Aplicacions amb accent català\nBarcelona és una de les capitals al capdavant de la creació d’aplicacions mòbil, on s’originen centenars d’idees i noves apps que han de competir per ocupar la memòria dels nostres telèfons. Wallapop o Glovo són dos dels exemples més coneguts d’aplicacions creades a Catalunya, però n’hi ha de moltes altres que volen seguir la seva estela i que tenen un marcat accent català, com algunes de les que repassem a continuació. Perquè a Fibracat apostem pel talent femení però també pel talent del territori, en el que creiem fermament.\nAquesta app és una de les que més fort va arribar, una xarxa social pels amants de la moda que va néixer a Barcelona i ja és present a diferents països amb més de 10 milions d’usuaris. Aquesta aplicació permet a tot usuari conèixer les tendències de moda que arriben, quina roba porten els influencers i comprar-la o conèixer la informació o guardar i compartir els outfits que més agradin. Si ets amant de la moda, aquesta app és per a tu.\nMenjar bé, vigilar què comprem o cuinem i cuidar-nos s’ha tornat un fenomen imparable. Per això han proliferat diverses apps que ens indiquen quins aliments són més beneficiosos i quins, en canvi, hauríem d’evitar. Una d’aquestes aplicacions és My RealFood, amb seu a Barcelona. Aquesta app permet conèixer la composició d’un aliment nutricionalment escanejant el seu codi de barres i fent una classificació segons com saludable és cada aliment. A més, ofereix alternatives per escollir opcions més saludables i consells per una dieta més equilibrada.\nEn línia amb l’app anterior, trobem aquest sastre virtual que prèn les mides del cos per ajudar-nos a triar la talla de roba més escaient d’una botiga virtual. Una aplicació que va ser desenvolupada dins el marc del programa Horizonte 2020 i que amb un parell de fotos ajuda a escollir la talla adequada de roba. Una eina de gran valor si tenim en compte el canvi de costum a l’hora de comprar que estem vivint, on les adquisicions a través de la xarxa s’han disparat.\nAquesta aplicació és una gran ajuda per a estudiants i professionals, ja que permet escanejar documents i convertir-los en pdf, guardar o compartir apunts, dibuixos o rebuts. Així doncs, és com un escàner gratuït i il·limitat que et permet treballar amb tota classe de documents ràpidament a través del teu telèfon mòbil. Es poden retallar i editar imatges abans de passar-les a pdf, es poden crear i organitzar carpetes, modificar la grandària del pdf, etc.\nAquestes només són alguns exemples de les apps que s’han dissenyat o creat a Barcelona, però n’hi ha moltes més: des d’aplicacions per assessorar sobre lactància com LactApp, altres per trobar algú que cuidi dels més petits de la casa com Cangurs de Guàrdia o diverses aplicacions per aprendre a parlar català com Vocabulary Trainer. El present i el futur passen pel mòbil i la via per moure’s al telèfon són les apps, així que es tracta d’un negoci que continua a l’alça, però que no és gens fàcil de dur a terme. Però això ja és un altre tema.


REVISIÓ DE CANNES | 'La bellesa de dormir' posa Emily Browning en una posició desnervant sexualment - Festivals | Juny 2021\nREVISIÓ DE CANNES | 'La bellesa de dormir' posa Emily Browning en una posició desnervant sexualment\nEn una primera escena de la 'Sleeping Beauty' de Julia Leigh, el propietari d'una operació de prostitució de gamma alta ordena a Lucy (Emily Browning) que es desposseixi dels seus banyistes, moment en què la mestressa i el seu ajudant agredeixen agressivament gairebé cada centímetre de la jove. el cos d’un estudiant universitari. Les seves mans recorren el seu cos físic, fent una pausa breu sobre el lleuger romanent d'un talp, mentre Lucy observa la seva avaluació amb una mirada freda i tolerant. És difícil que sigui l'última vegada que es tracti com una nina de drap en l'innegablement esgarrifós de Leigh, si és imperiosos, el thriller sexual sobre la constatació de ganes fosques.\nDesprés de Lucy, que es converteix en la perspectiva de la fantasia sexual homònima, 'Sleeping Beauty' triga molt a emetre's. Dominada per pauses llargues i pauses embarassades, la pel·lícula es basa en l'expressió críptica, contundent de Lucy. Leigh, un novel·lista australià que debuta a la gran pantalla, confia gairebé en la seva totalitat en un comportament insinuatiu per a exposició. La percepció continuada de Lucy passa a un nou nivell quan respon a un anunci que troba la seva audició del paper principal en un joc sexual. El requisit: embruta un medicament que la posa a dormir mentre paga els clients fan el que volen amb el cos. L’única norma, segons la dura directora Clara (Rachael Blake), no és cap penetració. Però aquest no és un problema per als homes que abusen de Lucy, ja que tots són imitats i impotents.\nEn l'establiment d'aquest escenari, 'Sleeping Beauty' desenvolupa una estranya vora visceral. 'La seva vagina és un temple', li diu Clara a Lucy, que sembla impactada. 'La meva vagina no és un temple', es diu enrere, com si es tractés d'un tractament amb abjecte. Tot i aquest afany, obté més del que es va comprometre: Audicionant el concert de bellesa adormida, primer treballa com a cambrera de llenceria a un menjador curiós, amb un gran vestíbul, on serveix refresc als calçotets al costat de dones amb cara grossa i vestides per revelar vestits que apretar-se els pits com a mini corsets. L'escena s'assembla a alguna cosa d'una pel·lícula de Matthew Barney, però amb una dimensió específica de l'exploració psicològica, ja que 'Beauty Sleeping' es converteix en un estudi cada cop més estrany de les exigències voyeurístiques.\nHi ha molts que reflexionar en aquests detalls excèntrics, tot i que Leigh no té la capacitat de connectar les diverses línies de la personalitat de Lucy que podrien haver donat un impacte emocional més gran a la pel·lícula. Tanmateix, com a elaborat i minúscul estudi de personatges, té un efecte únicament desconcertant. El comportament de Lucy prové d’un lloc lògic, encara que només veiem parts d’aquest. Porta una vida doble i convincent, passant temps entre assistències a un ofici mortal, malgastant els seus dies a l'aula i penjat amb el seu amic alcohòlic Birdman (Ewan Leslie). Leigh mai no explica prou amb l'origen de la seva relació de rebombori (excepte una referència que passava a la mare de Lucy, que també és un gran bevedor). El guió de Leigh, que es trobava a la Llista Negra de Hollywood fa tres anys, admira admirablement visuals extensius en lloc de diàleg per formar la columna vertebral de la seva trama.\nReconeguda per no res més que la icona del cinema australià Jane Campion (que pot explicar el seu lloc a la principal competició de Cannes), la primera vegada darrere de la càmera de Leigh té una vaga semblança amb el propi debut de Campion, 'Sweetie', de 1989, de la voluntat de Lucy d'oferir el seu cos. als homes pervertits la converteixen en una bestia diferent de la incestuosa pel·lícula de la pel·lícula de Campion, tot i que en els dos casos, les noies conviden amb entusiasme perill a les seves vides mentre la càmera les mira de prop. Igual que Sweetie, Lucy està destinada a colpejar una paret. Fins ara fins ara coneguda principalment pels seus papers a 'Una sèrie d'esdeveniments desafortunats de Lemony Snicket' i 'Sucker Punch', es demostra que és capaç de material subtil i inquietantment madura aquí. Ella aconsegueix mantenir la història a través dels seus moments més secs.\nentrevista steven yeun\nLes escenes més inoblidables de 'Bellesa adormida' tenen lloc a la cambra mateixa, durant un trio d'incidents on homes d'edat avançada juguen amb el cos nu de Browning, que la causen i de vegades causen danys. Leigh mostra als espectadors els esdeveniments que no pot conèixer en el seu estat inconscient, la qual cosa fa que cada matí es mostrin les seves curioses expressions després d’implicar la possibilitat de suspens que podria intentar descobrir els horrorosos detalls. Llegeix els enginyers de cada escena de manera que es pugui produir un temor extrem. Desgraciadament, la tragèdia que es va produir en els minuts finals es veu reduïda pel seu enfocament cerebral. Tot i així, no hi ha res de fades sobre aquesta història embruixada, que manté un sentiment oníric fins i tot quan el seu aventurer protagonista es desperta.\nCOM JUGARÀ? L'actuació de Browning està destinada a recopilar premis, tot i que la pel·lícula espantarà molts públics i distribuïdors, i Leigh (que té diversos altres projectes a les obres) s'ha posat fermament en el mapa com a director per veure.


Les JERC obren les barreres del peatge de Vilassar per reclamar una C-32 gratuïta\nLL.A.. Vilassar de Dalt\nLes Joventuts d'Esquerra Republicana (JERC) del Maresme van obrir ahir a la tarda durant tres quarts d'hora el peatge de la C-32 a la sortida de Vilassar de Dalt, al Maresme. L'acció s'emmarca en les reclamacions que els independentistes fan a la comarca per reivindicar un nou model de mobilitat al Maresme que inclogui la gratuïtat de l'autopista C-32 per als veïns de la comarca, la conversió de l'N-II en una via cívica i més inversió en matèria de transport públic, tant ferroviari com per carretera. En un primer moment, molts dels conductors que utilitzaven el peatge no van ser conscients que les barreres estaven alçades i que no calia pagar el peatge, però a mesura que la vintena de joves que van participar en la protesta advertien els conductors que no calia pagar, la majoria d'usuaris no s'ho van pensar a l'hora de passar sense aturar-se.\nLa portaveu regional de les JERC del Maresme i el Barcelonès Nord, Laura Martínez, va justificar l'acció dient que «molts habitants de la comarca ja han agafat com un hàbit pagar un peatge per anar d'un municipi a un altre, i s'ha de reivindicar que això no pot continuar així».\nPer la seva banda, el president d'ERC del Maresme i alcalde d'Alella, Andreu Francisco, va manifestar que «la C-32 s'ha de convertir en la via principal gratuïta de comunicació entre els habitants del Maresme». Per Francisco «es poden argumentar moltes coses des de fora de la comarca, però això no pot continuar així». L'alcalde de Teià, Andreu Bosch, i el portaveu nacional de les JERC, Jordi Coca, també hi van assistir.\n>Les JERC obren les barreres del peatge de l'autopista C-32 a Vilassar de Dalt


Llengua de signes catalana - Ajuntament de Terrassa\nTerrassa difon la llengua de signes a la ciutat a través de dues commemoracions:\n3 de juny: Dia de la Llengua de Signes Catalana (LSC). És la data en què el Parlament de Catalunya va aprovar l'any 2010 la Llei 17/2010, que reconeix la llengua de signes catalana com a una de les 4 llengües oficials de Catalunya, juntament amb el català, el castellà i l'aranès.\n14 de juny: Dia Nacional de les Llengües de Signes Espanyoles, que reconeix la Llengua de Signes Espanyola (LSE) i la Llengua de Signes Catalana (LSC) com a llengües pròpies de la comunitat sorda a Espanya. El 14 de juny és la data en què l'any 1936 es va constituir la Confederació Estatal de Persones Sordes (CNSE), que aglutina el moviment associatiu de les comunitat sorda.\nL'Ajuntament, conjuntament amb APESOTE (Associació de persones sordes de Terrassa) i FESOCA (Federació de persones sordes de Catalunya), promouen les següents accions vinculades a aquestes commemoracions:\nRecull de recursos divulgatius per conèixer la comunitat sorda.\nIl·luminació de color blau de la façana de l'Ajuntament i el monument de la Dona el 3 de juny. El color blau és el color amb el qual el nazisme va classificar les persones sordes, i reflecteix la lluita de les persones sordes per defensar els seus drets humans i lingüístics.\nPublicacions a xarxes socials per donar a conèixer la llengua de signes: Imatge 1, Imatge 2, Imatge 3.\nRecull de recursos divulgatius per conèixer la comunitat sorda


Salut demana un Nadal sense àpats llargs col·lectius\n5 de novembre de 2020 (10:38 CET)\nLa consellera de Salut demana “evitar del tot” aquests àpats i insta a fer celebracions reduïdes i a l’aire lliure\nEl principal ritual de Nadal és el de l'àpat de grup o familiar. Molta gent té cada any en agenda dinars i sopars durant les festes, entre la nit de Nadal i el dia de Reis. A casa o en restaurants, és consuetud de compartir taula. Però aquest Nadal no hauria de ser així per no fomentar els possibles contagis de Covid-19. No segons la consellera de salut Alba Vergés.\nVergés ha explicat en una entrevista a Ràdio 4 que els dinars o sopars de molta gent s'hauran "d'evitar del tot" de cara a les festes de Nadal. Ha detallat que caldrà prendre decisions com fer celebracions a l'aire lliure i amb menys gent i ha insistit que la manera més segura de fer els àpats tradicionals de les festes és circumscriure's a les unitats de convivència, de manera que es pugui aplicar un funcionament de traçabilitat similar als dels grups bombolla en cas d’algun contagi o brot.\nNo encadenar trobades\n"Jo crec que patirem", ha dit Vergés sobre el Nadal en quant no es podrà viure de la forma habitual de retrobament familiar i grans dinars i sopars. Tot i això, ha afegit que si s'aconsegueix reduir el nombre de casos diaris ha de ser possible que la gent visqui el Nadal aplicant les eines de què disposa. En aquest sentit, ha parlat de "triar bé en quin moment" es veu a cada familiar, no encadenar moltes trobades i apostar per veure una part de la família uns dies i "esperar uns dies per veure l'altra part de la família".


Les expertes en economia feminista Cristina Carrasco i María Luisa Moltó han denunciat la falta de representació de les dones en l'àmbit econòmic\nL'última jornada del Feminari organitzat per la Diputació de València va obrir la vesprada amb la taula sobre economia feminista. Aquest debat va posar en relleu la importància de les cures i el treball domèstic no remunerat com sostingues del sistema capitalista patriarcal.\nEn el col·loqui, moderat per Amparo Mañés, van intervenir les economistes Cristina Carrasco i MªLuisa Moltó. Durant la ponència van sorgir termes sobre els quals versaran els debats econòmics amb perspectiva de gènere en el futur immediat, com a conflicte cabdal-vida, sostenibilitat o bon viure.\nLa professora de Teoria Econòmica, Cristina Carrasco, va fer un repàs en clau didàctica al que es considera economia feminista i va destacar les principals diferències d'aquesta davant l'economia dominant. “Quan parlem d'economia feminista parlem d'un marc anticapitalista, antiheteropatriarcal i decolonial”, va afirmar Carrasco. L'economista xilena va assenyalar al treball domèstic no remunerat com a “principal sostingues del capitalisme patriarcal”, element bàsic per a la vida i font de desigualtat perpètua, ja que aquesta labor es reserva automàticament a les dones.\nPer la seua banda, la catedràtica Maria Luisa Moltó va criticar que el sistema capitalista actual es plantege com a única alternativa, “quan ja s'ha demostrat en almenys tres crisis, la d'ocupació, l'ecològica i la de cures, que és un sistema que no funciona”, va denunciar Moltó.\nL'economista també va alertar sobre la creixent pràctica dels seus col·legues d'utilitzar metodologies “més científiques que humanes”, una pràctica que, segons Moltó, allunya les anàlisis de la realitat. “Necessitem ajuda d'altres disciplines, però certs mètodes matemàtics contemplen a les persones com a agents i no com a subjectes amb voluntat”.\nLas economistas denuncian en el Feminario la invisibilidad del trabajo doméstico no remunerado


Els abstencionistes guanyen la votació del comitè federal i el PSOE farà president Rajoy\nEn la seva intervenció durant el comitè, Iceta ha avisat que l’abstenció del PSOE afavorirà l’independentisme\n23.10.2016 - 13:25\nActualització: 23.10.2016 - 15:25\nEl comitè federal del PSOE ha aprovat per 139 vots a 96 l’abstenció del PSOE a la investidura de Mariano Rajoy. Ho ha fet donant suport a una resolució –presentada per l’eurodiputada Elena Valenciano– que recull el criteri de la gestora del PSOE i de la presidenta andalusa, Susana Díaz, i que defensa que per desblocar la situació institucional excepcional que viu el país, el Grup Parlamentari Socialista s’abstindrà a la segona votació del pròxim debat d’investidura. La decisió implica d’aquesta manera tot el grup parlamentari, malgrat que el PSC i diversos diputats han avançat que decidís el que decidís aquest comitè federal es mantenen en el no.\nLa votació de la resolució –per crida i a mà alçada- ha estat el punt culminant d’un comitè federal en que els prop de 250 delegats socialistes han demanat 54 torns de paraula. És una diferència superior a la que va servir per forçar la marxa de Pedro Sánchez. Aleshores els crítics es van imposar per 25 vots, i ara són 43.\nEl text que s’ha aprovat apunta a la necessitat de desblocar la investidura i addueix de les conseqüències pernicioses que una repetició de les eleccions tindria sobre ‘l’interès d’Espanya i dels espanyols’. A més, apunta, tindria efectes molt negatius per al PSOE perquè, diu el text, apareixerien davant la societat com els principals responsables d’un blocatgeque ningú desitja.\nHan defensat aquest criteri el president Ximo Puig, la presidenta andalusa, Susana Díaz, el president extremeny Guiillermo Fernández Vara, l’ex-president de Castella-La Manxa José Maria Barreda, i l’ex-ministre Ramon Jáuregui, entre altres. Durant la seva intervenció de 7 minuts, Díaz –que no ha citat en cap moment la paraula abstenció- ha desgranat les raons per evitar terceres eleccions i ha demanat unitat del partit. ‘Només se surt guanyant si se surt unit’, ha dit.\nMalgrat que el text de la resolució no tanca definitivament la porta a què aquesta abstenció sigui ‘tècnica’, és a dir que la duguin a terme només 11 diputats, s’entén que afecta tot el grup parlamentari, fet que posarà en escac les relacions entre els socialistes espanyols i el PSC, que reuneix dimarts el seu consell nacional per ratificar el no a la investidura de Mariano Rajoy. La gestora traslladarà el criteri sobre aquesta qüestió al Grup Socialista del Congrés al llarg de la setmana, previsiblement dimecres.\nL’abstenció s’enfrontava a una altra proposta de resolució -que ja no s’ha arribat a votar- presentada pel delegat del Partit Socialista basc que advertia que la dicotomia entre abstenció i pèrdua de vots: ‘És falsa, perquè tard o d’hora aquest partit haurà d’enfrontar-se a unes noves eleccions i ho hem de fer fidels als nostres ideals’. És el criteri que han defensat dins del comitè els partidaris del ‘no és no’, entre altres la mà dreta de Pedro Sánchez, César Luena, que ha advertit que una abstenció portarà a unes eleccions en 18 mesos.\nAltres veus que han defensat el ‘no’ han estat, entre altres, les de Miquel Iceta, Francina Armengol, i Idoia Mendia.\nIceta alerta de l’auge de l’independentisme\nEn la seva intervenció, Iceta ha explicat que el PSC vol seguir caminant al costat del PSOE i, per això, ha insistit que els socialistes catalans no poden facilitar el govern a qui ha estat un dels màxims responsables de l’absència de diàleg entre Catalunya i l’Estat. ‘El problema del PSOE no és el PSC, és Rajoy. L’independentisme té avui el suport de gairebé el 48% dels catalans. Sens dubte les causes són moltes. També errors nostres. Res ens diu que l’independentisme no pugui perdre suports en el futur, però tampoc que no en pugui seguir guanyant. I nosaltres fem en gran mesura responsable d’aquesta situació un Govern del PP incapaç d’obrir una perspectiva de diàleg’, ha dit Iceta, segons que recull El Periódico.\nI ha afegit: ‘I en aquest moment, quan comença el curs en què el xoc de trens sembla inevitable, no podem aparèixer ni tan sols abstenint-nos en la investidura d’un dels màxims responsables de l’absència de diàleg. Si ho féssim, deixaríem de ser útils per construir ponts, per trobar una solució.’\nHa dit que l’abstenció, a més, faria que molts catalans s’acabin de convèncer que el federalisme no és viable i que caiguin resignats a la idea que la independència és un fet inevitable.\nRumb a la investidura\nLa decisió del PSOE posa rumb ja a la investidura de Mariano Rajoy. Demà i dimarts el rei Felip VI es reuneix amb els portaveus dels partits i comunicarà a la presidenta del congrés espanyol, Ana Pastor, que proposa a Mariano Rajoy per a la investidura. El ple podria començar dimecres o bé dijous, de manera que la investidura pot tenir lloc o bé dissabte 29 d’octubre o diumenge 30.


Evidentment jo no sóc exactament la persona adequada com per donar lliçons de paciència, els que em coneixen saben que no és una de les meves virtuts. Però la sèrie d’articles que vaig desgranant durant aquesta temporada els escric fonamentalment per poder-me explicar a mi mateix conceptes que no tinc gens clars, sempre en l’esperança que –d’alguna manera– també serveixin als meus lectors.\nLa paciència bàsicament és acatar la lentitud del present. El còmic francès Pierre Dac deia que es necessita una paciència infinita per poder esperar allò que no acaba d’arribar mai. La paciència és una espera, un trànsit, del qual no ens en podem deslliurar i que més val acceptar d’entrada si no ens hi volem fer mal. El tren no arribarà abans per molt que remuguem.\nGiacomo Leopardi en el seu immortal «Zibaldone» afirmava que la paciència és la més heroica de les virtuts «perquè precisament no té l’aparença d’heroisme». I és que la paciència no és exactament una virtut, la paciència és fer allò que està en les nostres mans, en el present, tot esperant que arribi un futur que ja no depèn de nosaltres.\nQuan cerco en el món de les citacions, sempre acabo topant-me amb un dels grans fabricants de frases cèlebres: Woody Allen. Els escriptors de columnes periodístiques com aquesta no li estarem mai prou agraïts per donar-nos peu a acabar d’arrodonir un article amb una frase adient, ja sigui amb cites textuals seves o atribuïdes. Aquesta, que il·lustra perfectament el tema de la paciència, si no és d’Allen, mereixeria ser-ho: «l’eternitat es fa llarga, sobretot quan vas arribant al final».\nCollblanc-La Torrassa / iPhoto © Quim Curbet


'Il·lusions aquàtiques', un projecte d'oci i inclusió laboral d'Autisme amb Futur\n24 de juliol de 2017.- L'associació Autisme amb futur, que agrupa famílies de les comarques del Pendès i el Garraf, va posar en marxa l'any passat el projecte 'Il·lusions aquàtiques' per a nens i joves amb un trastorn de l'espectre autista.\nAmb ell es fomenten activitats aquàtiques com el paddle surf, que contribueixen a augmentar la seva autonomia personal i les ajuda a desenvolupar-se millor. La iniciativa va arribar després d'una prova pilot començada l'any anterior juntament amb l'associació SUPerando i gràcies a la col·laboració de la Fundació Decathlon, que aporta el material per poder desenvolupar les diferents activitats aquàtiques. La prova va superar totes les expectatives i va ser un incentiu per buscar la forma que arribés a la resta dels nens de l’associació. Així es va començar a dissenyar el projecte que es va presentar a la Fundació Decathlon, juntament amb la botiga Decathlon de Sant Pere de Ribes, i va ser escollit per rebre una donació de 16.000 euros per fer-lo realitat.\nAixí, l'estiu del 2016 va arrencar la primera activitat del projecte: Paddle Surf per a nens i joves amb TEA (Trastorn de l’Espectre Autista) a la platja de Cubelles. A més, durant el període 2016-2017 s'ha fet busseig i jocs d’aigua, dirigides i adaptades als nens amb TEA per monitors titulats i experimentats, conjuntament amb l'entitat Sitges al Aigua sin limitaciones, i amb el suport dels voluntaris que col·laboren amb l’associació, entre els quals s'han incorporat treballadors de la botiga Decathlon, molt conscienciats amb la causa.\nTant es així que va fer possible un conveni perquè els joves de l’associació poguessin formar-se i fer practiques a la seva botiga, la qual cosa va ser determinant per resultar escollits a la presentació del projecte, ja que la Fundació Decathlon premia la inserció laboral d'aquests nens. El resultat és que un dels nois de l’associació, Traian, de 18 anys treballa a la botiga Decathlon de Sant Pere de Ribes, amb tan bons resultats que a dia d’avui es un més de l'euipa la botiga. En Traian treballa atenent al públic, està content amb la feina i és molt servicial. Sempre ajuda a tots els clients, els acompanya fins al producte i els ajuda. Tots els seus companys i clients sempre diuen que és molt amable.\nIl·lusions Aquàtiques, es també un reconeixement a l’esforç que els pares i mares de l’associació Autisme amb Futur fan cada dia per garantir als seus fills un futur i una qualitat de vida.


Llagostera Ràdio - El detingut per violar una menor a Palamós la va agredir sexualment en un edifici en obres\nLa zona de l'eixample de Palamós, l'àrea on va tenir lloc l'agressió sexual a una menor la matinada del dia de Sant Joan. / Foto: Xavier Pi (ACN)\nL'agressió sexual a Palamós, una de les quatre denunciades arreu de Catalunya durant la revetlla, va tenir lloc pels voltants de les quatre de la matinada.\nLa víctima, una menor de 15 anys, havia anat al municipi a celebrar la revetlla a la zona de la platja. Aquí és també on hi ha instal·lades les barraques de la festa major i on s'hi celebren els concerts.\nPer la seva banda, el director general de la Policia, Andreu Martínez, també ha insistit en "la rellevància" que té la denúncia en aquests casos. Martínez ha posat l'accent la "importància de la sensibilització i l'esforç" que fa la ciutadania davant els casos d'agressions sexuals.


Guerres Habsburg-Otomanes - Viquipèdia\n(S'ha redirigit des de: Guerres Austro-Turques)\nPart de: Guerres otomanes a Europa\nMapa d'Europa vers el 1600.\nDes de 1526 (Batalla de Mohács) fins al 1791 (Tractat de Sistova).\nHongria, Mediterrània, Balcans, Nord d'Àfrica i Malta\nDeclivi d'ambdós imperis\nLes guerres austro-turques o guerres Hasburg-Otomanes són el conjunt de conflictes militars que van enfrontar l'Imperi otomà als Habsburg d'Àustria i Espanya. La guerra va estar caracteritzada per les campanyes terrestres a Hongria.\nInicialment la conquesta otomana d'Europa oriental va ser tot un èxit amb la decisiva victòria de Mohacs que va reduir el Regne d'Hongria a un estat de vassallatge i de tributari de l'Imperi otomà. Més tard, la Pau de Westfàlia i la Guerra de Successió Espanyola, respectivament en els segles XVII i XVIII, van deixar Àustria com a únic territori sota el ferri control dels Habsburg. Des de llavors, però, els progressos europeus en el sector de l'artilleria i les superiors tàctiques militars europees van superar literalment la capacitat bèl·lica i els recursos de l'Imperi Otomà i dels seus cossos d'elit, els coneguts geníssers, la qual cosa va assegurar, així, el domini habsbúrguic sobre el front terrestre.\nLa guerra va arribar al seu terme quan Àustria i l'Imperi otomà van signar una aliança amb l'Imperi Alemany abans de la Primera Guerra Mundial. Després d'aquella guerra ambdós imperis es van extingir.\n2 L'avanç austríac\n3 El setge de Viena\n4 La petita guerra\n5 Guerra a la Mediterrània\n5.2 Setge de Malta\n5.3 Xipre i Lepant\n6 Guerra dels Tretze Anys (1593-1606)\n7 Conquesta de Creta\n8 Gran Guerra Turca\n8.1 Setge de Viena\n8.2 Contra la Santa Lliga\n9 Segle XVIII\nEls orígens de la guerra són poc clars però el fet és que, si bé els Habsburg van ser ocasionalment reis d'Hongria i des del segle XV emperadors del Sacre Imperi Romanogermànic, les guerres entre hongaresos i otomans fan referència també a altres dinasties. Naturalment, les guerres otomanes a Europa oriental van atraure l'ajuda d'Occident, que veia l'avanç del potent estat islàmic com una amenaça per a la Cristiandat. Les croades de Nicòpolis i de Varna representar les temptatives més determinants per frenar l'avanç turc a Europa central i els Balcans.\nLa Batalla de Mohács en una miniatura turca.\nDurant un cert període de temps, els otomans van intentar vèncer la resistència als Balcans, com la de Vlad Ţepeş. No obstant això, la derrota d'aquests i d'altres estats vassalls van aplanar el camí de la invasió otomana a Europa central. El Regne d'Hongria en aquest punt havia arribat a fer frontera amb l'Imperi Otomà i els seus estats vassalls.\nDesprés de la Batalla de Mohács, el rei Lluís II d'Hongria i I de Bohèmia moria i la seva vídua, Maria d'Habsburg, va fugir per refugiar amb el seu germà, l'arxiduc Ferran d'Àustria. Les reivindicacions al tron d'Hongria fetes per Ferran van venir posteriorment reforçades pel fet d'haver-se casat amb Anna, germana del rei Lluís II, únic membre de la família reial del ja desaparegut regne. Com a conseqüència Ferran va ser elegit rei de Bohèmia a la Dieta de Bratislava. A Hongria va ser elegit rei per una Dieta rival el desembre del 1526, davant de l'altre rei coronat, Joan Szapolyai, romanent Hongria així dividida entre Ferran, Szapolyai, i l'Imperi Otomà.\nEl 1527 Ferran va atacar Hongria, un estat durament debilitat pels conflictes civils, amb la intenció d'expulsar Joan Szapolyai i reforçar així la seva autoritat. Joan no va aconseguir evitar la candidatura de Ferran que va conquistar Buda i altres assentaments clau al llarg de la costa del Danubi. Malgrat tot el que va passar, el sultà otomà va ser lent a reaccionar i només va acudir a ajudar quan, el 10 de maig de 1529, va enviar un imponent exèrcit que comptava amb més de 100.000 homes.\nEl setge de Viena[modifica]\nArticle principal: Setge de Viena (1529)\nEl sultà otomà Solimà el Magnífic va prendre fàcilment a Ferran gran part de les conquestes que aquest havia fet en els dos anys precedents i, amb gran disgust per part de Ferran, només la fortalesa de Bratislava va resistir. Atesa la grandesa de l'exèrcit de Solimà i la devastació desencadenada sobre Hongria pocs anys abans, no ha de sorprendre la manca de voluntat per resistir davant els atacs d'un dels més potents estats del moment de molts dels assentaments que fins feia bne poc havien estat sota el domini dels Habsburg.\nEl sultà va arribar a Viena el 27 de setembre de 1529. L'exèrcit de Ferran comptava amb prop de 16.000 soldats, essent així superat en una proporció de prop de 7 a 1, mentre que les muralles de Viena (amb un gruix de gairebé 2 metres en algunes zones) van ser una invitació per als canons otomans. Malgrat tot això, Ferran va defensar Viena amb gran vigor. El 12 d'octubre, després d'haver minat i contraminat, es va reunir un consell de guerra otomà, i el 14 d'octubre els otomans van decidir abandonar el setge. La retirada de l'exèrcit otomà va ser destorbada per la fera resistència de Bratislava que, encara una vegada més, va bombardejar als otomans. Les primeres nevades van dificultar encara més les coses als otomans i van fer que haguessin de passar tres anys abans que Solimà pogués començar una nova campanya a Hongria.\nLa petita guerra[modifica]\nDesprés de la derrota de Viena, el sultà otomà va haver de desviar la seva atenció cap a una altra part dels seus immensos dominis. Traient profit d'aquesta absència, l'arxiduc Ferran va llançar una ofensiva el 1530, durant la qual es va reconquerir la ciutat de Esztergom a més d'altres fortaleses. L'assalt a Buda va ser només obstaculitzat per la presència dels soldats otomans.\nTal i com va passar a la precedent ofensiva austríaca, el retorn dels otomans va forçar novament als Habsburg d'Àustria a retornar a una posició defensiva. El 1532 Solimà va enviar un enorme exèrcit per capturar Viena. No obstant això, l'exèrcit va prendre un trajecte diferent cap a Kőszeg. Després d'una heroica defensa per part d'una força austríaca composta per només 700 soldats, els defensors van acceptar una rendició honrosa de la fortalesa a canvi de la seva salvació. Després d'aquest atac, el sultà es va retirar content del seu èxit, la qual cosa reconeixia, a la pràctica, les limitades conquestes austríaques a Hongria, mentre que al mateix temps va forçar Ferran a reconèixer Joan Szapolyai com a rei d'Hongria.\nMentre la pau entre els austríacs i els otomans va durar nou anys, Joan I d'Hongria i Ferran van trobar convenient seguir lluitant al llarg de les seves respectives fronteres. El 1537 Ferran va trencar el tractat de pau enviant als seus generals més hàbils al desastrós setge d'Osijek que finalment va resultar un triomf per als otomans.\nEl 1540 la mort de Joan I d'Hongria va portar Àustria a avançar novament cap a Buda. Però, de nou, l'exèrcit austríac va ser aniquilat per Solimà: el més ancià general austríac, Rogendorf, va demostrar la seva incompetència. Solimà va massacrar a la resta de tropes austríaques i va procedir a aniquilar de facto Hongria.\nEl 1551, quan va ser imposat un tractat de pau, la Hongria habsbúrguica havia estat reduïda a una terra de frontera. Tanmateix, a Eger els austríacs van obtenir una sorprenent victòria, en part gràcies als esforços dels civils presents.\nLa petita guerra va contemplar oportunitats desaprofitades per ambdós costats; les temptatives dels austríacs d'incrementar la seva influència a Hongria van ser fallides, així com els intents otomans d'assaltar Viena. No obstant això, no hi havia esperances per a un statu quo ja que l'Imperi Otomà era un adversari massa poderós i perillós. En els següents 100 anys, els austríacs van haver romandre a la defensiva. Costoses batalles com les de Buda i Osijek van ser evitades. En qualsevol cas els interessos dels Habsburg es van dividir entre la lluita contra l'avanç islàmic a Europa, els intents d'evitar la progressiva descentralització de l'autoritat imperial a Alemanya i les ambicions d'Espanya al Nord d'Àfrica, en els Països Baixos i en la seva lluita contra França. Els otomans, de la seva banda, no van poder expandir el seu poder tal com ho havien fet en temps passats.\nGuerra a la Mediterrània[modifica]\nVegeu també: Guerres d'Itàlia\nMapa de la costa tunisiana amb l'illa de Gerba, on va tenir lloc la batalla de Gerba el maig de 1560\nL'Imperi otomà havia començat ràpidament a desplaçar els seus oponents cristians al mar. Al segle XIV els otomans tenien tan sols una petita armada. Al segle XV centenars de vaixells van prendre part en la conquesta de Constantinoble i van començar a desafiar el poder naval de les repúbliques de Venècia i Gènova. El 1480, els otomans intentaren sense èxit assetjar l'illa de Rodes, plaça forta de l'Orde de Sant Joan de Jerusalem. Quan els otomans van tornar el 1522, van aconseguir finalment, després d'un setge de 6 mesos, conquerir l'illa, amb la qual cosa els cristians van perdre una important base naval.\nSetge de Malta[modifica]\nLa Captura de Sant'Elmo durant el Setge de Malta de 1565, por Matteo Perez d'Aleccio.\nTot i amb això, Xipre va romandre en poder dels venecians. Quan els cavallers de Sant Joan van ser traslladats a Malta els otomans van observar com la seva victòria a Rodes tan sols havia desplaçat el problema. Els vaixells otomans van realitzar diversos atacs contra els cavallers, mentre aquests aturaven l'avanç turc a l'est. Tot i això, els otomans van assetjar moltes zones del sud d'Europa i Itàlia, gràcies a la seva aliança amb França que es trobava en guerra amb els Habsburg.\nLa situació es va tornar insostenible el 1565, quan Solimà el Magnífic (vencedor a Rodes) va decidir eliminar la base dels cavallers de Sant Joan a Malta. La presència de la flota otomana, tan propera al Papat, va alarmar els espanyols, que van començar a reunir primer una petita força expedicionària (que va arribar a temps per al lloc) i finalment una gran flota per socórrer l'illa. La moderna fortalesa estelada de Sant'Elmo va ser presa tan sols amb una gran quantitat de morts, però la presa de la resta de l'illa va ser massa. Tot i això, la pirateria barbaresca va continuar, i la victòria de Malta no va tenir efecte sobre la pressió militar otomana a la Mediterrània.\nXipre i Lepant[modifica]\nVegeu també: Quarta Guerra Otomanoveneciana\nMaqueta de la Galera Reial, de Joan d'Àustria, tal i com va presentar-se a la Batalla de Lepant, el 1571.\nLa mort de Solimà el Magnífic el 1566 va comportar l'ascens al poder de Selim II. Conegut com a Selim el Borratxo, va enviar una gran expedició per conquerir Xipre als venecians. L'altra operació militar duta a terme per Selim va ser la d'assistir la revolta dels moriscos espanyols.\nDesprés de la conquesta de Xipre a 1570, els venecians van demanar ajuda a les potències cristianes, però només el papa Pius V va respondre. El Papa va aconseguir convèncer el rei d'Espanya per crear una Lliga Santa que va formar una armada per enfrontar-se als turcs. La Lliga Santa va derrotar els otomans a la famosa Batalla de Lepant.\nGuerra dels Tretze Anys (1593-1606)[modifica]\nDesprés de la mort de Solimà el 1566, Selim II plantejava una amenaça menor per a Europa. Tot i que Xipre, finalment, va ser capturada, els otomans no van aconseguir enviar els Habsburg al mar (vegeu més amunt la part dedicada a la Batalla de Lepant). Selim va morir no gaire després, i va deixar les regnes de l'Imperi al seu fill Murat III. Totalment hedonista i faldiller, Murat passava més temps en el seu harem que al capdavant de la guerra. Sota aquestes circumstàncies de deteriorament, l'Imperi es trobava en guerra amb els austríacs una vegada més. En les primeres etapes de la guerra, la situació militar dels otomans empitjorà, ja que els principats de Valaquia, Moldàvia i Transsilvània tenien tots nous dirigents que havien renunciat al seu vassallatge envers els otomans. A la batalla de Sisak, es va enviar un grup de ghazis per atacar les insubordinades terres de Croàcia, però van ser totalment derrotats per les bregades tropes imperials, expertes en la dura lluita als Països Baixos. En resposta a aquesta derrota, el Gran Visir llançà un gran exèrcit de 13.000 geníssers a més de nombrosos reclutes europeus, contra els cristians. Quan els geníssers es van rebel·lar contra les demandes del Visir en relació a una campanya d'hivern, els otomans no havien capturat gaire cosa més que Veszprém.\nL'any 1594 contemplà una resposta otomana més fructífera. El Gran Visir Koca Sinan Pasha va organitzar un exèrcit encara més gran. Davant d'aquesta amenaça, els austríacs van abandonar el setge de Gran, una fortalesa que havia caigut durant el regnat de Suleiman i després va perdre Raab. Per als austríacs, el seu únic consol aquell any es va produir quan la fortalesa de Komárno va resistir prou contra les forces del Visir fins que aquest es va retirar per causa de l'hivern.\nMalgrat l'èxit d'anys anteriors, la situació va empitjorar per als otomans de nou en 1595. Una coalició cristiana d'antics estats vassalls, juntament amb tropes austríaques, recapturà Gran i va marxar cap al sud pel Danubi. Miquel el Valent, voivoda de Valàquia va iniciar una campanya contra els turcs (1594-1595), en la qual va conquerir diversos castells prop del baix Danubi, incloent-hi Giurgiu, Brăila, Hârşova i Silistra, mentre que els seus aliats de Moldàvia va derrotar els turcs a Iaşi i altres parts del Moldàvia.. Miquel va continuar els seus profunds atacs dins de l'Imperi Otomà, i va prendre les fortaleses de Nikopol, Ribnic, i Kilia, i fins i tot va arribar fins a Adrianòpolis. En un moment donat, va arribar amb les seves forces a Edirne, l'antiga capital otomana: cap exèrcit cristià no havia posat un peu a la regió des del temps en què l'Imperi Bizantí estava regit pels Paleòlegs.\nLa mala gestió de Murad III podria haver estat la causa que va conduir els otomans a perdre la guerra\nDesprés de la derrota de l'exèrcit otomà a Valàquia (vegeu Batalla de Călugăreni) i la sèrie d'enfrontaments sense èxit amb els Habsburg (que va culminar en el setge devastador i la caiguda de la plaça otomana d'Esztergom), alarmat per l'èxit i la proximitat de l'amenaça, el nou sultà Mehmet III va estrangular els seus 19 germans per aconseguir el poder i personalment va marxar amb el seu exèrcit cap al nord-oest d'Hongria, per fer front als moviments dels seus enemics. El 1596 Eger va caure davant els otomans. En la decisiva Batalla de Mezökeresztes, una lenta resposta d'Àustria va comportar una inesperada victòria per als otomans. Tanmateix, la inexperiència de Mehmet III en el govern es va palesar quan no sols no va premiar els geníssers pels seus esforços en la batalla, sinó que els va castigar per no lluitar prou, i per tant els va incitar a una rebel·lió.\nKeresztes va ser un bany de sang dels exèrcits cristians - per tant, és sorprenent observar que els austríacs va renovar la guerra contra els seus enemics en l'estiu de 1597 amb una unitat cap al sud, i van prendre Pápa, Tata, Raab (Győr) i Veszprém.\nMés victòries Els Habsburg aconseguiren més victòries quan una força de socors turc va ser derrotada a Grosswardein (Nagyvárad). Enfurits per aquestes derrotes, els turcs van respondre d'una manera més enèrgica, i així l'any 1605, després de durs esforços per ambdues parts, només Raab va quedar en mans dels austríacs. En aquest any, un príncep vassall pro-turc va ser elegit líder de Transsilvània pels nobles hongaresos i la guerra va arribar a una conclusió amb la Pau de Zsitvatorok.\nConquesta de Creta[modifica]\nUn galió espanyol. El galió, vaixell d'altes prestacions, en el seu temps, per al combat.\nL'Orde de Sant Joan de Jerusalem, encoratjada per la disminució del poder ofensiu turc, van començar a atacar els vaixells turcs a la Mediterrània. Els turcs van respondre assetjant Candia a Creta el 1648. Els venecians es van quedar sols per defensar la seva última gran illa de l'Egeu, donat que Àustria encara s'estava recuperant de la devastació de la Guerra dels Trenta Anys i Espanya romangué desafiant contra els francesos.\nDes del segle XVI, la República de Venècia disposava d'una flota molt potent, i havia derrotat els turcs en els seus intents de prendre la illa. Mentre els venecians tinguessin la supremacia naval, els otomans no podien fer molt en la terra de Creta, i el bloqueig establert per la ciutat-estat italiana en els Dardanels era més que una greu humiliació. Al cap de 10 anys, els espanyols havien signat un tractat de pau amb els francesos, el 1659 i la guerra amb Àustria es va reprendre en l'última dècada de 1660. Amb la guerra a marxa lenta i els austríacs, espanyols i venecians que prenien la iniciativa, el Gran Visir va prendre el poder en el nom del sultà i va portar a terme un esforç molt més rigorós. Tot i ser derrotats pels austríacs, els otomans van poder concloure una pau favorable el 1664 i els venecians van ser derrotats finalment al mar, la qual cosa va posar fi al vergonyós bloqueig vergonyós en els Dardanels, tan a prop de la capital otomana. L'illa va caure després de molts anys de setge, gràcies als hàbils recursos del gran visir, la seva organització d'un exèrcit mal endreçat durant molts anys i els atacs francesos contra Àustria, que la van obligar a posposar l'ofensiva a Hongria.\nGran Guerra Turca[modifica]\nEn 1663, els otomans van endegar una desastrosa invasió d'Àustria, que finalitzà en la Batalla de Sant Gotard. La batalla va ser guanyada pels cristians, sobretot a través de l'atac de 6.000 soldats francesos dirigits per La Feuillade i Coligny. Els austríacs no van poder donar continuïtat a aquesta victòria, a causa de la intervenció de les forces franceses en el Rin, en aquestes circumstàncies, els aliats protestants dels Habsburg catòlics, que havien demostrat ser poc fiables, volien, en lloc de tenir als austríacs com a aliats, lluitar contra els francesos en una coalició alemanya. Per tant, els otomans van girar la seva atenció al nord de nou en contra de la Confederació lituano-polonesa. En aquell moment, el Regne lituano-polonès es trobava en un estat lamentable: el Sejm havia dividit les lleialtats i el tresor estava en fallida. Per tant, és notori destacar que Joan III Sobieski del polonesos aconseguís una decisiva victòria contra els otomans en la segona batalla de Khotyn.\nInquiets, els otomans haurien de tenir encara una altra oportunitat en 1682, quan el Gran Visir marxava amb un gran exèrcit a Hongria i Viena, com a resposta a les incursions dels Habsburg en la Hongria controlada pels otomans.\nSetge de Viena[modifica]\nArticle principal: Setge de Viena (1683)\nEn 1683, després de 15 mesos de la mobilització de forces, el gran visir va arribar a Viena per trobar la ciutat ben defensada i preparada. El pitjor de tot per al Visir eren les nombroses aliances establertes pels austríacs, entre ells una amb Joan Sobieski. Quan el setge de Viena va començar el 1683, el rei polonès i la seva coalició d'alemanys i polonesos va arribar just quan la defensa de la ciutat esdevenia insostenible. En una batalla decisiva, els otomans van ser derrotats i va aixecar el setge.\nEl punt culminant del setge de Viena\nContra la Santa Lliga[modifica]\nEl setge de les forces cristianes unides a Buda, 1686\nEn 1687, els otomans referen els seus exèrcits i van marxar cap al nord una vegada més. No obstant això, el duc Carles s'interposà en el seu camí, els derrotà en la Segona Batalla de Mohács i es va venjar de l'antiga derrota infligida al rei hongarès, més de 160 anys abans, per part de Solimà el Magnífic. Pressionant cap al sud, els otomans van continuar resistint als austríacs, i els negaren l'oportunitat de negociar des d'una posició de força. Només quan els otomans van patir una altra desastrosa derrota en la batalla de Zenta el 1697, van aconseguir que els otomans demanessin la pau; amb el Tractat de Karlowitz (1699), els austríacs s'asseguraren la major part dels Balcans, incloent-hi Hongria.\nA l'acabar la guerra, els austríacs havien canviat decisivament l'equilibri de poder dels otomans\nA tota Europa, tant protestants com catòlics aclamaren el príncep Eugeni de Savoia com a "salvador de la cristiandat". Voluntaris anglesos , entre ells un fill de príncep Rupert (nebot de Carles I d'Anglaterra) i els protestants de llocs tan llunyans com Escòcia van lluitar en l'exèrcit del príncep. Per als otomans, el període comprés entre els anys 1683 i 1702 va ser un moment trist: 12 grans visirs van ser deposats en 19 anys - el llegat del que va ser en un temps, durant el govern de Köprülü Mehmed Paşa, la posició més poderosa d'un dels més poderosos imperis del món.\nArticle principal: Guerra Austro-Turca (1716-1718)\nArticle principal: Guerra russoturca (1735-1739)\nArticle principal: Guerra russoturca (1787-1792)\nVegeu també: Segle de les Tulipes\nVegeu també: Pau de Passarowitz i Tractat de Belgrad\nVegeu també: Guerres otomanes a Europa\nW. Herwig, Österreichische Geschichte : 1699 - 1815, Viena, 2004.\nW. Herwig, Österreichische Geschichte : 1522 - 1699, Viena, 2003.\nStephan Vajda, Storia dell'Austria : mille anni fra Est e Ovest, Milano, 2002.\nAhmed Syed Z, The Zenith of an Empire : The glory of the Suleiman the Magnificent and the Law Giver, A.E.R. Publications, 2001, ISBN 978-0971587304.\nNorman Housley, Documents on the Later Crusades, 1274-1580, New York, 1996.\nGiuseppe Galasso, Austria e Asburgo nella storia dell'Europa moderna : appunti delle lezioni del corso di storia moderna, Napoli, 1968.\n↑ Constantin C. Giurescu, Istoria Românilor. Bucharest: Editura All, 2007 (en romanès), p. 183.\n↑ Marco Venier, correspondència amb el Dux de Venècia, 16 juliol 1595\n↑ comte Miklós Zrínyi, el poeta i senyor de la guerra\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Guerres_Habsburg-Otomanes&oldid=11425589»\tCategories: Guerres de l'Imperi OtomàHistòria d'Àustria\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 16 març 2013 a les 02:52.


Ets a: Portada > Notícies del circ > Arrenca la 5a temporada de Mataró, circ al casal! programació estable de circ per a tota la família\n<< Altres notícies Circ - 02/10/2104\nArrenca la 5a temporada de Mataró, circ al casal! programació estable de circ per a tota la família\nLa iniciativa promoguda per Circulant, circ en moviment i Aliança Mataró torna de nou amb una programació trimestral engrescadora, molt variada i de qualitat. Una programació creada únicament amb mitjans privats adreçada a tots els públics, però especialment al públic familiar. L’objectiu amb la que va néixer i que segueix sent plenament vigent és el d’apropar i ampliar les arts circenses i parateatrals\na nous públics. Partint de les consideracions que el públic de la ciutat valora les arts escèniques, que al Maresme hi ha força talent creatiu en circ i humor, i que hi ha havia més oportunitats de veure gèneres com el teatre i la música als espais escènics que creacions de circ i teatre gestual va néixer Mataró, circ al casal!\nEl cicle comença aquest proper diumenge 5 d’octubre a les 12 h amb al Teatre Casal Aliança (c/Bonaire, 25 de Mataró) amb l’espectacle de clown i circ DRIIING!...TRUCANT A CAMILO de la companyia italiana afincada a Barcelona Camilo Clown. La segona proposta serà la bonica i premiada creació MERCI BIEN de Mumusic Circus diumenge, 30 de novembre i la tercera del trimestre, el 4 de\ngener apostant enguany per programar un espectacle dins el cicle de nadal, uns dies en què també be molt de gust anar en família a veure circ. L’espectacle LP MIX en la seva versió de sala de Cia. LP. I a Mataró, circ al casal! sempre amb l’entrada de l’espectacle a l’acabar hi ha sorteig de regals per gaudir\nen família, una activitat que s’ha convertit en molt esperada també pel públic assistent. La programació s’inclou en el programa SORTIM EN FAMÍLIA amb el propòsit d’englobar tots els espectacles adreçats al públic familiar.\nEl gener del 2015 serà quan Mataró, circ al casal! celebrarà cinc anys de vida. Un projecte engrescador que cada vegada suma més col·laboradors en la promoció (de 3 a 11 actualment), però que segueix tinguent dificultats al no ser un projecte autosuficient. Desde la productora s’ha treballat i es treballa per aconseguir altres fonts de finançament més enllà de l’ingrés per entrades venudes, perquè creiem\nque les empreses i institucions que s’ho puguin permetre haurien de fer una aportació a la cultura i als nous públics, tot i així podria ser que al 2015 celebrem l’aniversari i sigui alhora una cloenda.\nS’ha posat a la venda l’abonament trimestral per gaudir dels tres espectacles de Mataró, circ al casal! al preu promocional de 15€. Un estalvi del 29% i a més amb el regal d’una bossa de roba que es rebrà a casa gentilesa de la web Quedat al Maresme.\nAnimem a les famílies que ja coneixen l’espai i l’experiència que facin aquesta compra anticipada i gaudiran a un preu més econòmic dels espectacles que vindran. I a famílies noves que facin confiança a aquesta programació de qualitat que podran gaudir a un preu reduït.\nNota de premsa Mataró, Circ al casal\nEl públic entrant en la darrera edició


Els dermatòlegs aconsellen no estar més de 10 minuts al sol en els primers dies de platja | Consumer\nEls dermatòlegs aconsellen no estar més de 10 minuts al sol en els primers dies de platja\nRecomanen evitar l'exposició al "astre rei" entre les 12 i les 16 hores\nLes platges espanyoles comencen aquests dies a rebre els primers devessalls de gent. La pell dels banyistes, que ha romàs a resguard durant mesos, es veu bruscament sotmesa al vent, a l’aigua de la mar i els raigs solars. Tan sobtat canvi pot tenir efectes traumàtics si no s’adopten unes precaucions elementals.\nEls dermatòlegs i especialistes en medicina general no cessen d’advertir en els últims anys dels riscos que comporta una exposició sense control als raigs solars, especialment quan la pell encara no s’ha bronzejat. L’augment de la incidència del càncer de pell comença a generar inquietud en la població. A poc a poc es pren consciència que el sol constitueix un risc que convé no menysvalorar.\nEntre els consells dels especialistes, el primer i més elemental és el d’evitar les cremades, que a més de les molèsties clàssiques produeixen un mal en les cèl·lules de l’epidermis amb possibles conseqüències a mitjà i llarg termini. Els dermatòlegs recomanen per això acostar-se amb molta prudència a la platja durant els primers dies. És més, l’exposició directa als raigs solars durant aquestes jornades no hauria de ser superior als deu minuts i sempre després d’haver protegit la pell amb una crema solar.\nEls especialistes insisteixen també que s’ha d’evitar romandre al sol entre les 12 i les 16 hores. Són consells elementals sotmesos sempre a variables com la pigmentació i la resistència al sol de cada pell, major en el cas de les epidermis fosques i menor quan són blanques.\ncremades playa-ca sol


Dietari operístic: DON JOAN TORNA A SEVILLA\nposted by Jaume Radigales at 23:20\nHola Jaume:No recordes el Don Joan d'en Poda a Sabadell?...\nPotser és el que recordo més, si no n'he vist vint, poc n'hi deu faltar. Salutacions. Mariangels\nPotser en el seu moment ja ho vaig comunicar però en veure que parles d'un Don Giovanni dirigit per Ros Marbà, no puc deixar de pensar en l Magnífica versió que va dirigir a Bilbao el novembre de 2005. Les tres dones van ser insuperables. Dubto que hi pugui haver actualment millor Donna Ana que la Krassimira Stoyanova i l'Àngels Blancas va fer una Donna Elvira temperamental, sensual i no cal dir que l'Ofèlia Sala va brodar la Zerlina. La Stoianova em va dir: "Si els tres rols femenins no funcionen no hi ha un bon Don Giovanni, perquè en realitat es tracta de tres aspectes de la figura femenina que inspirava Mozart" Era una producció sobria de Roberto de Simone amb decorats de Rubertelli i amb un bon Don Giovanni jove, Mariusz Kwiecien, de bona veu però una mica encarcarat escènicament. L?Orquestra, la del mateix Ros, la Filharmonia de Galícia. És rar que de les tres veus femenines no n'hagi repetit cap...JMB


La manduca no caduca, setembre mes de l'aprofitament - Ecologistes.net\n1 setembre 2014 26 agost 2014 per Natalia Plazas\nLa Manduca no caduca és una iniciativa que pretén lluitar contra el malbaratament d’aliments d’una manera col·lectiva, convidant a les persones a participar i crear juntes noves formes d’aprofitar millor el menjar. L’Associació de Naturalistes de Girona, conscients d’aquest problema seguim amb aquesta campanya iniciada l’any 2013.\nAprendrem a la vegada que és possible adoptar hàbits de consum responsables i saludables per a nosaltres mateixos i per al món: Catalunya té al voltant de 7.570.000 habitants. I ara, per fer-nos una idea, al món hi ha l’equivalent de 660 Catalunyes passant gana. Amb menys d’un terç del total de menjar malbaratat a la Unió Europea, els Estats Units i el Regne Unit, n’hi hauria prou per evitar la desnutrició de TOTES AQUESTES PERSONES.\nLamentablement, el malbaratament alimentari és una injustícia que no només afecta als humans. És una problemàtica mundial que té una greu incidència al medi ambient: “el 10% de les emissions de gasos d’efecte hivernacle provenen de la producció de menjar que no arribarà mai a ser aprofitat”, explica l’ambientalista Tristan Stuart en relació a la sobreproducció alimentària.\nMolts pensaran que no llençar el menjar no donarà de menjar a la resta. No obstant, un consum responsable ens fa ser més conscients que formem part d’un món unit per la natura, que no hi entén de fronteres, on el que fem “aquí” també afecta “allà”. Respectar el medi ambient és també respectar els éssers vius. D’altra banda, el consum desenfrenat ens allunya de la humanitat materialitzant-nos, fent-nos pensar que el preu dels aliments només es pot mesurar amb euros, dòlars, pesos… i deixant enrere allò inquantificable com és cuidar el món que ens envolta per tal que d’altres, molts més, el puguin gaudir tant ara com demà.\n¿Com pretenem sentir empatia pels altres, si ensenyem als nostres nens i nenes a llençar els aliments a les escombraries, i que no passa res si algú no té accés a aquells aliments, i que no passa res amb l’impacte ambiental?\nPer tal de crear junts una nova consciència de consum i deixar enrere tots aquests hàbits que no beneficien a ningú, us convidem a formar part de les activitats que tindran lloc a Girona al llarg del proper més de setembre; El mes de l’Aprofitament!\nL’Associació de Naturalistes de Girona és una organització no governamental ecologista que des de l’any 1981 actua a les comarques gironines. Es finança en part, gràcies a les aportacions de persones compromeses amb la idea d’aconseguir un món més just ambientalment i socialment. La teva col·laboració, per petita que sigui, ens permet seguir lluitant contra el malbaratament alimentari i reduir els impactes ambientals i socials que genera. Fes un donatiu i dóna suport la nostra lluita. Fes-te NATUS i col·labora!\nSubscriu-te al newletter dels NATUS aquí.\nPots omplir l’enquesta sobre els hàbits alimentaris aquí.\nDonatius econòmics per la continuitat de la campanya (especificar concepte: La Manduca No Caduca): Número d’IBAN: ES07 2100 0002 5102 0100 4841.


Sobre els noms i serveis de domini\nSOBRE ELS NOMS DEL DOMINI SOL.LICITUT DE DOMINI\nPerquè us cal registrar el vostre nom ?\nQuè és un nom de domini ?\nQuins són els diferents tipus de domini ?\nQuines són les normes de registre d'un domini\nDominis en estat de reserva Condicions i terminis\nLa presència de les empreses a Internet és una realitat cada vegada significativa. Cada dia més empreses estan incorporant la utilització de la xarxa a la seva estratègia empresarial.\nAccións de màrqueting, fidelització de clients, logística de comunicacions, comerç electrònic, suport a la xarxa comercial, etc. són algunes de les diverses utilitzacions empresarials d'Internet.\nDe la mateixa manera que el mercat convencional exigeix a les empreses registrar i patentar noms i marques, a Internet existeixen els dominis, que no són altra cosa que els noms que les empreses tenen a la xarxa, i que tambè cal registrar.\nUn nom de domini és un text basat en la translació d'una direcció numèrica que identifica a un equip connectat a la xarxa.\nDe fet, aquests números identifiquen una organització a Internet i permeten que aquesta organització sigui identificada per un nom de domini el qual té un veritable significat pels seus clients.\nPer tant, serà a través d'aquests noms, que cada organització ha de definir, i no dels números, que es localitzarà a l'organització.\nEl Sistema de Noms de Domini (DNS, en anglès) té per finalitat permetre l'escalat del sistema de noms d'Internet, mitjançant una distribució jeràrquica dels dominis.\nEn el primer nivell jeràrquic, hi trobem els "TOP LEVEL DOMAINS". D'aquests n'hi ha de dos tipus:\n.com usos empresarials i comercials .web elacionades amb la WWW\n.org organitzacions sense ànim de lucre .info proveïdors dels serveis d'informació\n.net món de les xarxes informàtiques .rec empreses amb finalitat recreativa\n.firm negocis i/o temes comercials .arts usos recreatius i culturals\n.shop per comerços .nom persones físiques\nSón els dels països. Actualment existeixen més de 230 territorials. Cada país o territori disposa de 2 lletres corresponents al codi ISO_3166 del país o territori. A Espanya, li corresponen les lletres ".es" .Óbviament, des de qualsevol punt de la xarxa es podrà trobar un domini ".es".\nQuines són les normes de registre d'un domini ?\nEls noms de registre de cada DNS territorials de segon nivell estan elaborats per les autoritats que designen cada un dels 230 països o territoris.\nA Espanya, l'ES-NIC que pertany al Consejo de Comunicaciones CSIC redIRIS és l'autoritat responsable de l'assignació i registre de noms de domini de DNS de segon nivell ".es" i és la responsable de les normes i procediments de registre del ".es".\nNomés es poden registrar un nom de domini DNS de segon nivell sota ".es" les organitzacions legalment establertes a Espanya. Queden, per tant, excloses les persones físiques (treballadors autònoms, particulars,\n). Només està permès registrar un únic domini de segon nivell ".es" per organització.\nLes condicions i termes de registre de noms de domini els podeu consultar a la web de l'ES-NIC\nRegistre ".com", ".org" i ".net"\nAquests dominis genèrics els poden sol.licitar les empreses, organitzacions i persones individuals, fent-se càrrec de la seva gestió l'INTER-NIC,que a la vegada depén d'un organisme públic americà anomenat la National Science Fundation.\nRegistre ".firm", ".shop", ".web", ".info", ".rec", ".arts" i".nom"\nAquests nous dominis genèrics seran administrats per nous registradors reconeguts pel CORE. Molt possiblement, els nous dominis seran operatius a partir a mitjans de 1999.\nAra per ara, es pot efectuar un preregistre dels nous dominis, encara que no es pot tenir l'absoluta garantia que definitivament acabin essent registrat.\nDominis en estat de reserva\nPot donar-se el cas que, quan finalment decidiu ser presents a Internet amb domini propi sigui massa tard, perquè alguna altra empresa ja l'hagi registrat. Penseu que Internet no té fronteres i que les possibilitats de registre són més reduïdes.\nPer evitar perdre l'opció de domini propi teniu la possibilitat de fer un registre en estat de reserva, en espera que tingueu preparada la vostra estratègia a Internet.\nCondicions i terminis per els dominis propis\nEn el mateix moment que envieu el formulari de sol.licitud, haureu de fer-nos arribar el full de pagament.\nResponsabilitat de la Guia de la Cerdanya: La titularitat, activitat, i responsabilitat última d'un nom de domini de DNS recau sempre sobrel'Empresa per la qual s'ha registrat el domini.\nEl termini de concesió d'un domini .es pot oscil.lar entre 15 i 40 dies. Pels dominis genèrics pot ser inferior a una setmana.\nPot ésser una forme més sencilla de tenir un accés cómode i fàcil de recordar a las seves pàgines.\nFormulari de Sol.licitut de Domini ó Subdomini\nDOMINI A REGISTRAR: .com .es .org .net\nIndiqueu per ordre de preferéncia els noms desitjats ( per si algún ja estigués registrat )\nSUBDOMINI (Dintra del domini LaCerdanya.com)\nSol.licito el registre del meu Domini , i accepto el seu càrrec per :(marcar la opció desitjada)\nEn els preus del dominis, exceptuan el .es son de la seguenta forma:\nAl moment de registrar un nom es paga per el registre i dos (2) anys de quota.Actualment son 150 USD.\nPosteriorment es carrega cada any una quota. Actualment son 70 USD.\nA la tercera fila altresdominis ens referim a dominis en propietat disponibles.\n30.000 Pts (Registre i dos anualitats)\n10.000 Pts anuals\nLa sol.licitud serà efectiva fins un cop hagueu tramès per fax el FULL DE PAGAMENT. Fax 932 04 07 08


Hospitals Públics en Winden - Directori - Llistat - Guia - hospital - Públics - Franconia media - Baviera - Alemanya - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per categoria › Públics › Alemanya › Baviera › Franconia media › Winden\nHospitals públics en winden Franconia media > Baviera > Alemanya\nTreballa en un hospital o centre de salut registrat en aquest directori? Com molta gent que busqui Hospitals Públics en Winden trobarà el vostre centre i, en la majoria de les vegades, haurà de contactar-lo o arribar-hi amb molta urgència, consulteu les dades que apareixen al vostre fitxer. Si trobeu algun error, digueu-nos-ho i el corregirem el més aviat possible.\nLa nostra guia Hospitals Públics en Winden és dinàmica, estem oberts a qualsevol persona que pugui registrar un hospital que no pertany a la nostra llista d'hospitals Alemanya, ja que tenim un formulari per registrar la informació.\nSi estàs visitant un amic Winden i acabes de tenir un accident de cotxe que t'ha deixat ferit, aquí t'oferim una guia de tots Hospitals Públics en Winden que està més a prop d'on ets. Accediu aquí per veure la guia de l'hospital a Alemanya.\nLes pràctiques curriculars i extracurriculars són de vital importància en la vida professional de qualsevol estudiant en medicina, infermeria, psicologia o qualsevol altra carrera assistencial. Consulteu aquesta guia per Hospitals Públics en Winden tota la informació sobre cada un dels hospitals Winden.


ERC defensa rebaixar “al voltant d’un 40%” la taxa de terrasses proposada pel govern - ERC Barcelona\nGrup municipal 13.12.2019 12.45 h\nEls republicans es continuen mostrant d'acord en augmentar l'actual ordenança de terrasses, tot "modulant l'increment" exposat per la proposta inicial del govern.\nEl regidor Jordi Castellana recorda que els republicans ja van expressar en comissió que el plantejament del govern municipal “anava més enllà del que seria raonable”\nEsquerra Republicana espera assolir una rebaixa “al voltant del 40%” sobre les tarifes recollides a l’ordenança de la taxa de terrasses proposada pel govern municipal. Així ho ha anunciat avui el regidor republicà Jordi Castellana, que ha explicitat que si bé aquesta mesura “no està tancada”, el “nivell de detall” de les negociacions “sí permet explicar què vol dir la rebaixa substancial” que els republicans van manifestar.\n“A la comissió d’economia vam dir que compartíem parts de la proposta del govern com la zonificació”, ha continuat Castellana, que tanmateix ha apuntat que el seu grup entenia que la proposta d’augment de les tarifes “s’anava més enllà del que seria raonable”.\nLa rebaixa que ERC planteja respecte la proposta inicial del govern municipal s’aplicaria de forma transversal a totes les zones que planteja la nova ordenança. “Esperem que s’apropi al 40% de rebaixa, o que sigui directament el 40%”, ha reblat el regidor.\nEl republicà també s’ha referit a altres ordenances, com la nova taxa de residus anunciada aquesta setmana pel govern. Per Castellana, aquest nou tribut “no està dissenyat com hauria”, ja que “’planteja una taxa de recollida en lloc d’una taxa de generació, que permetria generar incentius reals al reciclatge i la reducció de residus”.\nRespecte les zones verda i blava Castellana ha manifestat “certs dubtes” sobre com podria afectar a tota la normativa de mobilitat “com la Zona de Baixes Emissions i les Tarifes de transport públic”. “Hi ha un seguit d’elements que encara hem d’acabar de concretar”, ha sentenciat.


Projecte TRivers – Terres del Gaià\n22 de gener de 2018 22 de gener de 2018 Terres del Gaià General, Notícies\nEl projecte TRivers està impulsat per la Universitat de Barcelona, i compta amb el suport del programa Life de la Unió Europea i la col·laboració del Gobierno de España, el departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya i l’Agència Catalana de l’Aigua. El seu objectiu és contribuir a l’aplicació de la Directiva Marc de l’Aigua, als “rius temporals”mitjançant el desenvolupament d’eines per a l’avaluació del seu estat ecològic. En aquest sentit, s’ha portat a terme un procés participatiu al territori per obrir un debat sobre l’estat dels rius temporals, millorar-ne la diagnosi i proposar mesures per la seva conservació i millora.\nAl Camp de Tarragona aquest procés participatiu es va fer durant dues jornades a l’ajuntament d’Alcover, en les que va participar l’Associació Terres del Gaià.\nEn la primera jornada es va presentar la diagnosi realitzada per TRivers al territori, i els assistents vam fer les nostres aportacions per complementar-la. Es va posar de manifest la dificultat de fer una diagnosi completa dels rius temporals per la manca de dades històriques existents, i per la manca de recursos. Per exemple, no hi ha Planificació de l’Espai Fluvial (PEF) de torrents. Es va fer evident la manca de control per part de l’administració, de les extraccions d’aigua i de la qualitat de les aigües depurades abocades als rius i torrents; es va parlar de la desaparició d’espècies animals (cranc autòcton, salamandra), i de la manca de consciència sobre la importància dels rius temporals, tant per part de la societat com per part de l’administració. Per acabar, es va presentar l’AppRiunet que permet a qualsevol usuari aportar dades de l’estat hidrològic, hidromorfològic i del tram de riu en que es trobi,\nEn la segona jornada es va debatre sobre factors que poden afectar l’estat dels rius temporals i que podríem resumir en els següents:\nSocials: Augment de públic als rius, cosa que provoca problemes en l’estat de conservació (brutícia, afectació a la fauna i flora etc.)\nEconòmics: Ús abusiu dels espais fluvials per activitats turístiques (barranquisme)\nPolítics: Mala gestió forestal, manca de control en les captacions per part de Comunitats de regants, manca de compliment de la regulació existent (vehicles circulant per torrents)\nAmbientals: Augment de les sequeres i de les pluges intenses, increment d’espècies exòtiques (fauna i flora) que desplacen a les espècies autòctones.\nTRivers també ha fet organitzat jornades d’aquest tipus a les conques internes de Catalunya; a La Bisbal d’Empordà, a Talamanca i Alcover. Per avaluar la conca de l’Ebre, se n’han fet a Arnes; i a La Sénia i a Cheste per avaluar la conca del Xúquer.\nEsperem que entre tots hàgim pogut contribuir a la millora dels nostres rius.


5 anys de papa Francesc, també amb els joves | Catalunya Religió\n5 anys de papa Francesc, també amb els joves\n- Tres anys del papa Francesc en 30 frases\n- Francesc als joves: "Déu compta amb tu pel que ets, no pel teu telèfon mòbil"\n- Francesc: “Els joves no només necessiten coses. Necessiten que se'ls proposin valors immaterials”\n- Francesc als joves: "Apunteu-vos la contrasenya"\n(CR) 13 de març de 2013. Milions de persones a través de pantalles de televisió, d'ordinadors, de mòbils o per les ones de les ràdios tenien la vista i l'orella posada al Vaticà. Fumata blanca anunciaven els corresponsals, Habemus Papam, i va començar el pontificat del papa Francesc, avui fa cinc anys.\nAmb motiu d'aquesta efemèride hem volgut remarcar una de les constants del papa Francesc, els joves. Enguany se celebrarà el Sínode dels Joves i són molts els discursos i els textos que Francesc ha dedicat a la joventut mundial. Un avi parlant als joves de tot el món. Destaquem algunes de les seves frases en aquests cinc anys de pontificat.\n"Vull enrenou a les diòcesis, vull que se surti fora, vull que l'Església surti al carrer, que ens defensem de tot el que sigui mundanitat, del que sigui instal·lació, del que sigui comoditat, del que sigui clericalisme, del que sigui estar tancats en nosaltres mateixos".\n"Les parròquies, les escoles, les institucions són per sortir; si no surten es converteixen en una ONG, i l'Església no por ser una ONG. Que em perdonin els bisbes i els sacerdots, si alguns després els munten enrenou, però.... és el consell".\n"Jesús ens demana que el seguim tota la vida, ens demana que siguem els seus deixebles, que 'juguem en el seu equip'. Crec que a la majoria de vosaltres us agrada l'esport. I aquí, a Brasil, com en altres països, el futbol és una passió nacional. Doncs bé, què fa un jugador quan se¡l crida per formar part d'un equip? Ha d'entrenar-se i entrenar-se molt. Així és la nostra vida de deixebles del Senyor".\n"Estimats amics, no s'oblidin: vostès són el camp de la fe. Vostès són els atletes de Crist".\nPapa a Mèxic - Febrer 2016\n"Un dels més grans tresors d'aquesta terra mexicana té rostre jove, són els seus joves. Sí, són vostès la riquesa d'aquesta terra. Compte, no he dit l'esperança d'aquesta terra, he dit 'la seva riquesa'".\n"És difícil sentir-se la riquesa d'una nació quan no es tenen oportunitats de treball digne. També quan, per ser joves, se'ls utilitza per a fins mesquins, seduint-los amb promeses que al final no són reals, són bombolles de sabó".\n"En els anys que porto com a Bisbe he aprés alguna cosa: no hi ha res més bonic que contemplar les ganes, l'entrega, la passió i l'energia amb que molts joves viuen la vida. Quan Jesús toca el cor d'un jove, d'una jove, aquest és capaç d'actes vertaderament grans".\n"La misericòrdia sempre té rostre jove".\n"Em genera dolor trobar joves que semblen haver-se 'jubilat' abans d'hora. Em preocupa veure joves que 'han tirat la tovallola' abans de començar el partit."\n"Avui la humanitat necessita homes i dones, i en especial joves com vosaltres, que no vulguin viure les seves vides 'a mitges'".\n"M'agrada anomenar-la la paràlisi que neix quan es confon 'felicitat' amb un sofà. Sí, creure que per ser feliç necessitem un bon sofà. Un sofà que ens ajudi a estar còmodes, tranquils, ben segurs. Un sofà, com els que hi ha ara moderns amb massatges adormidors inclosos, que ens garanteix hores de tranquil·litat per traslladar-nos al món dels videojocs i passar hores davant l'ordinador. Un sofà contra tot tipus de dolors i temors. Un sofà que ens faci quedar-nos a casa tancats, sense cansar-nos ni preocupar-nos. El sofà-felicitat és probablement la paràlisi silenciosa que més ens pot perjudicar, ja que poc a poc, sense adonar-nos, ens anem quedant adormits, ens anem quedant atontats mentre altres decideixen el futur per nosaltres."\n"Estimats joves, no venim a aquest món a 'vegetar', a passar còmodament la vida, a fer de la vida un sofà que ens adormi, al contrari, hem vingut a una altra cosa, a deixar una petjada."\nEl Papa als joves del món pel Sínode dels Joves - Gener 2017\n"Molts joves entre vosaltres estan sotmesos al xantatge de la violència i es veuen obligats a fugir de la seva terra natal".\n"Facin sentir els seus crits, deixin ressonar-los a les comunitats i als seus pastors".\nPapa a Bangladesh - Desembre 2017\n"No es passin tot el dia al telèfon, ignorant el món".\n"La llengua, és això el que destrueix una comunitat. El malparlar d'altres, el subratllar els defectes dels altres, però no dir-ho i així crear desconfiança, recels i un ambient en el que no hi ha pau".\nPapa a Xile - Gener 2018\n"Hi ha moments en els quals sense adonar-nos comença a baixar 'el nostre ample de banda' i comencem a quedar-nos sense connexió, sense bateria, i llavors ens guanya el mal humor, ens tornem descreguts, tristos, sense força, i tot ho comencem a veure malament. Al quedar-nos sense 'connexió' que li dona vida als nostres somnis, el cor comença a perdre força."\n"Sense connexió, sense la connexió amb Jesús, acabem ofegant les nostres idees, els nostres somnis, la nostra fe i ens omplim de mal humor."\n"Què faria Crist en el meu lloc? Aquesta és la contrasenya, la bateria per encendre el nostre cor, encendre la fe. Això és ser protagonista de la història. La única forma de no oblidar-se d'una contrasenya és utilitzar-la. Tots els dies. Arribarà el moment en que la sabran de memòria i arribarà el dia, en el qual, sense adonar-se'n, el cor bategarà com el de Jesús."\n"I si vosaltres no estimen la seva pàtria jo no crec que arribin a estimar Jesús i que arribin a estimar Déu. L'amor a la pàtria és un amor a la Mare. L'anomenem mare pàtria perquè aquí vam néixer però ella mateixa, com tota mare, ens ensenya a caminar i se'ns entrega perquè la fem sobreviure a altres generacions".\nPapa a Perú - Gener 2018\n"Sé que és molt bonic veure les fotos arreglades digitalment, però això només serveix per a les fotos, no podem fer-li 'photoshop' als altres, a la realitat, ni a nosaltres. Els filtres de colors i l'alta definició només van bé en els vídeos, però mai podem aplicar-los als amics. Hi ha fotos que són molt boniques, però estan totes trucades i deixi'm dir-los que el cor no es pot 'photoshopear', perquè allà és on es juga l'amor vertader, allà es juga la felicitat."\n"Jesús no vol que et 'maquillin' el cor. Ell t'estima així com ets i té un somni per realitzar amb cadascú de vosaltres".\n5 anys, pontificat, Joves, Papa Francesc, Bones notícies


Un home, ferit de consideració per l’atac d’un gos - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEls fets van tenir lloc a una escala de veïns d’Escaldes quan va intentar separar el seu ca i el d’un veí, que s’havien enganxat en trobar-se dins de l’edifici\n09/04/2022 (20:54 CET)\nEls fets haurien tingut lloc a un establiment de l'avinguda Copríncep de Gaulle d'Escaldes. Google Maps\nUn home va patir ferides de consideració a conseqüència de l’atac d’un gos. Els fets han tingut lloc aquest dissabte al vespre a una escala de veïns de l’avinguda Copríncep de Gaulle d’Escaldes-Engordany. La víctima, que va ser traslladada al servei d’urgències de l’hospital per una ambulància del cos de bombers, va sofrir lesions importants a la cara, especialment al llavi.\nL’avís l’ha rebut el cos d’emergències al voltant de les vuit de la tarda. Una persona hauria resultat ferida arran de l’atac de l’animal. En concret, i segons han explicat fonts de la policia, dos veïns, cadascú amb els seus gossos, s’havien trobat a la sortida de l’ascensor i els cans s’haurien esbraonat un contra l’altra. En l’intent de separar-los, la víctima va acabar rebent una forta esgarrapada a la cara, provocant-li una ferida molt aparatosa. Tant que, durant els primers moments, alguns dels qui el van veure van pensar que havia estat fins i tot mossegat.\nL’home va demanar ajuda als clients d’un bar proper al bloc. Des d’allà es van fer l’avís als cossos de seguretat. Cap al lloc es van desplaçar de seguida un vehicle dels bombers, a més de patrulles de policia.\nUn cop a la zona, han pogut constatar les ferides patides per l’home. Hauria sofert una forta esgarrinxada a la boca, de la qual va ser atès en primera instància per, després, ser traslladat al servei d’urgències de l’hospital de Mertixell. Tot i que des del centre mèdic no s’ha volgut encara informar del seu estat, Altaveu ha pogut saber que l’esgarrapada de l’animal li hauria provocat serioses lesions al llavi.\nFonts policials també han explicat que, de l’enquesta realitzada, se sap que tots dos gossos, tant el de la víctima com el que l’ha atacat, anaven correctament lligats i amb morrió. Ara, en tractar-se de l’atac d’un animal, són els banders, que també es van desplaçar al lloc dels fets, els que han d’intervenir per determinar què ha passat i si s’ha infringit alguna normativa sobre la tinença de mascotes. Aquest darrer punt, però, semblaria que no s’ha donat.


Estacions fantasma a Barcelona – Espais VAT\nActualment, a la ciutat de Barcelona hi ha diverses estacions de metro i ferrocarril fora de servei.\nEl metro de Barcelona te actualment 6 estacions tancades, sense comptar les de les línies 9 i 10 que encara no han entrat en funcionament. Dues d’aquestes estacions (Banc i Gaudí) no van ser inaugurades.\nLa resta (Bordeta, Bordeta Cotxeres, Ferran i Correus) es van tancar entre els anys 1968 i 1983 per l’ampliació de la xarxa de metro. Quedaven massa a prop d’altres estacions, de manera que es van convertir en innecessàries.\nBarcelona compta actualment amb 8 estacions de tren fora de servei.\nL’estació d’Horta, situada a Sant Andreu del Palomar, va ser clausurada l’any 1917 amb les reformes de la xarxa vinculades a la construcció de l’estació de mercaderies de la Sagrera.\nLes estacions de Marina, Bogatell i Poblenou formaven part de l’anomenat Ramal de Marina, que unia Mataró amb l’estació de França. Van anar tancant durant la segona meitat del segle XX i es van desmantellar en la construcció de la Vila Olímpica.\nEtiquetado equipaments, estacions, transport


L’oposició a l’Ajuntament de Salou reclama una comissió d’investigació per aclarir presumptes il·legalitats de l’alcalde - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nL’oposició a l’Ajuntament de Salou reclama una comissió d’investigació per aclarir presumptes il·legalitats de l’alcalde\nFUPS i PP exigeixen transparència davant el presumpte delicte de malversació de fons públics per part d’Antoni Banyeres\nEls grups municipals de FUPS i PP del consistori de Salou han emès el següent comunicat al voltant de la investigació que la Fiscalia està portant a terme a l’alcalde socialista de Salou Antoni Banyeres:\nDavant l’alarma política i social creada arran de la notícia que el Jutjat d’Instrucció número 4 de Tarragona, a instàncies de la Fiscalia, ha obert diligencies penals per investigar a l’alcalde de Salou, Antoni Banyeres, per presumptes delictes de malversació de fons públics i activitats prohibides, els grups municipals de FUPS i PP a l’Ajuntament de Salou, manifesten el següent:\n1.- Que davant d’aquest fet que considerem greu i escandalós, perquè perjudica la màxima institució municipal i la bona imatge del municipi, reclamem, de totes les forces politiques del govern, la màxima transparència, coherència, i responsabilitat.\n2.- Que per tal de donar exemple de responsabilitat i de lleialtat a la institució municipal, els grups municipals del govern format per PSC-RDS-CIU s’adhereixin a la nostra proposta de crear una “Comissió d’Investigació”, que aprofundeixi en els fets i es determinin les responsabilitats polítiques.\nEntenem que davant uns fets tan greus els grups municipals no podem restar al marge, sinó que hem de col•laborar amb la justícia i, d’aquesta forma, restituir el respecte i la honorabilitat de la institució que representem.\nLa ciutadania mereix que tots els grups municipals, però sobretot els del govern, donin mostres de transparència, bona disposició i compromís amb la veritat.\n3.- És important que s’esclareixi quin òrgan competent del Govern local format per PSC-RDS-CIU va prendre l’acord pel qual se sol•licitava l’informe extern, els motius i la finalitat de la seva petició, la necessitat d’aquest informe, així com el polític que el va encarregar, i el seu cost.\nD’entrada la Fiscalia troba fonaments de delicte, perquè la part que es va querellar contra 4 tècnics de l’Ajuntament (la propietat del Xalet Bonet) per la llicència del restaurant de Villa Enriqueta, va utilitzar l’informe municipal per presentar l’escrit d’al•legacions contra l’esmentada llicència en el procediment administratiu, i en una querella criminal.\nUn informe innecessari pagat amb diners municipals que segons els tècnics municipals no formava part de l’expedient, i era totalment desconegut, però que ha estat utilitzat per la part querellant i contraria als interessos de l’Ajuntament.\n4.- Que en conseqüència es prenguin mesures cautelars donades les clares vinculacions entre la propietat del Xalet Bonet, (part querellant contraria l’Ajuntament) i l’Escola Internacional promoguda per l’alcalde; doncs els possibles inversors del projecte de l’Escola estaven vinculats a la propietat del Xalet Bonet.\nAquest és motiu suficient, perquè l’alcalde s’abstingui de prendre qualsevol decisió o acord referent a l’esmentat equipament educatiu privat.\n5.- Que davant d’aquests dos delictes, i la investigació judicial oberta al govern de Salou (PSC-RDS-CIU) i al seu màxim responsable, Antoni Banyeres, que es depurin les responsabilitats polítiques que calguin, perquè ens trobem davant d’uns fets greus on s’haurien afavorit els interessos privats per sobre dels interessos de l’Ajuntament i dels interessos generals.\nRedacció TT - 11/12/2008 - 19:25h\nQuè deu passar a tots als Ajuntaments Costeners que sempre hi ha aquests dits i direts i sota-sospites...\nClar i català i fora romanços


espeleobloc: Avenc Jordi Verdiell. Olesa de Bonesvalls.\nAvenc Jordi Verdiell. Olesa de Bonesvalls.\nEl passat 10 de març ens trobem la colla de l’Espeleodijous per esmorzar i decidir, finalment, quin serà el nostre objectiu aquest dia.\nEl grup està format pel Ricard Alsina, José Hidalgo, Jaume Julià, Jordi Perera, Antoni Robert, Joan Rosell i Dolors Boter.\nCom que es tractava de buscar un avenc amb una reinstal·lació que fos fàcil de controlar, la decisió va ser el Jordi Verdiell. Un avenc que gairebé tots ja havíem fet, però prou interessant i bonic com per repetir-lo.\nLa més gran dificultat va ser passar la gatera, però amb una mica d’insistència i ànims quasi bé tothom la va fer amb la consegüent alegria, ja que el petit esforç bé s’ho val.


Costes inverteix 275.000 € en la rehabilitació i millora de la platja de Cap Negret - Altea Digital\nCostes inverteix 275.000 € en la rehabilitació i millora de la platja de Cap Negret\nL’Alcalde d’Altea, la Cap del Servei Provincial de Costes i el Delegat del Govern a la Comunitat Valenciana giren visita a les obres\nAquest matí, Jaume Llinares, Alcalde d’Altea; Rosa de los Ríos, Cap Provincial de Costes i Juan Carlos Moragues, Delegat del Govern a la Comunitat Valenciana, han visitat la platja de Cap Negret per veure de primera mà les obres de rehabilitació i millora que el Ministeri de Costes està duent a terme en aquesta zona, a propòsit del temporal que va tenir lloc fa un any i que va deixar en un pèssim estat l’esmentada platja.\nCom ha explicat la responsable de Costes a la província d’Alacant, Rosa de los Rios, “s’ha reconstruït l’escala d’accés a la cala, s’ha restituït el farciment, s’ha restaurat el front per poder transitar a través de la construcció d’una senda en terrenys particulars i s’ha col·locat l’escullera que serveix de protecció; a més d’haver aportat cant rodat “. Una actuació que va tenir un cost de 225.000 € i va ser executada abans de la Setmana Santa passada i que ara s’està veient millorada amb una altra inversió de 50.000 € amb la consolidació de la senda, la col·locació d’un tanca de fusta i la plantació d’elements vegetals .\nPer la seua banda, l’alcalde d’Altea, Jaume Llinares, ha destacat la “bona connexió que hi ha entre el Ministeri de Costes i l’Ajuntament d’Altea perquè estem veient com s’atenen les peticions que des del Consistori s’estan fent per millorar les nostres platges” .\n“El temporal de gener va afectar a tota la nostra costa. S’han millorat totes les infraestructures danyades. Al gener ja es van fer obres d’urgència en aquesta mateixa zona i això ens han permès utilitzar la platja amb normalitat. Ara el que s’estan fent són unes obres de millora. Una cosa que és d’agrair perquè no és fàcil aconseguir que després d’unes obres d’emergència se segueixin fent millores i en aquest cas així està sent “; ha explicat el primer edil alteà.\nJaume Llinares ha reconegut la millora que està gaudint la zona i ha apuntat que a més, comptarà amb una il·luminació respectuosa amb l’entorn i l’aspecte de la platja de cara a l’estiu que ve serà de molt bones condicions.\nNovament l’Alcalde ha agraït “la complicitat del Ministeri a l’hora d’escometre obres de reparació i millora de les platges”; així com ha recordat l’ambiciós projecte que es troba en marxa de recuperació de tot l’entorn urbà marítim, conegut com segona fase de regeneració del Front Litoral. “Segons l’acord a què hem arribat Ministeri i Ajuntament, el Ministeri emprendrà les obres a la platja i l’Ajuntament les obres al Passeig”; ha puntualitzat Jaume Llinares.\nFinalment, el Delegat del Govern, Juan Carlos Moragues ha manifestat que, “hui visite una obra que va començar el passat 11 de desembre i la previsió és que finalitze a finals de gener. Amb l’obra millora la senda, els accessos i la platja de Cap Negret i això s’uneix a les obres que es porten fent a Altea en els dos últims anys “; ha comentat el Delegat del Govern, que ha recordat que entre 2016 i 2017 la inversió del Ministeri d’Agricultura, Alimentació, Pesca i Medi Ambient a Altea ha estat de 5 milions d’euros “.\nMoragues ha conclòs que “durant el 2017 la inversió del Ministeri a la Costa d’Alacant va ser de 5,6 milions d’euros, de manera que Altea es va dur gran part d’aquest pressupost” y ha especificat que en les primeres inversions del 2018 s’està fent una inversió en la Província de 800.000 € i és en aquesta partida on s’emmarca l’actuació de millora a la platja de Cap Negret que hui ha visitat el Delegat del Govern a la Comunitat Valenciana.\nEs constitueix el Consell de Participació del…


Pastís de Formatge amb Baileys – La cuina de casa\nLa vetllada amb el Raül i l’Encar va ser molt agradable, xerrant de les nostres coses i jugant amb la Maria, que s’ha fet molt gran… Com passa el temps! Està maquíssima, ja us podeu imaginar qui va ser el centre d’atenció durant tot el sopar 😉\nAquest mateix dissabte teníem un altre compromís molt important i ineludible: la Trobada de Bloggers-Escaladors a la Mola!!! Em feia molt il·lusió anar a aquesta trobada per poder conèixer personalment tota aquesta colla d’escaladors. Llàstima que el temps no ens va acompanyar… tot i així, la trobada va valdre la pena: per fi puc posar cares als sobrenoms de tots els bloggers-escaladors 🙂 Va ser un gust conèixer a tohom! La Selene i en Jortx han fet unes cròniques de la trobada molt detallades.\nPensant quines postres podia preparar pel sopar, el Pol em va animar a fer-ne alguna amb licor… je, je, je! A causa de la trobada d’escaladors del dissabte, volia fer una recepta que pogués preparar amb antelació i em vaig decidir per aquest pastís de formatge que ja fa temps que volia provar. La recepta que vaig fer és bàsicament la mateixa, però, seguint els comentaris del blog, vaig augmentar la quantitat de Baileys. A més, a la base de la galeta també n’hi vaig posar un rajolí… 🙂 I com que no tenia crema àcida, ho vaig substituir per un iogurt natural. El resultat va ser un pastís de formatge amb un regust de Baileys boníssim, tot i que pel meu gust atipava massa. Si el tornés a fer, potser hi posaria menys formatge. Per acompanyar el pastís, vaig fer un colís amb melmelada de móra, triturada i colada. Evidentment, aquí també hi vaig afegir un rajolí de Baileys! Ja us podeu imaginar que vam acabar el sopar ben contents!!!!!


XIX Jornada DIM | El taller 2.0\nPere Marquès a la jornada DIM\nEl passat 15 de setembre vaig tenir l’oportunitat de participar a la XIX Jornada DIM. El tema central va ser la proposta de currículum bimodal que el grup de la UAB es proposa estudiar al llarg d’aquest curs.\nAquesta proposta parteix de la premissa que, avui en dia, per desenvolupar una tasca o per resoldre un problema, les persones tenim accés a la informació, als contactes i a les eines de la xarxa. Per això es pot parlar d'”i-persones”. En aquest context, perd sentit mantenir un sistema educatiu basat en aprenentatges memorístics o d’exercitació simple. L’alumnat ha de poder treballar, la major part del temps, amb accés a internet, ja que aquesta serà la seva situació habitual al llarg de la seva vida.\nD’aquest plantejament, se’n desprèn un pla de treball força nítid i senzill, que consisteix a estructurar les activitats d’ensenyament i aprenentatge en dos grans blocs:\nUn primer bloc, d’activitats memorístiques, sense accés a internet, per adquirir la terminologia mínima necessària per poder-se comunicar i realitzar amb soltura la resta d’activitats. Cal conèixer el lèxic, l’ortografia, les taules de multiplicar…\nUn segon bloc, d’activitats pràctiques de caire més complex, on es desenvolupin habilitats mentals d’ordre superior: problemes, investigacions, creació de continguts. En aquest cas, sí es disposaria d’accés a internet, per consultar tota la informació necessària.\nPer suposat, un punt clau per treballar d’aquesta manera és que l’avaluació s’estructuri de forma coherent i que, per tant, es permeti la connexió a internet, durant molts dels exàmens.\nPer conèixer amb més detall la proposta de currículum bimodal i els seus fonaments teòrics, podeu consultar la següent presentació de Pere Marquès (@peremarques) o el document complet.\nAlguns dels elements que van aparèixer durant el debat de la jornada completen i matisen tota aquesta informació.\nD’una banda, es va estar discutint sobre els objectius d’aquest estudi. Què es vol aconseguir o comprovar, exactament? El resum d’aquest debat és que hi ha dos objectius principals. El primer, que el professorat s’acostumi a deixar treballar la classe amb accés a la informació de referència. El segon, comprovar si el fet d’eliminar la sobrecàrrega d’aprenentatges memorístics no significatius per a gran part de l’alumnat, pot ajudar a reduir-ne el fracàs escolar. Això és el que sembla indicar un estudi recent del grup DIM, conjuntament amb la Fundació Telefónica.\nD’altra banda, es va reconèixer que la introducció de les TIC amb normalitat a les aules, no només qüestiona la necessitat de mantenir gran quantitat d’aprenentatges memorístics. Hi ha també una sèrie de procediments bàsics, com ara les operacions matemàtiques simples, que aquestes eines permeten realitzar de forma més ràpida i eficient. Com cal tractar aquest tipus de continguts? Tot sembla indicar que s’aposta perquè en les primeres etapes de l’escolarització sí que s’hagin d’aprendre aquesta mena de procediments, sense l’ús de les TIC. Un cop més, això serviria per adquirir l’agilitat suficient, per poder afrontar amb èxit la comprensió d’operacions més complexes. En canvi, més endavant, seria poc raonable no utilitzar eines com calculadores o correctors ortogràfics.\nMés enllà del currículum bimodal, la segona part de la jornada va estar dedicada a les comunicacions de recursos TIC i de bons usos educatius de les TIC. En total, unes quinze comunicacions de vuit minuts, en què es va parlar de codis QR, d’entorns virtuals, de biblioteques digitals o de qüestions més organitzatives, per posar-ne alguns exemples. Teniu moltes de les presentacions disponibles a l’acta de la jornada. Entre aquestes comunicacions, voldria destacar la del simulador d’anàlisi sintàctica i el laboratori d’electrònica de Digital-Text, que va realitzar Dani Roig, atès que es tracta de projectes que he tingut l’ocasió de viure de ben a prop.\nLa proposta de currículum bimodal no és novedosa, el mateix Pere Marquès ho reconeix. Hi ha docents que des de fa anys posen el desenvolupament de les competències per davant de la memorització efímera de dades. Molts i moltes recordarem haver tingut exàmens en què se’ns permetia disposar dels apunts de l’assignatura. De fet, aquests acostumaven a ser els més complicats.\nSegons el meu parer, la principal virtut d’aquesta proposta és la seva senzillesa. Es tracta d’una pauta clara, avaluable i aplicable de forma immediata. I això pot ajudar que el gruix del professorat canvïi l’orientació de la seva metodologia.\nEn un altre ordre de coses, valoro molt positivament la bateria de comunicacions de la segona part de la jornada. És una bona manera d’estar al dia del que estan portant a la pràctica els diferents agents educatius i dels problemes amb els quals es troben. Em sembla aquesta una pràctica essencial per tal que un grup de recerca, mantingui sempre un peu a terra.


Dimecres, 22 de maig de 2019 a les 18:00\nLliurament de premis campanya "Si l'encertes, l'endevines" a les Corts\nEl Centre de Normalització Lingüística (CNL) de Barcelona organitza la campanya Si l'encertes, l'endevines a tots els districtes de Barcelona. L'Eix Comercial Sants-les Corts participa en aquesta campanya. El lliurament ...\nCentre Cívic Sant Martí (c/ Selva de Mar, 215)\nLliurament de premis campanya "Si l'encertes, l'endevines" a Sant Martí\nEl Centre de Normalització Lingüística (CNL) de Barcelona organitza la campanya Si l'encertes, l'endevines a tots els districtes de Barcelona. L'Eix Comercial de Sant Martí participa en aquesta campanya. El ...\nDijous, 23 de maig de 2019 a les 11:00\nMercat de Sant Antoni (Carrer del Comte d'Urgell, 1)\nLliurament de premis campanya "Si l'encertes, l'endevines" a l'Eixample\nEl CNL de Barcelona organitza el concurs "Si l'encertes, l'endevines" per quart any consecutiu. Després de l'èxit de les tres edicions anteriors, fetes en col·laboració amb ...\nAmb l'objectiu de celebrar el Dia Internacional del Joc, el proper 28 de maig, les delegacions del CNL de Barcelona faran diverses activitats. Delegació de Ciutat ...\nDimarts, 28 de maig de 2019 a les 17:00\nLa Delegació d'Horta-Guinardó organitza una Marató de jocs al Punt d'Informació Juvenil d'Horta-Guinardó Punt 7. Hi participarà també Voluntariat per la llengua. La marató començarà a ...


Yebra Cueto, Joan-Lluís de\nBarcelona, 8 de gener de 1954\nÀrees de treball: Gravat / Arts gràfiques / Exlibrisme\nJoan-Lluís de Yebra Cueto és filòleg i doctor en història de l’art. És professor del Departament de Didàctica de la Llengua i la Literatura de la Universitat de Barcelona.\nInteressat en la recerca i la divulgació del gravat, especialment de l’exlibris, ha catalogat l’obra exlibrística d’Alexandre de Riquer i de Josep Triadó; ha dirigit la revista especialitzada Ex-libris. Quaderns d’Investigació Exlibrística (1989-1993), que dedica estudis monogràfics a gravadors catalans (Ismael Smith o Enric C. Ricart) i temes específics (sant Jordi o el Quixot). Ha publicat ressenyes sobre l’obra d’autors contemporanis, sobretot catalans i italians, en diverses publicacions europees i americanes, com ara Arte do Ex-libris, Encyclopaedia bio-bibliographical of the art of the contemporary ex-libris, American Society of Bookplate Collectors & Designers i L’ex-libris italiano, entre d’altres. Ha promogut concursos i exposicions d’exlibris temàtics arreu d’Europa, com ara «Cristòfor Colom», «Ex-musicis», «Homenatge a Walter Benjamin» i «Biennale di exlibris Italia-Spagna», i de gravat en general, com ara «José Hernández» i «Biennals Internacionals d’Art Gràfic - Francavilla al Mare / Sant Carles de la Ràpita» (2000-2008), entre d’altres.