Diccionari urbà, 14 | Josep Pedrals\nDiccionari urbà, 14\nPosted by pedrals on 3 Mai 2015 · Feu un comentari\n359, 360, 361, 362 i 363\nA-mèdica / [əmεδikə]\nQuan, per culpa d’alguna afecció, hom pronuncia “Amèrica” amb veu ennassada, aconsegueix una crítica indeliberada al sistema sanitari dels EUA. La A inicial es torna un prefix de negació i el cos de la paraula (aquesta “mèric” que deriva de sant Emeric d’Hongria per via d’Amerigo Vespucci) esdevé, de cop, la medicina.\nCurseteria / [kursətəɾiə]\nHom pot pensar que aquest terme és un barbarisme per anomenar les botigues o tallers on es fan cotilles, però té l’arrel en els cursos breus i monogràfics que avui dia imparteixen molts professionals per guanyar algun sou. Una curseteria és, doncs, un espai on s’hi dónen cursets ortopèdics o una acadèmia molt estricta.\nS’hidra / [sídɾə]\nAplicant l’article salat al monstre mitològic que tenia moltíssims caps, l’hidra, s’aconsegueix de relacionar-lo directament amb el most de poma fermentat, la sidra. Si, en sentit figurat, una hidra és un mal social inextirpable, s’hidra és el mal provinent de la poma expandit, el pecat d’Adam en la Humanitat sencera?\nM’atances / [mətánsəs]\nAcció d’acostar-se fins a establir un contacte mortal. El pronom acusatiu de la primera persona del singular deixa entendre que el subjecte es vol pacient, que accepta o demana l’aproximació i un esquarterament porquí. És una invitació a la celebració i a la batalla i constata que on no hi ha sang no es fan botifarres.\nL’escorts / [ləskórts]\nLa paraula “escort” -a més de ser el nom d’un model d’automòbil de la marca Ford (1968-2004)- fa referència a les acompanyants remunerades, ofici inspirat en les geisha del Japó. Per adaptar completament aquest anglicisme a les circumstàncies barcelonines, podríem dir que descriu les noies de companyia del districte IV.\nGravat de Matthius Merian\nper a il·lustrar la versió neerlandesa\nde la “Historiae naturalis” de Johannes Jonston\n“Naekeurige Beschryvingh van de Natuur” (1660)\n← Història del sonet, LXXXVII\nL’impuls ens implica / l’impost d’impostar? →\nEls Nens Eutròfics (30)\nVersos de presentació (77)


'Alhayat': la crisi dels refugiats i el sentiment de culpabilitat, al Maldà\nFoto: Mikel Alors\nBarcelona. Dilluns, 13 de gener de 2020. 10:35\nActualitzat Dilluns, 13 de gener de 2020. 12:07\nLaia Foguet i Georgina Latre, en plena crisi dels refugiats, l'estiu de 2016, van decidir fer el salt a Grècia i involucrar-se en un projecte d'ajuda. Ara, la seva experiència al camp de Lagadikia ha estat la base per a la creació d'una obra de teatre, per part de la Companyia La Viciosa. L'espectacle, dirigit per Aura Foguet, inspirat per una idea de Laia Foguet, i interpretat per Georgina Latre, Manar Taljo i Moha Amazian, es podrà veure, al Maldà, del 15 de gener al 9 de febrer. Les entrades per aquesta peça de teatre-documental crític, es poden adquirir amb descompte per internet, o directament a la taquilla del teatre.\nALHAYAT o la suma dels dies - LA JULIA (teaser) from La Viciosa, Companyia on Vimeo.\nL'espectacle tracta d'una història d'amistat entre uns joves a un camp de refugiats, on la construcció d'una biblioteca portarà llum i vitalitat a la dura realitat de supervivència dels refugiats. La construcció de la biblioteca es va produir al camp de Lagadikia (Salònica, Grècia) l’estiu del 2016 i part de l’equip artístic de l'espectacle, Laia Foguet i Georgina Latre, va contribuir en el projecte. "El camp de refugiats era un lloc ple de vida. Per això es diu Alhayat, que vol dir vida. Vam pensar en crear una biblioteca perquè s'oblidessin una estona de tot, perquè tinguessin un espai seu, allà res és seu." comenta Laia Foguet, dramaturga.\nAl camp de refugiats de l'espectacle es veurà tot allò que passa mentre no es fa res, des del punt de vista d'uns adolescents: les converses, els jocs, els desitjos i les il·lusions, i també la por, la impotència, i, sobretot, la incertesa. Les joves creadores, nascudes als 90, volen mostrar amb aquesta peça com els refugiats estan permanentment esperant una solució que no arriba. Una espera que es fa eterna a un camp de refugiats sense informació, després d'haver fet el viatge més llarg i difícil de les seves vides. "No s'explica realment què passa quan arriben a Europa. No se'n parla. Els camps de refugiats a Europa són permanents. Els personatges Haidi i Samura representen tota la gent que hi hem conegut", comenta Georgina Latre, actriu.\nAlhayat o la suma dels dies és teatre social, gairebé documental, en el qual l'autoficció i la crítica a la societat són elements clau. "Hem fet moltes entrevistes a voluntaris del camp i refugiats, hem plasmat situacions reals donant veu als que no la tenen", comenta Aura Foguet, directora de l'espectacle.\nL'espectacle obre una finestra al camp de refugiats permetent al públic agafar consciència d’aquesta realitat. "Alhayat no només pretén explicar què passa, pretén que l'espectador visqui aquesta convivència i, sobretot, vol humanitzar els camps de refugiats." explica Moha Amazian, actor. Es barreja català, àrab i anglès amb la intenció de mostrar les dificultats per comunicar-se, una de les situacions en la que es troben les persones que viuen als camps.\nLa biblioteca d'Alhayat o la suma dels dies és el símbol de l'espectacle, una biblioteca com a eina de lluita i de transformació, d'unió entre cultures. En definitiva, Alhayat aposta per la cultura com a força d'unió i motor de canvi.\nLlibres Amnèsia arran de terra, Europa després de la Segona Guerra Mundial Jordi Palmer\ncinema Passola: "Estem en el pitjor moment de la producció audiovisual a Catalunya" El Nacional\nCinema Lucía Alemany: “L'avortament continua essent un tabú. No només el juvenil” Gustau Nerín


Raúl Butaci i Adriana Daza, guanyadors de la cursa de muntanya Tossals d’Almatret\nS’ha disputat sobre un recorregut de 20 quilòmetres en la que ha estat la represa del circuit Trail Running Sèries Lleida després de l’aturada de l’estiu\nEl Club Ciclista i Excursionista d’Almatret ha organitzat avui la Cursa de Muntanya Tossals d’Almatret, prova de les Trail Running Sèries Lleida, que enguany ha arribat a la seva 6a edició. La cita ha tingut com a guanyadors de la trail de 20 quilòmetres, Raúl Butaci i Adriana Daza. La jornada, que ha suposat la represa del circuit després de l’autorada de l’estiu, també ha inclòs una marxa no competitiva i no cronometrada de 10 quilòmetres. En total s’hi han aplaegat uns 200 participants.\nSobre un recorregut molt atractiu i de gran bellesa que ha transcorregut per l'espai d'interès natural dels Tossals d'Almatret, amb vistes al riu Ebre, de 20 kilòmetres i amb 685 metres de desnivell positiu, en homes el més ràpid ha estat Raúl Butaci (AA Xafatolls), amb un temps d’1.36.48, seguit de Jordi Malla (CE Rocko Almenar), segon amb 1.41.06, i de Josep Maria Segura (Team Blue Motors), tercer amb 1.41.22.\nPel que fa a les dones, la independent Adriana Daza ha estat la més ràpida amb 2.07.45. L’han acompanyat al podi les també independents Júlia Tello, segona amb 2.11.04, i Bibliana Vico, tercera amb 2.16.31.\nCom sempre, després de la cursa o de la marxa els participants han pogut recuperar forces amb un bon dinar popular, gratuït per a tots ells, a més de poder accedir de franc a les piscines d'Almatret.


L’Ajuntament recorda a les persones majors les recomanacions sanitàries davant l’onada de calor\nBeure abundant aigua, evitar eixir en les hores centrals del dia i mantindre la casa fresca són alguns consells per fer front a les altes temperatures\nL’Ajuntament de València recorda a les persones majors seguir les recomanacions sanitàries per fer front a l’onada de calor. Beure abundant aigua, evitar eixir en les hores centrals del dia i mantindre la casa fresca són alguns dels consells per evitar episodis de colps de calor o insolacions, entre altres conseqüències. La regidora d’Envelliment Actiu i alcaldessa en funcions, Pilar Bernabé, ha assenyalat que “les altes temperatures no afecten a tot el món per igual i poden ser especialment perilloses per als col·lectius més vulnerables, com el de les persones majors”. D’ahí que “posem l’accent en les pautes que han de seguir davant la previsió de temperatures extremes”.\nBeure abundant líquid, preferentment aigua o infusions, és un dels consells per suportar l’ascens de les temperatures general i progressiu que es prolongarà previsiblement fins dilluns que ve o dimarts. La regidora Pilar Bernabé ha destacat que el principal problema de l’onada de calor és la deshidratació que provoca en el cos i els efectes són més nocius per a les persones majors, que tenen menys reserves hídriques”. Per evitar riscos, s’ha de beure abans d’arribar a tindre set i de forma continuada. L’Ajuntament també incidix en la ingesta de menjars lleugers, com ara ensalades, verdures i fruites, que ajuden a recuperar les sals perdudes per la suor i que tenen alt contingut en vitamines, hidrats i aigua.\nAixí mateix, és important mantindre la casa fresca tancant les finestres, baixant les persianes i tendals sempre que siga possible durant el dia, i ventilant a la nit. D’altra banda, cal evitar eixir al carrer en les hores centrals del dia, en què la temperatura ambiental és molt alta. Cal evitar la franja entre les 12 i les 20 hores. Si resulta necessari fer encàrrecs o tasques com fer la compra, és millor optar per les primeres hores del dia. En qualsevol cas, és convenient utilitzar roba de colors clars, folgada i lleugera per deixar transpirar i mantindre el cos més fresc, a més de protegir-se del sol caminant a l’ombra i amb gorres o barrets i ulleres fosques.\nDavant l’aparició de símptomes que puguen ser provocats per les altes temperatures, com la sequedat, pell enrogida, pols accelerat, mal de cap, mareig o confusió, per exemple, s’ha de sol·licitar assistència mèdica.


Propietaris :: Vacancescostabrava\nTenim una àmplia experiència en el sector turístic de la Costa Brava, si desitja més informació enviï el formulari i ens posarem en contacte amb vostè!\nTotes les comunicacions amb vacancescostabrava.cat/fr per qualsevol mitjà o mitjançant la seva adreça de correu electrònic, o dels formularis d'aquesta web o el seu correu electrònic, suposa el consentiment que les seves dades personals seran incorporades als fitxers de Martiapi SL amb adreça fiscal a Avda. Montgó 16, 17130 L'Escala, Espanya. Aquestes dades seran tractades d'acord amb la Llei 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades personals.\nPer tant, l'interessat podrà exercir els seus drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició respecte de les dades personals contingudes en els fitxers, podent revocar el seu consentiment per escrit en qualsevol moment escrivint a: Vacances Costa Brava - Martiapi SL, Av Montgó,16, 17130 L'Escala o per correu electrònic: info@vacancescostabrava.cat


Manufactures – La veu d'Àfrica\n30 octubre 2017 Comentaris tancats a Manufactures Comerç\nJosep Juanbaró, info@sdrca.barcelona – SDRCA – Les Corts – 30 d’octubre de 2017\nHi ha paraules que en certs sectors provoquen tota una sèrie d’emocions indescriptibles. Una d’aquestes és la paraula indústria\nDeu ser jo que em sento permeable a les manifestacions que de vegades s’escolten\nTant els meus pares com jo ens hem dedicat a la indústria com una forma més de guanyar-se la vida\nLes empreses que es van crear a començaments de s. XX ja han passat a la història. Eren empreses que es cuidaven dels seus empleats, de les seves famílies i dels seus fills. Fa poc que aquestes empreses han anat desapareixent\nAquest model va caure per vàries raons. Una d’elles fou la socialització dels fons reservats a fills d’empleats que anaven a la universitat. Aquests fills no tenien altres preocupacions que els llibres. Les seves notes marcaven la continuïtat o no de la beca. Tot això o gairebé tot s’ha acabat, tant si com fossin garces com perdius\nTornant al propi tema de la indústria, encara hi ha sectors que fan punta al llapis sobre l’explotació laboral. Jo com que em sento un industrial només ser pensar en quina indústria podria posar a l’Àfrica negra perquè els empleats vagin cada cop a més, no només en diners sinó en formació i salut\nSí, això és possible…! Tot i que cal una enginyeria de processos molt ben determinada, crear empreses a l’Àfrica és totalment viable per a totes les parts implicades.\nPer no viure angoixat amb el 49 / 51 cal parlar amb els governs. Sí, sí, s’ha de dialogar perquè, si no, no podrem posar les fàbriques en marxa amb totes les garanties\nUn equip d’unes poques persones blanques i una colla de negres que els sedueixi aquest món pot crear indústries mitjanetes en la nostra escala de mesures\nAquesta és una crida als governs africans per a que surtin de qualsevol tipus de preocupació\nNext Post:Incògnites per determinar


alcaldes.eu | Isaac Burgos Lozano,Alcalde de Castellterçol “El canvi de comarca ens ofereix sinèrgies polítiques i econòmiques”\nIsaac Burgos preveu un dèficit municipal zero el 2017\nAlcaldes.eu visita avui una comarca de recent creació, per a entrevistar-se amb un alcalde que tot just acaba el primer any del primer mandat. Tota una conjunció d’estrenes. El poble de Castellterçol, al Moianès, ofereix un entorn prou a la vora i prou llunyà de Barcelona com per a fer-lo apetitós per a molts estiuejants. De turisme, història i progrés volem parlar amb Isaac Burgos, l’alcalde que, juntament amb uns amics, va presentar-se per a canviar les cares de l’ajuntament.\n"Vam deixar de pertànyer al Vallès Oriental i vam passar a ser el Moianès. Les polítiques comarcals anteriors eren molt industrials i metal·lúrgiques. Però a Castellterçol, a l’altiplà, això no hi té gaire a veure. Aquí estem treballant més en la indústria agroalimentària"\n"Castellterçol te l’avantatge de la proximitat a la capital i això fa que molts estiuejants vinguin de Barcelona"\n"Personalment, no crec que calguin estudis superiors per a ser alcalde, ni tampoc colors polítics en els pobles petits"\n"Quan hi havia la bombolla immobiliària aquí es van construir moltes infraestructures. Aleshores es creia que teníem els diners, però vam generar un gran endeutament"\n"Hem creat un consell educatiu municipal que integra diverses entitats que interactuen i fan activitats tots a la una"\n"No és una crítica als governs passats, però sempre es presentaven les mateixes cares i no vèiem un canvi de línia. Abans la política es feia molt a nivell visual, de construcció i urbanisme. Faltava un àrea de servei a les persones"\n"Jo penso que cal deixar passar temps i veurem com les generacions que vinguin seran molt més democràtiques que les que teníem abans"\nComencem per una pregunta clàssica del nostre qüestionari. Creu que els alcaldes necessiten estudis superiors per a ser-ho?\nTot depèn del municipi. No té res a veure presentar-se com a alcalde d’una gran ciutat que com a alcalde en municipis com el nostre. En aquest cas, jo no crec que calgui. Més aviat cal una voluntat de gestionar bé el poble. I per als municipis petits, personalment, tampoc crec que calgui tenir colors polítics.\nQuins són els seus valors i maneres de fer política?\nDifícil de respondre. De fet, la política és difícil. Sempre dic que no estic fent política, sinó gestionant uns recursos i uns serveis. Bàsicament el que cal és escoltar la gent. El que cal fer és traslladar les idees de la gent a l’ajuntament i gestionar-les.\nA nivell personal, quina experiència recorda que l’hagi impactat més?\nA mi m’agrada molt viatjar. Ara ja no puc fer-ho tant. Però els viatges que vaig fer a Àsia i a l’Amèrica del Sud em van generar unes grans experiències i aprenentatges.\nVostè coneix bé el seu poble. Què el fa diferent dels altres pobles?\nDoncs miri, l’entorn. Estem a 35 km de Barcelona, que és prou a prop i, a la vegada, prou lluny físicament parlant. Per tant, ens trobem amb un entorn molt distint al de Barcelona o al de Sant Quirze. La nostra comarca és molt rica en recursos naturals... Definitivament, l’entorn fa la diferència.\nHem sentit a parlar d’un museu dedicat a Prat de la Riba, d’un pou de gel i del mateix castell. Què ens en pot dir?\nDoncs que són els elements bàsics del poble. Enric Prat de la Riba és la persona de Castellterçol més coneguda. Al museu hi podreu conèixer en detall la seva història: un president de la Diputació que va crear la Mancomunitat i que ha donat molta fama a la vila. Quant al castell, també veureu que està molt vinculat al poble, i que és d’allà on venim. Finalment, la poua, és un lloc molt propi d’aquí. Durant molts anys s’hi feia el gel i hi havia un negoci important de persones que transportaven gel en carro fins a Barcelona.\nPer aquests atractius i molts d’altres hi ha tants estiuejants.\nSí. Per aquests i per l’entorn que hem comentat abans. Castellterçol te l’avantatge de la proximitat a la capital i això fa que molts estiuejants vinguin de Barcelona. Aquí hi ha infinites possibilitats de fer excursions i d’anar de poble en poble. I molts atractius turístics a la comarca. Tenim un eco-museu i hi ha una sèrie de rutes que fan possible visitar tots els punts d’interès.\nParlem de finances. Quin és l’estat de situació del seu ajuntament?\nVenim d’una gran crisi i Castellterçol està molt endeutat. Ara, gràcies a una gran feina que s’ha fet al llarg dels anys, estem en una situació molt bona: per sota del 20% d0endeutament. En un poble com aquest, això no és gairebé res. Les finances són bones.\nAra bé, per a aconseguir-ho hem hagut de fer molts esforços. I encara hem de fer molta feina (estem en període d’amortització del deute), però acabarem en una situació boníssima. Espero que de cara a finals de 2017 tinguem un endeutament zero i que estem en una situació òptima.\nQuina feina fa el consistori per a promoure l’activitat econòmica local? Quines línies són les prioritàries?\nAbans us parlava del turisme i això és molt important, però també parlem d’una indústria que tenim aquí. Ara fa un any vam canviar de comarca. Vam deixar de pertànyer al Vallès Oriental i vam passar a ser el Moianès. Les polítiques comarcals anteriors eren molt industrials i metal·lúrgiques. Però a Castellterçol, a l’altiplà, això no hi té gaire a veure. Aquí estem treballant més en la indústria agroalimentària. Gràcies al canvi de comarca podrem crear sinèrgies polítiques i econòmiques. Ara podem dedicar molts més recursos a potenciar l’àrea alimentària i el turisme.\nI, a nivell general, quins són els reptes del seu govern municipal en aquesta legislatura?\nTenim tres eixos principals. Un és l’àrea del territori. I és que durant molts anys s’ha invertit molt en la construcció i ara toca el manteniment. Quan hi havia la bombolla immobiliària aquí es van construir moltes infraestructures... un pavelló molt gran, un espai escènic, un centre teatral amb infraestructures punteres... Aleshores es creia que teníem els diners i es van invertir en construir, però vam generar un gran endeutament. I ara, per culpa de la crisi, no s’ha pogut fer un manteniment. Les instal·lacions són noves, però es troben amb certa deixadesa i la nostra prioritat és posar-les al dia i fer que la despesa anual sigui només la de manteniment.\nEl segon eix?\nÉs el de l’energia. Hem d’estalviar i estem treballant en canviar l’enllumenat públic a LED. També estem tractant el tema de la biomassa, buscant infraestructures que en puguin subministrar.\nSón les persones. És un dels motius pels qeu vam propiciar aquest canvi polític al poble. Volíem donar més protagonisme a les persones i donar les eines que durant molts anys no s’havien donat. Per exemple, els serveis socials, dels que la gent s’havia quedat una mica òrfena. El primer any de mandat vam haver de canviar els barems d’ajuts socials, que estaven fixats en els nivells de 2009-2010 i que eren molt alts. Ara els hem canviat per arribar a més famílies. També estem donant un servei de punt jove i d’espai de lectura, perquè aquí no hi ha biblioteca. Abans, el punt jove només s’obria depenent de les subvencions que ens arribaven. Ara tenim una partida directa en els pressupostos per a mantenir-lo obert tot l’any. Creiem molt en l’educació.\nÉs el que diem “Poble Educador”. Hem creat un consell educatiu municipal que integra diverses entitats que interactuen i fan activitats tots a la una.\nCastell en Positiu, la seva formació política, deu tenir una filosofia molt propera a tot això que ens explica.\nVam crear Castell en Positiu per oferir un canvi a la gent del poble. No és una crítica als governs passats, però sempre es presentaven les mateixes cares i no vèiem un canvi de línia. Abans la política es feia molt a nivell visual, de construcció i urbanisme. Faltava un àrea de servei a les persones. Ara tenim una aglomeració de persones de totes les ideologies polítiques amb ganes de tirar endavant el poble.\nAbans de preguntar-li pel país, volia saber la seva opinió sobre els mandats dels alcaldes. 4 anys li semblen prou, o són pocs?\nÉs difícil de respondre. Crec que 4 anys està bé. Però jo limitaria l’estada d’un alcalde al capdavant del municipi. Per la poca experiència que tinc, puc dir que és molt dur. Més de 8 anys ha de desgastar molt. Així que jo ho limitaria com a molt a 2 legislatures. Això no vol dir que un mateix partit no pugui governar durant molts anys seguits, però al menys que canviïn les cares. Perquè et pots acabar desgastant o acomodant, i això no és gens bo per a cap ajuntament.\nI ara sí: quina valoració fa de la situació actual del país, en relació amb Espanya.\nNo és normal que entre Espanya i Catalunya s’hagi arribat a un punt polític tan tens. Crec que hauria de ser molt més senzill el que la gent pugui opinar. Tenim molt clar que no s´ha d’extrapolar el nivell municipal amb l’estatal, però som els primers que sabem que cal escoltar la gent i que el que digui la gent és el que s’ha de fer. Així que no acabo d’entendre com s’ha arribat a un extrem com aquest.\nPotser hi ha por a escoltar la gent. El més simple és deixar que la gent opini i executar el que la gent vulgui. Jo entenc la posició del govern espanyol, que vol mantenir allò que creu que és seu. Però no deixen que la gent digui la seva.\nQuin encaix creu que hauria de tenir Catalunya dins i fora d’Espanya?\nAixò ho ha de dir la gent. L’encaix que ha de tenir Catalunya dins d’Espanya és el que la gent no pot dir ara mateix. Si la gent opina que Catalunya ha d’estar fora d’Espanya, hem d’anar cap aquesta via. Tenim un Estat democràtic.\nUna de les paraules de moda és la regeneració democràtica. De quina manera creu que es pot aconseguir?\nJo vaig néixer el 1974, el darrer any de la dictadura. I moltes de les cares que estem veient avui dia encara provenen d’aquell temps. Jo penso que cal deixar passar temps i veurem com les generacions que vinguin seran molt més democràtiques que les que teníem abans.\nComparem-ho amb els països europeus del voltant: ja es veu que la seva democràcia és més antiga. Allà parles amb la gent i no té res a veure amb el que tenim aquí. No és que anem cap a una regeneració democràtica, sinó que estem arribant a la plena democràcia.\nQuin missatge transmetria als seus conciutadans si l’estiguessin escoltant ara mateix?\nDoncs que parlin, que em diguin i que m’expliquin que és el que volen. Nosaltres expliquem el que fem, però sobretot volem escoltar el que la gent vol fer. O sia, que són ells els que han de guiar-nos. Què volen potenciar? Què hem de fer a Castellterçol?... Ens ho han de dir ells. En un poble amb 2.400 habitants, les entitats i les associacions són molt pràctiques per a tirar endavant projectes des de la ciutadania. Amb elles estem creant comissions, moviments entre entitats, etcètera. Nosaltres estem disposats a escoltar.\nLa voluntat és mantenir actiu el Consorci d...\nPresentació del programa de camins del Vallès Occidental, el Berguedà, el Bages i el Moianès\nLa Diputació de Barcelona destinarà 609.000€ a...\nL'Empordà, el sud de la Catalunya Central, ...\nUna cinquantena d'ajuntaments van ser escorcollats...


El creditor inicia el procés de cobrament dels càrrecs directes en virtut d'una ordre de domiciliació emesa pel deutor, que el creditor ha de rebre i custodiar.\nUn càrrec directe SEPA és el mitjà de pagament regulat per les normes de càrrecs directes SEPA per a la realització de càrrecs directes en euros d'uns comptes bancaris a uns altres dins la zona SEPA.\nÉs l'esquema de pagaments perquè els clients no consumidors efectuïn càrrecs directes SEPA. Producte exclusiu per a creditor i deutor no consumidor.\nÉs el camp identificat en l'ordre de transferència com a destinatari dels fons que rebrà mitjançant un abonament en el compte de pagaments indicat en l'ordre.\nÉs el codi usat per identificar una entitat financera en les operacions de pagament i altres operacions financeres. Es tracta d'un estàndard ISO (ISO 9362) assignat per SWIFT, format per 8 o 11 caràcters.\nSón reclamacions iniciades pel deutor abans de la liquidació, per qualsevol motiu, en què se sol·licita a l'entitat del deutor que no pagui un càrrec directe.\nEl pagador del càrrec que firma l'ordre de domiciliació al creditor a fi d'atorgar el seu consentiment i que aquest pugui iniciar els cobraments.\nSón cobraments que es desvien de l'execució normal després d'haver estat abonats al client beneficiari i són iniciats per l'entitat del deutor ja sigui per compte propi o a instàncies del seu client.\nSón pagaments que es desvien de la tramitació normal després que els fons hagin arribat a l'entitat del beneficiari i que l'entitat del beneficiari remet novament a l'entitat ordenant perquè la transferència pugui ser tramitada amb normalitat.\nDia d'obertura comercial dels intervinents en l'execució d'un pagament per a aquests efectes necessaris per a l'execució d'una operació de pagament. A efectes interbancaris se segueix el calendari OBJECTIU.\nDirectiva de serveis de pagament:\nDirectiva 2007/64/EC sobre els serveis de pagaments en el mercat interior.\nEntitat que rep els fons de l'entitat ordenant per al seu abonament en el compte del beneficiari, d'acord amb la informació proporcionada en l'ordre i segons les característiques de l'instrument de transferència SEPA.\nEntitat que fa el cobrament del rebut i amb la qual el creditor ha signat un acord sobre les normes i condicions aplicables a la provisió del servei de càrrecs SEPA. Basant-se en aquest acord, aquesta entitat rep i executa ordres procedents del creditor mitjançant l'enviament de les instruccions de cobrament a l'entitat del deutor.\nEntitat que fa una transferència de fons a l'entitat del beneficiari per ser abonada en el compte del beneficiari.\nL'esquema de pagaments de la SEPA és un conjunt comú de regles, pràctiques i normes comercials per a la provisió i el funcionament d'un instrument de pagaments de la SEPA acordat a un nivell interbancari en un entorn competitiu.\nInternational Bank Account Number. Codi internacional per identificar de manera única els comptes bancaris a qualsevol institució financera de qualsevol país. Aquest estàndard (ISO 13616, EBS 204) és una versió expandida del número de compte bancari bàsic (BBAN), el CCC en el cas espanyol.\nInformació sobre el pagament transmesa al beneficiari/deutor a petició de l'ordenant/creditor per facilitar la conciliació.\nFormat utilitzat per a transferències i càrrecs SEPA. Obligatori des de 01/02/2016. Mostra XML.\nOrdre de domiciliació a SEPA. Mostra ordre de domiciliació.\nNotificació que el creditor proporciona amb prou antelació al deutor sobre l'import i altres característiques bàsiques de l'operació de càrrec. Es pot generar aquest avís com una informació per separat o incloent-lo en una declaració regular, rebut o factura.\nUna ordre efectuada per una entitat ordenant per fer arribar la transacció a l'entitat del beneficiari.\nLes transaccions de càrrec directe que es desvien de la seva execució normal donant lloc a processos excepcionals es coneixen com a "Transaccions-R".\nOrdre de domiciliació/mandat:\nTambé anomenada "mandat", constitueix l'autorització i expressió de consentiment proporcionada pel deutor al creditor a fi de permetre a aquest creditor iniciar els cobraments mitjançant el càrrec en el compte del deutor i de permetre a l'entitat del deutor atendre aquestes ordres.\nOrdre de transferència:\nUna instrucció donada per un ordenant a una entitat ordenant en què sol·licita l'execució d'una transferència.\nÉs el client que inicia la transferència proporcionant una ordre a l'entitat ordenant.\nTé lloc quan no s'accepta una transferència per a la seva tramitació normal abans de la liquidació interbancària.\nReclamacions per part del deutor en què sol·licita el reemborsament d'un càrrec directe. És possible sol·licitar un reemborsament tant en el cas de pagaments de càrrecs directes autoritzats com no autoritzats, de conformitat amb les normes i procediments enunciats per la Llei 16/2009, de 13 de novembre, de serveis de pagaments. La sol·licitud de reemborsament s'ha de remetre a l'entitat del deutor després de la liquidació i dins el període regulat.\nCodi únic assignat a les transaccions per identificar de manera única cada ordre de pagament.\nQuan el creditor arriba a la conclusió que un cobrament no s'hauria d'haver processat, es pot utilitzar una retrocessió després de la compensació i liquidació pel creditor per reemborsar al deutor l'import complet del cobrament indegut.\nEs produeix quan l'entitat ordenant sol·licita cancel·lar una transferència SEPA.\nSol·licituds per part del creditor per retirar l'ordre de cobrament fins a la data acordada amb l'entitat del creditor.\nProbabilitat de patir una pèrdua per la inversió realitzada. Com més gran és el risc assumit, s'ha d'esperar un guany més elevat de la inversió.\nConjunt de normatives i estàndards comercials acordat per la comunitat bancària europea que regula el procés de les operacions efectuades amb aquest instrument.\nAcrònim en anglès de zona única de pagaments en euros (Single Euro Payments Area). SEPA és la zona en què els ciutadans, les empreses i altres actors econòmics podran efectuar i rebre pagaments en euros, dins els estats membres de l'EEE, amb les mateixes condicions bàsiques, drets i obligacions, independentment del lloc en què es produeixin.\nEl principi share de repartiment de despeses aplicables a una operació significa que l'ordenant i el beneficiari pagaran les corresponents comissions, si n'hi hagués, per separat i individualment a la seva respectiva entitat. La base i nivell de les comissions als clients són enterament discrecionals per a les institucions de crèdit individuals.\nSón sol·licituds per part de l'entitat creditora per retirar l'ordre de cobrament abans de la liquidació.\nSón les clàusules aplicades per les entitats als seus clients (i que poden incloure disposicions relatives als seus drets i obligacions respecte als instruments de pagament SEPA. Aquestes disposicions també poden estar incloses en un acord específic, segons ho estableixi l'entitat).\nUna transacció de càrrec directe és el procés complet d'execució d'un pagament efectuat mitjançant l'ús de càrrec directe, iniciat amb el cobrament que faci el creditor fins a la seva finalització, que és o la seva execució normal o el rebuig, devolució o reemborsament del cobrament. És el procés de principi a fi de la tramitació d'un pagament per càrrec directe.\nCobrament fet sense el consentiment del deutor.\nInstrument de pagament regulat per les normes de l'esquema de transferències SEPA per efectuar pagaments de transferències en euros a través de SEPA.\nArxiu informàtic format únicament per text pla, sense format, només caràcters.\neXtensible Markup Language. Arxiu informàtic utilitzat per emmagatzemar dades en forma llegible. Permet la compatibilitat entre sistemes per compartir la informació d'una manera segura, fiable i fàcil. Mostra ISO 20022 XML.


El nou govern de Figueres s'estructurarà en tres grans àrees i tindrà com a prioritat l'atenció a les persones, el progrés econòmic, la seguretat i la millora de l'espai públic\nEl Consell Comarcal de l’Alt Empordà ha celebrat, aquest dilluns 2 de setembre, una jornada de formació per atots els acompanyants del transport escolar.\nEn total, hi han participat una cinquantena de persones queseran les encarregades de prestar aquest servei coincidint amb l’inici del curs, el pròxim 12 de setembre. L’enscoordina una setantena de rutes a tota la comarca que desplacen gairebé 2.500 alumnes a les escoles de totl’Alt Empordà.\nLa jornada ha començat amb la benvinguda a càrrec de Júlia Gil, consellera de l’àrea d’ensenyament,acompanyada per Xavier Vilà, cap de l’àrea per a la coordinació i planificació escolar del departamentd’Ensenyament i el cap de la Regió d’Emergències de Girona, Lluís Regincós.\nEn la presentació, Gil ha donat importància aquesta formació «clau per oferir un servei de qualitat», posant adisposició dels acompanyants del transport escolar tècnics i especialistes avesats a resoldre qualsevol delsconflictes que es pugui generar en un servei d’aquest tipus. L’Alt Empordà va ser una comarca pionera enpreparar una jornada de formació d’aquest tipus. Aquesta formació permet als acompanyants posar-se al dia iconèixer noves normatives i pautes d’intervenció. Durant la sessió també han pogut plantejar situacionshipotètiques i reals.\nEl representant del Departament d’Ensenyament Xavier Vilà ha posat l’èmfasi en els acompanyants deltransport escolar com aquells que acullen els alumnes al sistema escolar cada matí. «Aquesta jornadagaranteix establir unes pautes d’actuació molt necessàries en el dia a dia».\nLa primera xerrada ha tractat sobre emergències en el transport escolar i l’ha impartit Mateu Feu, cap del parcde Bombers de Figueres, que ha explicat diferents tipologies de situacions que un acompanyant es pot trobaren el decurs del seu servei. Feu també ha ensenyat els sistemes estandarditzats dels vehicles com l’oberturamanual de les portes, el martell trenca-vidres, les sortides d’emergències i els extintors.\nEl Consell Comarcal coordina totes les eventualitats que puguin sorgir alhora que fan amb regularitat unatasca d’inspecció per vetllar el correcte compliment de la normativa i assegurar el benestar dels infants i joves.La tècnica d’ensenyament Maria Teresa Genís ha exposat la normativa que regula el transport escolar i elsprotocols a seguir davant d’una incidència.\nLa jornada ha continuat amb un taller de resolució de conflictes, impartit per la pedagoga Marta Pagès.Finalment, a la tarda, els agents dels Mossos d’Esquadra, Ramon Cos i Josep Maria Vallès, han impartit unaxerrada sobre seguretat viària i incidències en el transport escolar.


Els empresaris reclamen un govern que renunciï a la confrontació - El triangle\nEls empresaris reclamen un govern que renunciï a la confrontació\nAposta per la taula de diàleg, suport als Mossos i preocupació per la imatge de Catalunya a l'exterior a l'acte unitari promogut per Foment, amb la participació de patronals sobiranistes\nL’acte unitari que ha aplegat 300 entitats empresarials i socials aquest dijous a Barcelona, promogut per Foment del Treball, ha estat l’altaveu d’una reclamació econòmica, perquè el futur govern situï la recuperació de la crisi com a prioritat, però també política.\nLes organitzacions empresarials han interpel·lat al futur govern de la Generalitat perquè aposti pel diàleg i no per la confrontació. A la pràctica, és un missatge per a ERC, el partit que pot triar quins socis vol tenir en un futur govern: d’una banda, Junts i la CUP, com a opció de confrontació, i d’una altra, un tripartit d’esquerres.\n“Proposem la immediata negociació i subscripció d’un Pacte de País per a la recuperació cívica, econòmica i social de Catalunya, entre les forces polítiques, les administracions públiques i les entitats de la societat civil. El més transversal i amb el consens més gran possible”, que consideren “urgent i imprescindible”, conclou el manifest.\nL’acte ha començat amb la intervenció d’Antoni Cañete, el president de Pimec que recentment ha derrotat al candidat independentista a les eleccions d’aquesta patronal. Cañete ha carregat contra el tancament total i parcial d’activitats econòmiques i ha demanat “als nostres governs accions concretes” contra els actes vandàlics, a més d’un futur govern “fort” que deixi enrere “massa temps d’interinatge”.\nAixí mateix, Cañete i altres intervinents han expressat el suport dels empresaris a les forces de seguretat, en especial als Mossos d’Esquadra, i han reclamat al futur govern, als partits i al Parlament que facin el mateix.\nEls empresaris també han expressat preocupació no només per l’efecte econòmic directe de les destrosses i els saqueigs de comerços, sinó també per l’empitjorament de la imatge que projecta a l’exterior Catalunya, i Barcelona en particular, i l’efecte negatiu que té en l’atracció d’inversions i turistes.\nL’acte ha consistit en la lectura, per part de diversos dirigents empresarials, de fragments del manifest, titulat “Ja n’hi ha prou, centrem-nos en la recuperació”. Entre els adherits destaquen entitats sobiranistes com Cecot, Femcat, la Unió de Federacions Esportives de Catalunya (UFEC) i la Cambra de Comerç de Barcelona, que s’ha incorporat a darrera hora.\nLa presidenta de la sobiranista Femcat, Elena Massot, ha llegit el fragment del manifest que interpel·la al govern d’Espanya perquè destini ajuts directes a empreses i autònoms, en particular als sectors més afectats per la crisi, i que reclama que “s’impulsi la taula de diàleg acordada entre els governs per a la recuperació de la normalitat al nostre país”.\nCom a cloenda de l’acte, el president de Foment, Josep Sánchez Llibre, s’ha congratulat d’haver aconseguit l’adhesió de la Cambra de Comerç de Barcelona, controlada per Eines de País, la candidatura de l’ANC, i que hagin aconseguit celebrar un acte reivindicatiu “transversal”.\nSánchez Llibre ha atribuït la idea de convidar la Cambra a sumar-s’hi a la presidenta de la sobiranista Femcat, Elena Massot, i al president de Turisme de Barcelona, Eduard Torres. D’altra banda, ha explicat que el pavelló on s’ha celebrat l’acte ha estat facilitat pel president de la UFEC, Gerard Esteve.\nEl president de Foment, per últim, s’ha adreçat als governs i als ajuntaments per demanar-los que es recuperi “la lleialtat institucional”, que donin “exemple de diàleg” i deixin estar “l’excessiva confrontació dels darrers temps”.\nPrevBares y restaurantes podrán abrir ininterrompudamente de 7.30h a 17h a partir del próximo lunes\nLos empresarios reclaman un gobierno catalán que renuncie a la confrontación


15 Com innovar a l’aula per mitjà del design thinking? (Internivells)\nVivim en entorns dinàmics, incerts, de constants i ràpids canvis on l’adaptació juga un paper fonamental per continuar avançant i prosperant. Ara mateix la nova normalitat ens planteja nous reptes als que donar solucions. La metodologia de Design Thinking, donat que està centrada en les necessitats reals de les persones, les empreses i grups socials ens pot ajudar a donar solucions originals a aquestes necessitats, a implementar-les el més aviat possible i a obtenir un ràpid feedback. En aquest curs es capacitarà als participants mitjançant un repte i a través de la vivència d’una experiència real d’aprenentatge en equip, a donar solucions originals mitjançant la metodologia Design Thinking. L'Escola d'Estiu d'enguany, es farà majoritàriament presencial, combinant la participació als debats, xerrades i conferències que impartirem de manera conjunta amb la resta d'Escoles d'Estiu dels Moviments de renovació pedagògica en format virtual. Difusió: Mitjançant la nostra pàgina web www.memcat.org\nMarian Buil Fàbrega\nLlicenciada en Economia (2003), Màster universitari en creació d’empreses (2009) (UB), doctora per l’UdG (2017), acreditació contratado doctor ANECA (2018) i sexenni viu d’investigació AQU (2018). Professora d’emprenedoria a Tecnocampus – UPF. Certificació internacional en Mentoring per AICM, facilitadora de Design Thinking en programes d’innovació i hackatons. Fundadora i sòcia de 7ciències (2013) - metodologies innovadores vers l’aprenen-\ntatge i sòcia-col.laboradora a Barcelona Mentoring (2019).\n- Implementar i aplicar la metodologia del Design Thinking per innovar de forma pràctica.\n- Dotar-se d’eines per innovar en qualsevol dels àmbits escollits.\n- Conèixer i estar en capacitat d’aplicar tècniques i eines per poder pensar “fora de la caixa” i sobre tot generar idees creatives per als seus respectius reptes.\n- Utilitzar eines concretes per conèixer en profunditat les necessitats dels clients o usuaris.\n- Obtenir solucions originals que satisfacin els desafiaments plantejats i orientats al usuari final.\nSESSIÓ 1. QUÈ ÉS EL DESIGN THINKING? I LLANÇAMENT DEL REPTE\n- Definició de Design Thinking.\n- Fases de la metodologia de Design Thinking: empatitzar, definir, idear, prototipar i testejar.\n- En aquesta fase prèvia en dividirem en equips multidisciplinars per abordar el repte plantejat que serà el nostre punt de partida i equip durant tot el workshop.\n- Es treballaran eines i mètodes que ens ajudaran a analitzar i entendre el repte així com el seu context.\nSESSIÓ 2 –EMPATITZEM AMB LES PERSONES USUÀRIES\n- L’objectiu principal d’aquesta fase de la metodologia de Design Thinking és empatitzar amb les persones usuàries per comprendre i descobrir les seves necessitats, de fet és el primer pas cap a la innovació.\n- En aquesta fase aprendrem el concepte d’insights del clients, veurem mètodes per descobrir nous insights (descobriments, percepcions, necessitats ocultes...) del client i descobrirem metodologies qualitatives d’investigació que ens ajudaran a comprendre les necessitats reals dels nostres clients.\nSESSIÓ 3 – DEFINIM ELS COMPORTAMENTS DE LES PERSONES USUÀRIES\n- Aquesta sessió s’inicia amb un treball de camp per empatitzar amb usuaris reals per validar els seus comportaments.\n- En aquesta segona fase hem d’entendre els comportaments de les persones usuàries i ex-treure els insights reals que es poden convertir en oportunitats d’innovació.\n- Veurem eines que ens ajudaran a capturar els insights rellevants, a ordenar i analitzar aquests descobriments per acabar convertint aquests problemes / necessitats en oportunitats.\nSESSIÓ 4 – IDEEM SOLUCIONS A LES NECESSITATS IDENTIFICADES\n- En aquesta fase farem servir la creativitat per generar idees originals i novedoses però sempre tenint en compte les problemàtiques /necessitats de les persones usuàries que vam identificar a les fases anteriors.\n- Aprendrem com realitzar un brainstorming exitós, veurem consells que ens ajudaran a generar idees i potenciar la creativitat i acabarem amb eines que ens ajudaran a la selecció i avaluació de les mateixes.\nAquest curs intensiu s’ha dissenyat amb un sistema d’aprenentatge basat en l’experiència.\nLa metodologia de treball combina dinàmiques i exercicis que permeten aprendre els detalls de la posada en acció d'aquest tipus d'enfocament metodològic per a la innovació.\nEl workshop s'articula al llarg de 4 jornades d'immersió on els participants aniran avançant a través de les diferents activitats proposades, debats participatius, exercicis de reflexió, casos pràctics, etc. Es realitza també una sèrie de micro casos per analitzar en grups i així aplicar el coneixement en un àmbit pràctic i desenvolupar aptituds de col·laboració mitjançant el treball en equip. Cada activitat permet l'adquisició de el coneixement impartit mitjançant la participació i la immersió en ell.


El teló del Teatre Victòria de Barcelona s’aixecarà demà per acollir una nova versió d’un clàssic, més de mig segle després de la primera funció. Cabaret s’estrena a Barcelona en un dels escenaris naturals per als espectacles musicals a la ciutat. Ja ha visitat la cartellera catalana diverses vegades i és un vell conegut pels amants del gènere. El que potser molts no saben és que les arrels de la peça no són genuïnament musicals. Primer va ser una novel·la, escrita per Christopher Isherwood. John Van Druten en va fer una versió, també literària. I Joe Masteroff la va adaptar, ara ja sí, pensant en el seu potencial rítmic i teatral.\nTampoc és fàcil seguir el reguitzell de noms que ha adoptat la peça en els seus diferents formats. La novel·la original, del 1939, es titulava Goodbye to Berlin. En mans de Van Druten va passar a dir-se I am a Camera. I Masteroff va decidir tirar en direcció contrària a la marcada per l’autor primigeni, i va batejar la seva versió com a Welcome to Berlin. Paradoxes de la vida i el màrqueting, finalment el títol que ha acabat triomfant no té res a veure amb cap d’aquests. Però el que les versions de Cabaret no van modificar és el nus de la història, una emotiva crònica ambientada en la República de Weimar que descriu la fi d’una època. Al Kit Kat Club de Berlín la gent s’evadeix del clima prenazi, enmig d’una alegria carregada de presagis funestos.\nQuan el primer Cabaret va arribar als escenaris, Liza Minnelli, convertida després en emblema de la peça fins al punt de semblar que no havia fet res més a la vida, no formava part del projecte. I no per falta de ganes. El 1966 es va fer el càsting per escollir els intèrprets de l’espectacle en la seva estrena a Broadway, i Minnelli ja s’havia enamorat del paper de Sally Bowles, la protagonista. Però el paper va ser confiat finalment a Jill Haworth. Minnelli va haver d’esperar cinc anys per iniciar la seva relació simbiòtica amb el personatge. Va ser el 1971, quan Bob Fosse va dirigir la versió cinematogràfica del musical, que obtindria vuit Oscars (entre els quals, el de millor actriu).\nAleshores, Cabaret ja s’havia presentat al West End de Londres. Però encara faltaven 20 anys perquè l’espectacle arribés a Barcelona: va ser el 1992, en una adaptació estrenada al malaguanyat Teatre Novedades, amb direcció del també desaparegut Jérôme Savary. Nina i Ramon Madaula van protagonitzar l’espectacle amb un repartiment eclèctic: el cantautor Ovidi Montllor, l’actriu Sílvia Tortosa i la directora de cinema Mireia Ros figuren entre la nòmina d’intèrprets. Només va estar un mes a la cartellera (després va anar a València, també durant un mes). A Madrid, l’èxit es faria esperar fins a la presentació l’any 2003 de la rèplica exacta d’una altra versió mítica, dirigida per Sam Mendes 10 anys abans a Anglaterra. Es va representar tres anys a Madrid, i després va iniciar una gira estatal, amb escala també a Barcelona: set mesos de fortuna al Teatre Apolo.\nLa versió que ara s’estrena al Teatre Victòria està protagonitzada per Elena Gadel i Ivan Labanda, dos noms forts del musical a Catalunya. Labanda ja està familiaritzat professionalment amb la història: va formar part del muntatge que, amb el títol d’ Adéu a Berlín, va dirigir Josep Costa al Teatre Artenbrut el 2001. De mica en mica, totes les adaptacions han anat eixamplant el públic que ha assistit als últims cartutxos d’un món a punt d’enderrocar-se: 30 milions d’espectadors, de mig centenar de països, en més de 30 idiomes. I continua sumant-ne.


Amics arbres · Arbres amics: Arbre amb escultura\nEscultura a l’arbre, arbre\namb escultura, un mig arc útil\nArc de pedra a l'ombra de l'arbre\nL'artista d'Avilés Benjamín Menéndez instal·la «Naturaleses», una escultura en el Campo San Francisco d'Oviedo.\nBenjamín Menéndez, amb la seva obra «Naturaleses»,\nen el Campo San Francisco d'Oviedo.\nUn mig arc de set dovelles de pedra que completa i sosté la inclinació d'un arbre. Són «Naturaleses», la nova peça escultòrica de l'artista d'Avilés Benjamín Menéndez, acabada d’instal·lar en el Campo San Francisco d'Oviedo. Es tracta de la seva segona obra en aquest espai, ja que l'any 2000 va realitzar una peça d'acer com a suport per a un altre arbre inclinat que corria perill de caure. «És un encontre entre l'arquitectura i la naturalesa, la idea de l'arc està relacionada amb la proximitat amb la porta del convent i per la pròpia forma de l'arbre», explica.\nL'encàrrec va arribar per part de l'àrea de Manteniment de l'Ajuntament d'Oviedo. «Naturalezas» s'allunya bastant de la seva anterior instal·lació, l'escultura «Avilés», al passeig de la ria. De l'acer a la pedra. «Ja havia fet algun projecte per a pedra i tenia moltes ganes de treballar amb aquest material, perquè són oficis que estan desapareixent, i vaig tenir el luxe de comptar amb la pedrera "El Fesno", uns professionals de l'ofici de què també van gaudir molt amb aquest treball».\nEls nens gaudeixen del nou treball de Benjamín Menéndez com a ningú: un arc a la seva mida i sobre el que poden enfilar-se. «La peça té molts jocs. A part de la poesia dels dos elements -la naturalesa en estat pur i la pedra- és una intervenció: serveix de joc per als nens i de salva obstacles per als cecs».\nL'escultor es mostra molt satisfet amb el resultat de «Naturaleses», i considera que encaixa amb el lloc i la ciutat. «Cada vegada intento més dialogar amb els llocs, mitjançant una obra sentida i de cor». Per a l'avilesi, que va realitzar obres tant en ceràmica com en pintura, és fonamental continuar investigant i gaudint del seu treball. «És molt interessant el treball artístic en la naturalesa, tant l'efímer com el definitiu, és un tema que m'està interessant molt últimament».\nBenjamín Menéndez té en cartera un bon nombre de projectes, entre els quals figuren exposicions a Saragossa i a Astúries.\n· Article traduït del castellà publicat a LNE el 28.03.2006\nPosat per Francesc Mas i Castanyer a les 17:44


El Govern aprova el decret per regular el preu del lloguer que ha enfrontat JxCat i ERC | NacióDigital\nEl Govern aprova el decret per regular el preu del lloguer que ha enfrontat JxCat i ERC\nL'índex de referència de preus passa de ser orientatiu a una veritable barrera legal, que només es podrà sobrepassar en un 10% o un 20% en casos especials\nper Aida Morales , Palau de la Generalitat, 21 de maig de 2019 a les 13:23 |\nCapella i Calvet, després de la reunió de Govern. | Govern\nEl Govern ha anunciat aquest dimarts l'aprovació d'un decret llei de mesures urgents en matèria de contenció de rendes dels contractes d'arrendament d'habitatge. És a dir, l'esperada mesura que obre la porta a regular el preu del lloguer. Ho han explicat la consellera de Justícia, Ester Capella, i el de Territori, Damià Calmet, en una roda de premsa després del consell executiu on s'ha escenificat el full de ruta unitari dels dos partits en el Govern, però on no han faltat preguntes relacionades amb el fet que la mesura s'hagi aprovat en plena campanya electoral.\n"És una mesura urgent perquè la situació és urgent", ha afirmat Capella, que ha remarcat que també és un mecanisme "que cohesiona", que posa les persones al centre, i que reivindica un dret fonamental, que és el d'habitatge. I és que, precisament, la situació de l'habitatge a Catalunya -i en especial el lloguer- és complicada i un dels principals factors de preocupació de la ciutadania.\nSegons la consellera de Justícia, i volent posar fre a les crítiques d’electoralisme rebudes, ha afirmat que el Govern podia actuar “per acció o per omissió”. En altres paraules, ha dit, es podia actuar davant la “necessitat dels interessos col·lectius” o “deixant el camí lliure als fons voltor i a la gentrificació”. “Si ens quedem amb els braços plegats, guanyen els de sempre”, ha afirmat.\nAixí mateix, Capella també ha remarcat que el Govern “governa”, i no ha vingut a “fer d’espectador” del que passa a Catalunya quan, durant els últims cinc anys, el lloguer ha crescut un 40%, i s’han superat els preus d’abans de la crisi econòmica del 2012. Per contra, ha recordat, ni els salaris mitjans ni la capacitat adquisitiva de la ciutadania ha augmentat.\n▶El #Govern aprova el decret llei de mesures urgents en matèria de contenció de rendes en els contractes d’arrendament d’habitatge pic.twitter.com/kD5ouERQPd\n— Govern. Generalitat (@govern) 21 de maig de 2019\nLa consellera de la Presidència i portaveu del Govern, Meritxell Budó, s'ha oposat a qualsevol retret d'electoralisme. “En absolut és fruit de l’electoralisme, sinó del treball”, ha dit, i ha afirmat que, malgrat estar en període electoral, el Govern “ha de governar perquè el país ha de seguir avançant”.\nEl passat mes de maig, el ple del Parlament va aprovar una moció d'ERC (partit del qual forma part la consellera Ester Capella), que instava el Govern a prendre mesures legislatives per regular el lloguer. La proposta va comptar amb el suport de Junts per Catalunya, tot i que fa pocs dies la seva candidata a Barcelona i fins fa poques setmanes portaveu de l'executiu, Elsa Artadi, ja va acusar els republicans i Capella d'utilitzar electoralment l'anunci del decret. "Hi ha hagut precipitació perquè d'aquí a una setmana hi ha eleccions", va dir.\nArtadi, en un acte de Junts per Catalunya (JxCat) aquest dimarts des de la seu de la formació, acompanyada d'Artur Mas i de Xavier Trias, ha assegurat que serà Territori qui prendrà les decisions i ha tornat a insistir que no es pot prefixar el preu del lloguer. "Cal trobar maneres indirectes", com ara incentius fiscals, ha reflexionat. "Necessitem baixar un 25% el peu", ha remarcat la número dos de JxCat a Barcelona.\nContenir el preu un 10% sobre l’índex\nEl decret llei, que es portarà posteriorment a aprovació al Parlament, fixa zones tenses que podran ser determinades pel Govern. En el cas de Barcelona, es faculta el consell municipal del consistori a declarar la ciutat o una part d’aquesta com a àrea amb mercat d’habitatge tens, una condició indispensable per a la limitació dels preus.\n▶#Conseller @damiacalvet: “El que volem és la millor política d’habitatge pel país. El Govern ha estat intervenint amb mesures de finançament per comprar o llogar, o el decret llei per augmentar l’habitatge de lloguer protegit” @territoricat @justiciacat pic.twitter.com/E2VC6hV7Iy\nLa norma general, però, agafarà com a llindar l’índex de preus del lloguer i fixarà el preu màxim en un 10% més d’aquest índex. En casos degudament justificats –zones amb vistes excepcionals o altres característiques especials com zones comunitàries amb piscines i jardins- s’hi podrà sumar un 5% més. Un altre cas serà el dels habitatges nous o completament rehabilitats, que podran estar un 20% per sobre de l’índex, tot i que només durant els cinc anys posteriors a la finalització de les obres. Pel que fa als habitatges ja llogats, es podran mantenir els preus anteriors a la limitació.\nAmb l'entrada en vigor del decret, i si el propietari cobra un lloguer que sobrepassa la contenció establerta pel Govern, els inquilins tindran dret a recuperar la diferència per via judicial.\nUna norma innovadora de mirada europea\nEl Govern ha insistit que la mesura deriva de la petició del Parlament de prendre "mesures urgents", i ha remarcat que també és un decret llei "pioner a l'Estat", però ja aplicat a nivell europeu. Capella ha explicat que la limitació catalana s'inspira en el codi civil d'Alemanya, que regula la contenció de rendes des de fa 30 anys, però també en altres com Itàlia, Àustria, Suïssa o França. En aquest punt, ha dit, Catalunya "reivindica les competències" que li són "pròpies com a país".\nDurant la roda de premsa, la diputada de la CUP al Parlament Maria Sirvent ha volgut intervenir amb una pregunta sobre el decret llei. No obstant, la portaveu del Govern no li ho ha peres al·legant que era "una roda de premsa per a periodistes". La diputada cupaire ha argumentat que ha acudit a la roda perquè el seu grup no té "cap informació" sobre la iniciativa legislativa del Govern, i Budó li ha recordat que els grups poden registrar les preguntes al Govern que considerin oportunes a través del Parlament.\nÍNDEX DE REFERÈNCIA DE PREUS\nL'Índex de referència de preus de lloguer és -per ara- un indicador de consulta pública amb caràcter informatiu i no vinculant. Permet conèixer una estimació del preu mitjà del metre quadrat de lloguer d'un habitatge ubicat en una zona determinada, i amb unes característiques concretes. D'aquesta manera, estima un preu màxim i un mínim per a un habitatge, tenint en compte l'adreça, la superfície de l'immoble, l'any de construcció, l'estat de conservació, si compta amb mobles, si té ascensor o aparcament, i si gaudeix de certificat energètic.\nEl decret llei que proposa el Govern permetria, com a màxim, un augment del 10% respecte del preu indicat per l'índex, amb algunes excepcions que podrien fer incrementar la suma fins a un 20%, si es justifiquessin degudament.\nAixí, i tenint en compte les dades actuals de l'índex, per exemple, el preu màxim d'un pis de primera o segona planta, de 70 metres quadrats, en bon estat de manteniment, moblat, amb ascensor, construït a partir de 1979 i amb un consum mitjà d'energia podria oscil·lar entre:\nA BARCELONA (per barris):\nSarrià - 1.088 euros (preu segons l'índex) - 1.196 euros (preu màxim)\nNou Barris - 697,70 euros (preu segons l'índex) - 747,67 euros (preu màxim)\nGràcia - 854 euros (preu segons l'índex) - 939,4 euros (preu màxim)\nCiutat Vella - 1.081,50 euros (preu segons l'índex) - 1.189 euros (preu màxim)\nAL TERRITORI (*s'agafa com a referència el centre de la ciutat):\nManresa - 420 euros (preu segons l'índex) - 465 euros (preu màxim)\nSabadell - 667,10 euros (preu segons l'índex) - 733,81 euros (preu màxim)\nTarragona - 511 euros (preu segons l'índex) - 562 euros (preu màxim)\nVic - 497,70 euros (preu segons l'índex) - 547,47 euros (preu màxim)\nLleida - 417,20 euros (preu segons l'índex) - 458,92 euros (preu màxim)\nGirona - 614,60 euros (preu segons l'índex) - 676,06 euros (preu màxim)\nPla d'obres per fomentar la cohesió territorial\nEl Govern també ha donat llum verda a una nova convocatòria del Pla Únic d’Obres i Serveis per als anys 2020-2024, amb una dotació de 250 milions d’euros per cobrir les necessitats del món local, especialment per a la cooperació econòmica en aquelles zones més vulnerables o necessitades. Segons la consellera de Presidència, això s’emmarca en l’estratègia d’un país “d’oportunitats”, per “millorar les possibilitats del territori”. “Aquest acord ratifica el compromís del Govern amb la cohesió social i territorial, i les polítiques relacionades amb el món local”, ha afirmat.\n▶El #Govern aprova el Pla Únic d’Obres i Serveis 2020-2024 dotat amb 250 milions per col·laborar en les inversions del món local pic.twitter.com/WnaJgcSLl7\nPer altra banda, també es posa en marxa un pla director per destinar un 0,7% en cooperació al desenvolupament, l'any 2030, amb set objectius vinculats al desenvolupament sostenible que es plantegen sota l'enfocament de gènere i dels drets humans i, segons Budó, el Govern també ha aprovat una inversió de més d'un milió d'euros per al programa escoles verdes.\nEn el camp de l'educació, ha prosseguit, es traspassaran 4,5 milions d'euros al Consorci d'Educació de Barcelona per ajuts menjador, i hi haurà una dotació de 180.000 euros per promoure pràctiques STEM -per les sigles en anglès de ciències, tecnologia, enginyeria i matemàtiques- als centres educatiu.\nLa diputada Maria Sirvent (CUP) participa a la roda de premsa del Govern i li prohibeixen preguntar\nCollboni veu en el decret d'habitatge del Govern una «presa de pèl» de JxCat i ERC als barcelonins\nEl Govern demana a Batet i Cruz «compromís amb la democràcia» per respectar els drets dels presos\nPolítica, preu, regular, Meritxell Budó, Govern, decret llei, lloguer, habitatge, JxCat, ERC


Malpaís - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMalpaís de Güímar a Tenerife, Canàries\nUn malpaís en geomorfologia és un terreny caracteritzat per roques no erosionades d'origen volcànic dins un medi ambient àrid. El nom és d'origen castellà o català aplicat, en principi, a certs paisatges del sud dels actuals Estats Units i es fa servir internacionalment.\nLa paraula 'malpaís' és la traducció de l'anglès "badland", i fa referència a una zona on no és possible l'agricultura. La diferència és que badland es troba en roques sedimentàries i malpaís, generalment, en les roques volcàniques.\nA Nou Mèxic es troba El Malpais National Monument. El Malpaís de Güímar es troba a les Canàries té una antiguitat de només uns 10.000 anys i ocupa unes 290 hectàrees.\nMalpaís de la Rasca (Tenerife) PDF\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Malpaís&oldid=16782578»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 12 abr 2016 a les 16:05.


L’ADDICCIÓ ALS VIDEOJOCS, XARXES I PANTALLES - Associació ALBA Terrassa\nL’ADDICCIÓ ALS VIDEOJOCS, XARXES I PANTALLES\nL'aparició de les pantalles i el desenvolupament de la tecnologia ha portat que cada vegada, d'allò que només en feien ús els adults, en facin ús els joves i cada cop més els nens. Jugar a videojocs o utilitzar les xarxes socials no presenta algun risc per si sol, ja que es tracta de formes d'entretenir-se, expressar-se i aprendre, sempre que se'n faci un bon ús.\nLes xarxes socials i els videojocs no deixen de ser empreses que busquen el seu benefici i, per aconseguir-ho, utilitzen mecanismes per enganxar a les persones que utilitzen els seus jocs o les seves aplicacions.\nEn primer lloc, si parlem dels videojocs, trobem que utilitzen diferents mecanismes per enganxar als consumidors, com són: seguir una corba de dificultat que permeti que vagis aprenent i avançant, però que no t'avorreixis o no abandonis, recompenses i objectius constants, proporcionen sensacions gratificants o de poder i mecàniques d'atzar en les que pots obtenir algun benefici.\nQuan parlem de les xarxes socials cal tenir en compte que el seu disseny no és fet a l'atzar, sinó que està tot calculat perquè el consumidor vulgui seguir utilitzant l'aplicació. Les grans quantitats de contingut que ofereixen i a més de forma constant, permet que sigui molt fàcil passar-hi molt de temps. També es troben mecanismes com: ús dels números (likes) per auto superar-se, ús de contingut més extrem i més morbós i estudi de tots els moviments de l'usuari per reflectir el contingut que li agrada.\nUn mal ús o l'ús excessiu dels videojocs o xarxes socials pot comportar problemes d'autoestima, portar sempre amb nosaltres els dispositius mòbils.


Ràdio Seu, 107.2 FM, La Seu d'Urgell, Spain | Free Internet Radio | TuneIn\nTota la informació de la Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu. Al 107.2 FM, http://radioseu.cat , twitter i facebook.\nRàdioSeu 107.2 Apartat de Correus 125 25700 La Seu d'Urgell 25700 Seo de Urgel, Spain +34 973360617\nMagazín diari amb Ignasi Cervera i Glòria González que inclou una entrevista informativa sobre algun tema d'actualitat. En aquest programa també s'emeten reportatges, espais diversos i programes de col.laboradors de l'emissora.\nÉs un programa que ofereix consells i informació sobre els gossos i les mascoltes. Pot escoltar-se informació sobre adopcions i accions del Refugi d'Animals de l'Alt Urgell.\n'A la muntanya!' és un programa d'esports d'hivern i de muntanya fet des del Pirineu (de novembre a març). Amb entrevistes, resultats, agenda de competicions, el temps i l'estat de les pistes.\nS'emet després del programa 'Bad Music', música alternativa i independent. I 'Bad Music Blues', música negra feta a casa nostra.\nBàsquet de 3\nPrograma centrat en la trajectòria dels equips del Sedis Bàsquet, amb opinió, concursos i entrevistes setmanals. Dirigit i presentat per David Vallvé, acompanyat d'Alba Solé, Adrià Solé i Roger Ritort.\nBàsquet en directe\nRetransmissions en directe dels partits disputats pel Cadí la Seu, actualment a la màxima categoria del bàsquet femení estatal. Amb Pep Ribes i David Vallvé.\nPrograma dirigit per Enric Cusí dedicat a la cançó francesa.\nInformació de la Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu.\nEl programa inclou cançons tradicionals del Pirineu comentades per un dels musicòlegs més importants del país.\n'Cançons amb lletra' és un espai en què l'escriptor i articulista Marià Cerqueda ofereix la traducció al català de temes musicals clàssics.\nPrograma que fa un repàs a la cartellera de cinema de la ciutat i informa sobre les estrenes setmanals d'arreu de Catalunya.\nRetransmissions, marcadors, protagonistes i analistes. Programa dirigit per Marta Casas.\nL'Informatiu Migdia de RàdioSeu. Tota la informació de la Seu, l'Alt Urgell i el Pirineu, amb Marta Pujantell. La previsió meteorològica l'ofereix l'home del temps Nèstor Gómez.\nEntrevistes amb els alcaldes de l'Alt Urgell.\nÉs un espai en què es poden escoltar contes infantils de tots els temps. L'espai es complementa amb el concurs anual 'Contes que compten', que s'organitza conjuntament amb la Biblioteca de Sant Agustí.\n'La cuina de Cal Sastre', dirigit per Dolors Mallofré, és un recull de cuina tradicional i de receptes de plats de casa nostra. Un petit homenatge a la cuina de les nostres àvies.\nPrograma dirigit i presentat per Anna Bigordà que repassa la música dance més actual i els clàssics d'aquest gènere. Més de 18 anys d'història. Amb les col.laboracions puntuals de Dave López.\n'Edfor. Futbol d'aquí', amb Jordi Grau i Santi Roura. Repàs als resultats de la base esportiva del futbol urgellenc a càrrec de l'Escola de Futbol Orgèl.lia (EDFOR) i balanç dels resultats de la Seu F.C.\n'Parlem del càncer' és un programa que dirigeix la delegació a l'Alt Urgell-Cerdanya de l'AECC. Membres de l'entitat parlaran obertament del càncer a través d'especialistes, familiars i malalts.


Viatges | Confused in Barcelona\nSempre m’ha costat fer resums dels viatges que faig. No sé si es per por a deixar-me detalls importants o precisament pel contrari, per no empapar de massa informació als meus receptors. Sigui com sigui, i com ja va sent habitual a les meves sortides, aquest ha estat un viatge intens i variat, carregat de situacions que, al englobar-les, perfilen el que es per a cadascú un viatge únic i irrepetible.\nI una de les coses que ha fet aquest viatge únic per mi es que per primera vegada he pujat un cim de quatre mil metres. No era un pic difícil, però a partir d’ara ja sempre més serà el meu primer quatre mil, i aquestes coses sempre es queden. També ha canviat el fet de viatjar per fer muntanya, i no pas al contrari. Potser sembla que així coneixes menys la cultura local. Però, pensant-ho bé, sempre ha estat la natura la primera en arribar, i es la població la qui s’ha adaptat al medi. Està bé poguer cambiar aquest punt de vista per a entendre les diferents maneres de viure que tenim.\nHa estat divertit estar en un país on hi ha gent que encara no ha volgut cambiar l’hora del rellotge i hi perviuen dues hores diferents. Sembla impossible, pero al final tot acaba funcionant.I sobretot m’alegro de la companyia, qui ha contribuit a donar una forma especial al viatge. I al final, resumidament, segueixo sense cansar-me de voltar pel món!


Ball esportiu - AMPA Escola Itaca Barcelona\nPàgina inicial/Activitats extraescolars/Ball esportiu\nEs treballen aspectes com el coneixement de diferents bases rítmiques, correcció postural, moviments bàsics, iniciació a coreografies. No hi ha competicions i es basa en el treball continuat.\nPeríode de l’activitat: De setembre a juny\nLloc: Sala polivalent del Pavelló de l’Illa\nDurada: Iniciació al ball esportiu 1 hora/setmana – Funky & Hip-Hop 2 hores/setmana\nEn el següent quadre especifiquem els imports pel curs 18-19:\nTipus de Quota – Associats/ades\nAssociat/ada 149,60€ – 4 Rebuts trimestrals domiciliats de 37,40€ : 1/7/18, 1/10/18, 1/1/19, 1/4/19 140 €\n1 hora/setmana (iniciació 1 dia) 250€ – 10 rebuts domiciliats de 25€ de setembre del 2018 a juny del 2019 240 €\n2 hores/setmana (Funky/HipHop) 450€ – 10 rebuts domiciliats de 45€ de setembre del 2018 a juny del 2019 430 €\nTipus de Quota – No Associats/ades\n1 hora/setmana (iniciació 1 dia) – 545 €\n2 hores/setmana (Funky/HipHop) – 810 €\nEls pagaments anuals s’hauran d’ingressar com a màxim 7 dies posteriors a la inscripció al compte:\nBANC SABADELL ES55 0081 0055 4100 0188 8898\nLes inscripcions amb pagament anual seran efectives un cop s’hagi realitzat el pagament, amb un màxim de 7 dies posteriors a la inscripció. En cas contrari el JLC es reserva el dret de no admetre la inscripció.\nL’activitat del curs 18-19 s’iniciarà el dilluns dia 17 de setembre d’enguany i la data prevista per la finalització serà el dia 18 de juny de 2019.\nDegut a que els espais i els horaris són limitats, les activitats no es podran moure dels dies i horaris establerts. La inscripció dels grups es podrà ampliar si els espais ho permeten.\nEls participants amb NEE (Necessitats educatives especials) es tractaran de forma individualitzada per tal d’analitzar les possibilitats d’inclusió a les activitats programades pel curs 18-19.\nLa inscripció a les activitats extraescolars esportives pel curs 18-19 s’iniciarà el proper dia 04 de juny. Igual que el curs passat, la inscripció es realitzarà “online” i podreu trobar la informació a la pàgina del Club Joventut Les Corts.\nDonat que les quotes mensuals de les activitats es cobren a primers de mes, les baixes caldrà comunicar-les abans del dia 20 del mes anterior. En cas contrari l’import de la quota mensual no serà retornat.\nHoraris de Ball Esportiu\nP4 Tarda 16:30-17:30h Iniciació al Ball Esportiu\nP5 Tarda 16:30-17:30h Iniciació al Ball Esportiu\n1r Tarda 16:30-17:30h Iniciació al Ball Esportiu\n2n Tarda 16:30-17:30h Iniciació al Ball Esportiu\n3r Tarda 16:30-17:30h Iniciació al Ball Esportiu\n4t Tarda 16:30-17:30h Ball Esportiu Funky/HipHop Ball Esportiu Funky/HipHop\n5è Tarda 16:30-17:30h Ball Esportiu Funky/HipHop Ball Esportiu Funky/HipHop\n6è Tarda 16:30-17:30h Ball Esportiu Funky/HipHop Ball Esportiu Funky/HipHop\nCliqueu aquí per realitzar la inscripció mitjançant la web de CJLC\nModalitat esportiva en la que intervé la música, la coordinació i el treball físic sobre bases rítmiques. Es treballen aspectes com el coneixement de diferents bases rítmiques, correcció postural, moviments bàsics, iniciació a coreografies. No hi ha competicions i es basa en el treball continuat.\nLloc: Sala polivalent del Pavelló de l'Illa\nPreu Iniciació Ball: 25€/mes associats a CJLC / quota associat 149,60 € (pagament per temporada); No associats 545 € pagament íntegre\nPreu Funky/HipHop: 45€/mes associats a CJLC / quota associat 149,60 € (pagament per temporada); No associats 810 € pagament íntegre\nMés informació a la pàgina d'Iniciació al Ball Esportiu\nMenú d’octubre 2018\nParlar de la mort des de la infància, trencant tabús.\n25 d'octubre de 19:30 a 21:00


BIBLIOTECA MUNICIPAL ALTAFULLA: ESTIU, TEMPS PER LLEGIR\nESTIU, TEMPS PER LLEGIR\nLlegir a l'estiu és molt beneficiós, especialment durant la infància. Així ho ha demostrat Richard Allingont i els seus col · legues de la Universitat de Tennessee (EUA), que asseguren que si deixem de llegir llibres durant les vacances part de les habilitats de lectura es perden, el que en els estudiants suposaria un retrocés de dues o tres mesos en la capacitat lectora i el maneig del llenguatge. Per contra, els nens que llegeixen poden "guanyar un mes de destresa en la lectura" cada estiu. Això suposa que cada any es produeix una diferència entre ambdós grups de fins a tres o quatre mesos. I, per tant, que "cada dos o tres anys que vam passar durant la infància sense lectures estiuenques impliquen perdre almenys un any d'aprenentatge", conclou Allington a la revista Reading Psychology.\nD'altra banda, un estudi similar realitzat per experts de la Universitat Johns Hopkins suggereix que els efectes acumulatius de no llegir en la infància es noten fins i tot durant la secundària ia la universitat. I que els que van llegir de manera constant sent nens estan més ben preparats també quan arriba el moment d'incorporar-se al món laboral.\nA l'estiu normalment es té més temps per llegir i a vegades ve de gust començar una lectura més llarga o difícil, però altres vegades és preferible una de lleugera i fresqueta\nAra és quan tenim tot el temps del món per a gaudir de la lectura, llegir el que volem i per què volem, tancar un llibre perquè no ens agrada, compartir lectures.\nLa Biblioteca d'Altafulla us proposem una selecció de llibres per gaudir de l'estiu\nLa veritat sobre el cas Harry Quebert de Jöel Dicker (La Campana/Alfaguara)\nEl club de lectura del final de la teva vida de Will Schwalbe (Amsterdam/RBA)\nEl joc de Sade de Miquel Esteve (Ediciones B)\nWonder de R J Palacio (La Campana/Nube de tinta)\nLa dona a 1000º de Hallgrímur Helganson (Edicions 62/Lumen)\nVictus d’Albert Sánchez Piñol (La Campana)\nPerduda de Gillian Flynn (RBA/Mondadori)\nBedlam, darrere les hores càlides de Mar Bosch (Empúries)\nL’estiu que comença de Silvia Soler (Planeta)\nEl parèntesi més llarg de Tina Vallès. (Proa)\nBioko de Marc Pastor(Amsterdam/Planeta)\nEl círculo de Bernard Minier (Roca editorial)\nNo et miris el Riu de Mònica Batet (Meteora)\nEl mar dels traïdors de Jordi Tomàs (Proa)\nUn viatge a l’India de Gonçalo M Tavares. (Edicions del Periscopi)\nLECTURES PER INFANTS I JOVES\nLlegir, llegir, llegir, viure la vida que altres van somiar.Miguel de Unamuno\nPublicat per BIBILIOTECA ALTAFULLA a 14:22\nEtiquetes de comentaris: LLEGIR, llibres, recomanem


LES CANÇONS D'EDUCACIÓ INFANTIL\nDurant aquest trimestre els nens i nenes d'Educació Infantil han aprés moltes cançons i els agrada molt cantar-les també a casa o al cotxe. Per si els pares i les mares no les coneixeu us deixem un enllaç perquè pugueu cantar amb els nens i nenes.\nTambé us recomanem un CD, fàcil de trobar a qualsevol botiga que tinguin música infantil.\nJa hem començat el curs 2012-13 i què millor que endinsar-nos en la tardor per agafar el ritme escolar. Aquí us hem preparat una mostra de les diferents activitats que al voltant d'aquest tema han treballat als cursos de P3, P4 i P5.\nActivitats: panellets, sortida del mercat, racó de tardor, fulles de fang, cargols de pastilina, bolets, les carbasses... i molt més.\nEtiquetes de comentaris: P3, P4, P5, tardor\nMIREU-NOS AQUESTS PRIMERS DIES\nAquí teniu un tast del que anem fent aquests primers dies a P-3.\nCada vegada estem més a gust amb els nostres companys i companyes, mestres, espais, ...\nLa classe de P5 practica molt la llengua anglesa i aquesta és una mostra del que estan aprenent:\nIn the blue sea from Lamarbella Superior on Vimeo.\nEls de P-4 juguen als racons.\nCada grup d'educació infantil dedica una sessió a la setmana als racons de joc simbòlic. Els de P4 hi anem els dijous a la tarda i tots els nens ho saben. Cada dijous comenten que a la tarda faran racons. El dijous esdevé un dia especial.\nAquí trobareu una mostra d'aquesta activitat tan important al llarg d'aquest curs.\nÉs una activitat totalment lliure que només es regeix per normes de convivència i de respecte als companys i al material que pactem i revisem, si cal. Però poques vegades cal.\nContribueix que els nens i nenes desenvolupin les capacitats de representar i evocar aspectes de la realitat viscuda, coneguda o imaginada i expressar-los mitjançant les possibilitats simbòliques que els ofereix el joc i altres formes de representació. Un dels objectius d'aquest 2n cicle d'educació infantil.\nAQUESTES SETMANES EN MAC,EL SANTI I LA LARA HAN ESTAT ELS NOSTRES PROTAGONISTES A P3.ENTRE ELS SEUS PARES I ELLS ENS HAN EXPLICAT HISTÒRIES DE QUAN EREN PETITS I TAMBÉ D'ARA.ENS HAN PORTAT MOLTES COSES DE CASA I HEM POGUT GAUDIR D´ELLES.COM SEMPRE HEM CANTAT CANÇONS I HEM EXPLICAT ELS CONTES QUE MÉS ELS AGRADA.ENS HO HEM PASSAT MOLT BÉ!!!!\nEtiquetes de comentaris: P3, Protagonista de la setmana\nLa classe de P5 " els Víkings " representem cada any la llegenda de Sant Jordi. Aquest dia fem una representació per a les nostres famílies i per altres nenes i nenes de l'escola.\nTambé preparem els decorats i fem dibuixos del conte.\nAquí us mostem la veritable història de Sant Jordi i el drac.\nEtiquetes de comentaris: P5, sant jordi\nLa classe de P4 " els Cavalls i les Eugues " us mostren la llegenda de Sant Jordi, la princesa i el drac.\na 15:59 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: dibuix, P5, sant jordi\nAQUÍ US MOSTREM QUINS HAN ESTAT ELS NOUS PROTAGONISTES D'AQUESTES SETMANES: LA SOFIA, LA FLORA I EN JOEL.ENS HAN EXPLICAT MOLTES COSES SOBRE TOTS ELLS,HEM CANTAT LES SEVES CANÇONS PREFERIDES,HEM EXPLICAT I MIRAT ELS SEUS CONTES FAVORITS I HEM JUGAT AMB LES SEVES JOGUINES MÉS ESTIMADES.\nD'ON SURTEN ELS OCELLS ?\nLa classe dels OCELLS de P3 volem saber com neixen els ocells.\nSabem que neixen d'ous i ens han portat uns quants que hem de cuidar i posar a una màquina que es diu incubadora, que fa de mare i els calenta .\nLa Carme ha dit que hem d'esperar uns dies.\nSempre han de tenir llum i hem de donar la volta als ous cada dia.\na 11:53 4 comentaris:\nSortim a dibuixar El Casino de l'Aliança del Poblenou\nLa classe dels VÍKINGS de P5 hem sortit a dibuixar el casino de l'Aliança del Poblenou que està al costat de la nostra escola.\nFeia molt bon dia i ens ha agradat molt, fer aquesta activitat.\nHEM ANAT A L'AUDITORI I AL PARC DE L'ESTACIÓ DEL NORD\nAvui hem anat a l'Auditori a veure l'espectacle Girasons.\nQuan hem entrat a la sala Oriol Martorell, hi ha hagut alguns oh! de la impressió que feia veure tants seients i l'escenari amb els instruments preparats.\nHem estat molt atents i ens ha agradat molt. Els músics ens sorprenien amb la música, alguns instruments (com un pianet de joguina)amb globus o unes mans molt grans.\nDesprés hem anat al parc de l'Estació del Nord i hem dinat. Ens encanta fer pícnic. En acabar, una estona de joc i cap a l'escola.\nLA CLASSE DE P5, ELS VÍKINGS, VAM ANAR A DIBUIXAR LA BIBLIOTECA DEL BARRI I VAM APROFITAR A DIBUIXAR LA XEMENEIA DE L´ANTIGA FÀBRICA DE CAN SALADRIGUES.EL FRED NO ENS VA IMPEDIR DE FER UNS DIBUIXOS BEN XULOS!!!!ENS HO VAM PASSAR MOLT BÉ I REPETIREM!!!\nHem sortit a pescar lletres.\nAquesta és una activitat que fem cada curs. Sortim al carrer, cadascú amb una lletra penjada d'una canya, i ens passegem pel barri buscant la nostra lletra per tots indrets.\nHem practicat amb la càmera de fotos a l'escola, fent-nos primers plans, perquè volíem fer un reportatge de la nostra sortida\nMireu com hem quedat. Hem triat les que ens agradaven més. Cadascú li ha fet una foto a un company/a.\nFrom collage P4\nA l'aula cadascun de nosaltres ha triat una lletra i l'ha posat a la seva canya. Hem sortit al carrer i hem fet un reportatge. Quan algú trobava la seva lletra, un company li feia la foto.\nFrom pescar lletres\nQuan hem tornat hem parlat de com havia estat de difícil o fàcil trobar les lletres que portàvem.\nEns ha costat trobar aquestes lletres: H, K, Q, W, X, Y, Z\nMireu el nostre reportatge.\nEtiquetes de comentaris: P4, sortides\nDE NOU,DURANT AQUESTES SETMANES, HEM ESTAT GAUDINT DELS NOSTRES PROTAGONISTES DE LA SETMANA:IRIS,MATEO I INÉS.HEM ESCOLTAT LES SEVES CANÇONS PREFERIDES,HEM EXPLICAT ELS CONTES QUE HAN PORTAT I HEM PARLAT DE LES JOGUINES I OBJECTES AMB ELS QUALS SE SENTEN MÉS IDENTIFICATS.MIREU QUE MACOS QUE HAN SORTIT!!!!\nAQUESTS SÓN ELS TRES NOUS PROTAGONISTES DE LA SETMANA A P3: L´EVA,L`ALEX I LA MARIA.TOTS TRES ENS HAN EXPLICAT UN MUNT DE COSES SOBRE ELLS QUAN EREN PETITS.AQUÍ PODEU VEURE QUINS RACONS MÉS MACOS HEM FET AMB TOTS ELS OBJECTES QUE ENS HAN PORTAT!!!\nUN TALLER DE DANSA A INFANTIL:\nTot el cicle vital dels cucs de seda acompanyat per música i dansa.\nMireu com ens hem convertit en cucs de seda: hem sortit de l'ou, ens hem arrossegat com un cuc, hem tret fil de seda i hem anat fent el capoll i, finalment, hem volat com una papallona.\nLES CANÇONS D'EDUCACIÓ INFANTIL Durant aquest tri...\nJa hem començat el curs 2012-13 i què millor que e...\nMIREU-NOS AQUESTS PRIMERS DIES Aquí teniu un tast...\nHEM ANAT A L'AUDITORI I AL PARC DE L'ESTACIÓ DEL ...\nLA CLASSE DE P5, ELS VÍKINGS, VAM ANAR A DIBUIXA...\nHem sortit a pescar lletres. Aquesta és una activ...\nUN TALLER DE DANSA A INFANTIL: ELS CUCS DE SEDA T...


imatges de menorca: SO NA CAÇANA (ALAIOR)\nLloc de culte amb recintes de taula, Talaiòtic (I mil·lenni aC).\nNo és exactament un poblat, tot i que com a tal s'ha qualificat en diverses ocasions. Més aviat sembla que era un centre de culte important, ja que hi ha dos recintes de taula (un molt modificat amb posterioritat, segurament durant l'època romana, i en part enllosat) i un monument turriforme; les taules estan incompletes. Un dels recintes es troba adossat al monument turriforme i en molt bon estat de conservació. Als murs interiors hi són visibles diversos nínxols que podrien servir per dipositar-hi ofrenes. No sembla haver-hi evidències d'un nucli de població en aquest jaciment, per la qual cosa ens trobam amb un cas únic a Menorca de centre cerimonial que possiblement era utilitzat per les comunitats de la part oriental de l'illa.\nEtiquetes de comentaris: ALAIOR, JACIMENTS ARQUEOLÒGICS, RESTES ARQUEOLÒGIQUES, RESTES FUNERÀRIES


Camps i Cotino declararan al febrer pels contractes de la visita del papa\nL'ex-president de la Generalitat acumula ja tres investigacions relacionades amb la seva etapa com a president\nLa titular del Jutjat d’Instrucció número 5 de València, que investiga possibles irregularitats en contractes de la fundació que va organitzar la visita del papa el 2006, ha citat l’ex-president de la Generalitat Francisco Camps i l’ex-conseller Juan Cotino a declarar com investigats al febrer.\nEl jutjat, que investiga prevaricació administrativa, malversació i frau a l’Administració en aquests contractes arran d’una denúncia de la Fiscalia Provincial de València, ha fixat un calendari per a la declaració de nou persones entre el 15 de gener i el 7 de febrer de 2019, segons la providència a la qual ha tingut accés EFE.\nCamps haurà de declarar el 7 de febrer, el mateix dia que l’ex-vicepresident del Consell Víctor Campos, un dia després de la compareixença que Juan Cotino. El president de la Fundació V Trobada Mundial de les Famílies i bisbe auxiliar de València, Esteban Escudero, ho farà el 16 de gener.\nLes declaracions començaran el 15 de gener, amb un funcionari de la Intervenció General de l’Administració de l’Estat, a qui seguiran altres vuit persones en qualitat d’investigades.\nEl 24 de gener compareixerà el representant legal de la fundació V Trobada, Francisco Javier Jiménez; el 25 de gener s’ha citat al secretari de l’Arquebisbat i membre del patronat de la fundació, Antonio Corbí, i el 29 de gener serà el torn d’un altre membre del patronat, Enrique Pérez Boada.\nPel 5 de febrer s’ha citat a la secretària general de la V Trobada, Henar Moliner, a qui seguiran el 6 de febrer l’ex-president de les Corts i ex-vicepresident del govern, Juan Cotino, i el 7 de febrer Camps i Campos.\nLa jutgessa ha accedit a la pràctica de totes les proves sol·licitades per la fiscalia el passat 16 de novembre a excepció d’una, sobre la qual resoldrà a la vista del resultat de la resta de les proves acordades.\nLa causa, oberta el juliol de 2016, té el seu origen en la peça separada del cas Gürtel remesa a València pel titular del Jutjat Central d’Instrucció número 5 de l’Audiència Nacional, José de la Mata.\nAquest jutge es va inhibir en favor dels jutjats de València en relació amb una peça que ampliava la recerca sobre les contractacions de la Fundació des de la seva constitució, el gener de 2005, fins a la seva extinció el març de 2014.\nEn ella s’investiguen suposades irregularitats en les adjudicacions per part de la Fundació que va organitzar la visita del papa a València el juliol de 2006. Concretament, s’investiga si aquestes adjudicacions es van realitzar sense respectar les normes generals de contractació, sense concurs ni concurrència pública.\nCamps acumula ja tres investigacions en casos que investiguen diferents aspectes de la seva etapa al capdavant de la Generalitat. A aquesta causa cal sumar-hi dues més per suposades irregularitats en l’organització dels grans premis de Fórmula 1 a València, en l’anomenat cas Valmor.


Inia araguaiaensis - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEspècie Inia araguaiaensis\nEn blau i a la dreta, I. araguaiaensis\nInia araguaiaensis és una espècie de dofins de riu de Sud-amèrica descoberta el 2014. És nadiua de la conca Araguaia-Tocantins, al Brasil.\nEl reconeixement de I. araguaiaensis com a espècie distinta s'anuncià el 22 de gener del 2014. Es distingeix d'altres espècies d'Inia per microsatèl·lits nuclears i dades d'ADN mitocondrial, així com diferències en la morfologia del crani (en general té el crani més ample). També es diferencia del dofí de l'Amazones (I. geoffrensis) i I. g. boliviensis pel nombre de dents per semimandíbula (24-28, 25-29 i 31-35, respectivament).\n↑ [enllaç sense format] http://www.plosone.org/article/info%3Adoi%2F10.1371%2Fjournal.pone.0083623\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Inia araguaiaensis\nBOLD ITIS NCBI Paleodb Species+ WoRMS Zoobank\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Inia_araguaiaensis&oldid=27308742»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 maig 2021 a les 11:15.


Tinder impulsa una app per posar en contacte ocupadors i desocupats | Miquel Aguilar - Nova Tàrrega\nDimecres, 13 de març de 2019 a les 08:07h\nPossible imatge promocional de la nova 'app' de Tinder | iStock\nEn el marc del Mobile World Congress (MWC), que es va celebrar a Barcelona la setmana passada, l'empresa líder en contactes a la xarxa va presentar una primícia que pretén pal·liar l'atur i, sobretot, les dificultats dels joves per accedir al mercat laboral. La nova aplicació, basada en la modalitat dels microjobs, només exigeix tres requisits: disponibilitat immediata, que siguin relacions de curta durada i sense compromís. "És com el Tinder normal, però per cardar-se la classe treballadora", va aclarir un dels responsables de la marca, que també va vaticinar la bona acollida d'aquesta app "en una societat acostumada a rebre". De fet, una de les innovacions d'aquest nou Tinder és que, si un ocupador fa match i el candidat no li correspon, encara que es tracti de pràctiques no remunerades, l'app creua dades amb Treball per tal que perdi qualsevol prestació o ajuda. Tinder signa així un compromís amb l'explotació laboral que ja ha rebut l'aval de Govern i patronal i que no espera gaire oposició per part dels sindicats. Val a recordar que el MWC va tancar portes amb rècord de visitants i de benefici entre els proveïdors de serveis sexuals i els carteristes de la línia 9 del metro.\nEl Rei Carnestoltes haurà de pactar amb el PP, Ciutadans i Vox per poder assolir l'alcaldia de Tàrrega. Segons el darrer sondeig realitzat per Sigma Dos per a Nova Tàrrega, el partit ultralocalista Tàrrega Unida (TU) no sumaria prou regidors per obtenir la majoria absoluta, per la qual cosa necessitaria les adhesions de la resta de les formacions populistes del consistori per formar govern. El populisme de TU, així doncs, no seria suficient per enredar els targarins, ni tan sols la promesa d'aixecar un mur a la frontera amb la Segarra pagat pels agramuntins. TU afronta ara un inici de campanya sota l'amenaça d'escissió de l'ala més moderada del partit, coneguda per valorar la Fira de Sant Josep al mateix nivell que FiraTàrrega.\nPablo Casado dona la volta a l'arc ideològic i apareix a les files d'Arran. Membres de l'organització independentista es van alarmar en veure que el fins ara president del PP, de marcada tendència neoliberal, apareixia en el seu espaitemps ideològic sense que ningú l'hi hagués convidat. Físics teòrics i tertulians coincideixen que les darreres declaracions de Casado sobre l'avortament i el català a l'escola, entre altres flirtejos amb Vox, haurien precipitat la caiguda del líder popular pel caire de l'extrema dreta i, doncs, el seu sobtat allunatge a l'extrema esquerra, un fenomen conegut com a forat de cuc electoral.\nInvestiguen un cirurgià plàstic per coartar la llibertat d'expressió dels seus pacients. El col·lectiu d'afectats, agrupats sota l'eslògan "La gesticulació no és delicte", reclama poder-se expressar sense traves, més enllà dels límits del Botox que es van donar entre tots.\nProvaran termòmetres i altres aparells de control mèdic en autònoms. Empreses del sector s'han adonat que el col·lectiu de treballadors per compte propi és la diana més fiable a l'hora de fer tests de qualitat dels seus productes, atès que identifiquen amb més seguretat que cap altre individu els falsos positius. "Tothom sap que un autònom no pot posar-se malalt, ni tenir sucre, ni febre", va aclarir un membre de l'OCU designat per fer el seguiment d'aquests controls. En aquest sentit, el Ministeri de Sanitat ja està treballant en la implantació del segell "Tested on freelancers", a semblança del ja conegut "Not tested on animals", emprat per la indústria dels cosmètics.\nGomet a la puta boca de l'Arcadi Espada.


Silincode pets (mascotes)\nEl penjoll Silincode® Pets permet emmagatzemar informació que pot ser vital en cas d'emergència o pèrdua de l'animal.\nMotxilla per PULLER\nAbeurador / menjadora Hunter\nMenjadora / abeurador Hunter de melamina.\nAbeurador / menjador Butterfly\nCicaVet Cicatritzant en Spray\nLoció cicatritzant en Spray.Estimula el procés natural de cicatrització de les ferides, sense formació de crostes. Alleuja i calma la sensació de picor.\nAquest collar per a gossos d'alta resistència és tancat i ajustable.\nTemps d'entrega 24h - 48h


L’entrenament amb pulsòmetre — Next Fitness Club\nTant per a la salut de l'individu com la del cor durant l'exercici i la competició, el fons aeròbic és el punt central pràcticament per a tots els corredors. Els pulsòmetres són els instruments assequibles més efectius per trobar i desenvolupar el progrés en vies a augmentar el fons aeròbic.\nL'entrenament amb pulsòmetre només pot ser efectiu si utilitzes la informació per dissenyar i implementar un règim de treball que s'ajusti a les teves necessitats, característiques i nivell de forma física. Per fer això, cal calculardiverses zones de treball específiques per al teu cor, i utilitzar aquestes zones com a guia de treball durant les sessions i la competició. La primera cosa que necessites fer per omplir això, és esbrinar un parell de valors o xifres clau.\nEspecíficament, les zones a calcular poden originar de dues xifres: La freqüència cardíaca màxima (FCM), que correspon a al major nombre de pulsacions al que el cor pot bategar per minut, i la teva Freqüència Cardíaca en repòs (FCR), aquesta xifra correspon a les pulsacions per minut del cor quan l'individu es troba en repòs complet i idealment amb l'absència d'un estímul extern que resulti estressant (soroll, llum, altra gent al voltant, ingesta de cafeïna, digestió alimentària, post-activitat, etcètera), és dir qualsevol cosa que pugui a fer que el cor hagi de treballar addicionalment al que entenem per repòs absolut.\ntagged with entrenament, pulsòmetre, pulsómetro, zonas de entrenamiento, NextHealthClub, Andorra, Illa Carlemany