abril de 2019\nFoto portada: mòduls de l’escola Virolet, durant la nevada de l’any passat. Autor: J.d.A.