mallorca a dalt de tot | Pàgina 22\nLLUC TRAIL V CURSA DE MUNTANYA\n27 febrer, 2017 Mallorca a dalt de tot\tDeixa un comentari\nDiumenge 26, va tenir lloc la Lluc Trail, cursa que forma part del calendari de la Lliga de Mallorca.\nAmb un sol esplèndid, la cursa de 12km va contar amb quasi 500 corredores i corredors.\nEl nostre club, va estar molt ben representat i varen tenir dos pòdiums, ja habituals d’en Sergio Martínez i en Jochen Tüffers.\nEn David Alvarez, també va fer una molt bona cursa, aquest chicarrón del norte està a tope.\nEn Juan Antonio Coll va millorar el seu temps anterior.\nNa Rocío i na Imma foren les representants femenines i varen córrer a tope. Na Rocío va fer una gran millora en la seva marca anterior.\nMoltes gràcies a totes i tots per formar part d’aquest somni que és MALLORCA A DALT DE TOT XTREM\nGral Categoria Temps\nSergio Martínez 7 2 M30 0:53:47\nDavid Álvarez 11 6 M30 0:55:46\nJochen Tüffers 42 3 M50 0:59:54\nJuan Antonio Coll Ros 173 51 M40 1:13:27\nRocío Sauci 290 7 M40 1:23:51\nImma Gil 459 7 M50 1:46:26\nMallorca a Dalt de Tot a la Trail dels Fars\n20 febrer, 2017 Mallorca a dalt de tot\tDeixa un comentari\nEl diumenge 19 de febrer va tenir lloc la TRAIL DELS FARS de Menorca, cursa amb 3 modalitats (K44, K21, K12) i que forma part de la Lliga Balear de Curses de Muntanya.\nAlguns Mallorca a Dalt de Tot Xtrem es van desplaçar a Menorca per participar-hi.\nEl presi, Jochen Tüffers, no ens va defraudar i va tornar a pujar al pódium com ja ens té acostumat. (2 M50)\nTomeu Mulet i Fernando Morey també van córrer la distància K44 fent una molt bona cursa quedant en la posició 33 i 73 de la general.\nLa incombustible Inma Gil, que enguany donarà sorpreses, va participar a la K21 arribant sobrada de temps a meta.\nJochen Tüffers Cerdá 22 2M50 4:18:31\nTomeu Mulet Seguí 33 16M40 4:26:31\nFernando Morey de Soto 73 34M40 5:01:31\nInma Gil Jiménez 207 44 F 2:48:41\nEnhorabona a totes i tots!!! Aúpaaa campiones i campions!! Sou molt grans!!\nDissabte dia 18 va tenir lloc la cursa d’Ultra distància, Mallorca 5000 Skyrunning, en la seva segona edició i amb uns canvis de recorregut, ha tornat causar sensació entre corredores i corredors, públic, voluntaris i demés.\nUna gran cursa arran del cel. 142 participants, sortiren de Sóller, amb una matinada de molt de fred i una hora abans que l’edició anterior, si bé varen gaudir d’un dia espectacularment assolellat. Arribaren a meta 129 participants.\nEls nostres corredors han tornat a fer unes curses envejables en tots els sentits.\nDestacam el pòdium d’en Joan Creus, primer a la seva nova categoria M50, quin campió. Hem fet un bon fixatge!\nÀngel Suarez va fer un temparro arribant a meta en un temps de 10:28 hores i en la posició 25 de la general. Enhorabona, un súper temps!\nAndreu Company i Joan Sendra, formaren un gran equip, fent la cursa junts arribant a meta en 11 hores 26 minuts.\nJavi Garcia i n’Antoni Mateu també entraren plegats a meta amb una arribada ben guapa. En Javi Garcia s’està possant molt fort, ha rebaixat quasi 3 hores el temps de l’any passat.\nEnhorabona també a Mateu Oliver, qui ja és tot un expert en curses de llarga distància. En Martí Dols, que els colors del club li cauen tan bé que ha rebaixat una hora el temps de l’any passat. I en Moisés Hernández, qui s’estrenava en una cursa d’aquestes característiques i ho ha aconseguit.\nPer altra banda, enviam molts d’ànims a n’Alan Martinez, que aquest cop no ha pogut ésser però ja tens excusa per afegir aquest objectiu per l’any qui ve.\nEnhorabona a tots, sou molt grans!!! Moltes gràcies per formar part d’aquesta il·lusió que és Mallorca a Dalt de Tot Xtrem.\nAngel Suarez Vazquez 25 11M40 19:28:06\nAndreu Company Soler 43 24 M30 11:26:41\nJoan Sendra Sanchez 44 25 M30 11:26:41\nJavier Garcia Gonzalez 63 26 M40 12:15:01\nAntoni Mateu Colom 64 27 M40 12:15:02\nJoan Creus Sureda 68 1 M50 12.23:08\nMateu Oliver Munar 91 41 M40 13:09:44\nToni Martí Dols Suau 94 42 M40 13:24:01\nMoisés Hernández Méndez 125 40 M30 16:06:36\nArranca la Copa Balear a Sa Talaia\n12 febrer, 2017 Mallorca a dalt de tot\tDeixa un comentari\nAquest cap de setmana s’ha celebrat a Alcúdia la cursa de Sa Talaia de 21,5km. Primera cursa de la Copa Balear.\nMallorca a Dalt de Tot Xtrem arranca la temporada amb molt bona representació. El club creix i en aquesta primera cursa hi ha hagut una gran participació. 20 Daltonians ho donaren tot i van disfrutar d’un recorregut fantàstic per les muntanyes d’Alcúdia.\nDestacar els súper temps dels germans Martinez Lorden que quedaren en la 8ª i 13ª posició. Enhorabona, quins temparros!!\nDestacar també el pòdium d’en Gori Mateu que s’estrena en la categoria de màster 60.\nEnhorabona a tots i totes! Sou molt grans!\nA més, vam disposar d’uns fotògrafs i animadors excepcionals. Gràcies Dani, Juan, Marta i Mari!!\nUna llàstima que Miguel Angel Huelmo i Isidro Labrador no hi varen poder participar a causa d’enfermetat i lesió. Vos desitjam una ràpida recuperació i vos esperam a la pròxima cursa.\n8 David Martinez Lorden 1:48:08\n13 Sergio Antonio Martínez Lordén 1:51:27\n39 Angel Suárez Vázquez 2:01:03\n63 David Alvarez Ares 2:04:58\n82 Toni Anglada Aviles 2:09:00\n161 Javier García González 2:22:12\n185 Antoni Mateu Colom 2:24:25\n193 Miguel Angel Muntaner Cañellas 2:25:19\n198 Manu Martinez Benito 2:25:52\n216 Miguel Angel Gil Jimenez 2:28:45\n237 Miguel Justicia Tijeras 2:30:34\n252 Gori Mateu Colom 2:32:16\n294 Teresa Relea F 2:39:18\n306 Alan Martinez Ortiz 2:41:08\n323 Marta Florit Morey F 2:43:18\n371 Juan Antonio Coll Ros 2:53:22\n394 Rocio Sauci Agüera F 2:55:57\n395 Elo Ribas Cerdà F 2:56:33\n430 Moises Hernandez Mendez 3:06:41\n438 Biel Andreu Cañellas 3:12:26\nAupa Mallorca a Dalt de Tot!!! Tots junts formam un gran club!\nMEMÒRIA I PALMARÈS 2016\n27 Desembre, 2016 Mallorca a dalt de tot\tDeixa un comentari\nEl 2016 ja s’acaba i MALLORCA A DALT DE TOT continua marxant a tope.\nL’equip de curses de muntanya del club, ha estat esponsoritzat per Prinsotel, reconeguda empresa hotelera que enguany ens ha fet una donació amb la qual hem pogut fer unes camisetes que s’han passejat per totes les muntanyes i que han estat ben representades a totes del curses de muntanya a les illes i afora, ja que els nostres membres han participat a un grapat de curses a l’estranger (Ultra Trail del Mont Blanc, CCC, Ultra i Marató d’Andorra), península (Trail Valle Almanzora, Transvulcània, Núria, Guara-Somontano), a altres illes (Ultra Camí de Cavalls, Marató i Mitja Marató de muntanya d’Eivissa) i a la Copa Balear de Curses de Muntanya, Cronos i Km Vertical, pujant a molts de pòdiums en totes les categories.\nA més de la Copa Balear de Curses Muntanya, enguany hem tingut la Lliga Balear de Curses de Muntanya, lliga de promoció per a corredores i corredors novells que estiguin en procés d’iniciació a aquest esport, on també hem tingut un bon grapat de pòdiums.\nTambé un grup del club ha duit els nostres colors aquest estiu pels Pirineus (Taillon, Perdiguero, Torre i Casco del Marboré, Gran Tapou, Lezac, tots de més de 3000m) i a l’Himàlaia.\nFinalment, la secció de bici de muntanya també es va passejar per les rutes pirinenques de Tracks del Diable i Bidasoa Pedalak.\nAgrair-vos, una vegada més, la vostra fidelitat al nostre i vostre club i que continueu gaudint de la muntanya fent el que més ens agrada a tots.\nBones festes, salut i quilòmetres\nMarta Florit Morey – MALLORCA 5000 SKYRUNNING, 3a F30\nPaqui Vázquez Blázquez – TRAIL VALLE ALMANZORA, 1a fémina\nElo Ribas Cerdà – MALLORCA BEACH RACE 21 km, 1a F30\nTeresa Relea Ortega – MALLORCA BEACH RACE 10 km, 1a fémina\nPaqui Vázquez Blázquez – CdC Costa Sud 85 km, 3a F40\nPaqui Vázquez Blázquez – Tramuntana Travesa, 3a fémina\nTeresa Relea – Mitja Tramuntana Travessa, 1a F40\nGori Mateu Colom – Mitja Tramuntana Travessa, 2n M55\nCOPA BALEAR EN LÍNIA\nMiguel Angel Huelmo Marban – S’ATALAIA, 1r M60\nJochen Tüffers – MANCOR XTREM, 1r M50\nMiguel Angel Huelmo Marban – MANCOR XTREM, 1r M60\nJochen Tüffers – CURSA MUNTANYA VALL DE SÓLLER, 1r M50\nMiguel Angel Huelmo – CURSA MUNTANYA VALL DE SÓLLER, 1r M60\nAlejandro Forcades Pujol – SA FITA DES RAM, 2n absolut\nJochen Tüffers – SA FITA DES RAM, 3r M50\nMiguel Angel Huelmo – SA FITA DES RAM, 1r M60\nAlejandro Forcades Pujol – Pujada a Sa Comuna de Bunyola, 1r absolut\nTeresa Relea – Pujada a Sa Comuna de Bunyola, 3a F40\nGori Mateu Colom – Pujada a Sa Comuna de Bunyola, 3r M55\nM Angel Huelmo Marbán – Pujada a Sa Comuna de Bunyola, 1r M60\nSergio Martínez Lorden – Trail-Nòrdic Palma, 1r M30\nJochen Tüffers Cerdà – Trail Nòrdic Palma, 1r M50\nGori Mateu Colom – Trail Nòrdic Palma, 1r M55\nMiguel Angel Huelmo Marbán – Trail Nòrdic Palma, 1r M60\nJochen Tüffers Cerdà – Pujada al Castell d’Alaró, 2n M50\nGori Mateu Colom – Pujada al Castell d’Alaró, 3r M55\nMiguel Angel Huelmo Marbán – Pujada al Castell d’Alaró, 2n M60\nAlejandro Forcades Pujol – Marató Muntanyes Artà, 2n absolut\nMiguel Angel Huelmo Marbán – Marató Muntanyes Artà, 1r M60\nJochen Tüffers – Caimari Epic Trail, 1r M50\nGori Mateu Colom – Caimari Epic Trail, 3r M55\nMiguel Angel Huelmo Marban – Caimari Epic Trail, 1r M60\nCOPA BALEAR DE CRONOS\nJaume Garcías Juaneda – Crono Cas Secretari, 2n absolut\nSergio Martínez Lorden – Crono Cas Secretari, 3r M30\nGori Mateu Colom- Crono Cas Secretari, 1r M55\nGori Mateu Colom – KM Vertical Deià-Teix, 2n M55\nJaume Garcías Juaneda – Cronoescalada a Sa Comuna de Bunyola, 2n absolut\nSergio Martínez Lorden – Crono Santa Magdalena, 3r absolut\nJaume Garcías Juaneda – Crono Santa Magdalena, 1r M30\nGori Mateu Colom – Crono Santa Magdalena, 1r M55\nJaume Garcías Juaneda – Crono Biniaraix, 1r M30\nSergio Martínez Lorden – Crono Biniaraix, 2n M30\nJaume Garcías Juaneda – TRAIL LLUCH, 3r absolut\nJochen Tüffers – TRAIL LLUCH, 1r M50\nTeresa Relea Ortega – MALLORCA DESERT 54 km, 1a F30\nGori Mateu Colom- MALLORCA DESERT 54 KM, 3r M55\nJochen Tüffers – CURSA DE MUNTANYA PUIGPUNYENT, 2n M50\nJochen Tüffers – S’Atalaia Nocturna K10, 2n M50\nSergio Martínez Lorden – Trapa Trail, 1r M30\nAlejandro Forcades Pujol – Trail Serverí, 1r absolut\nJochen Tüffers – Trail Serverí, 1r M50\nACTE DE CLOENDA DE LA COPA BALEAR DE CURSES DE MUNTANYA 2016\n19 Desembre, 2016 Mallorca a dalt de tot\tDeixa un comentari\nEl passat dissabte 17 de desembre, va tenir lloc al centre cultural Sa Mina de Lloseta, el lliurament de premis de la Copa Balear de Curses de Muntanya 2016, en línia, Cronos i Km Vertical i Lliga, en un acta altament participatiu.\nMALLORCA A DALT DE TOT XTREM compta, enguany, amb 7 finalistes de la Copa Balear (1 fèmina i 6 homes), 6 finalistes masculins a la Copa de Cronos i Km Vertical i 3 finalistes de la LLiga Balear de Curses de Muntanya (1 femina i 3 homes).\nMALLORCA A DALT DE TOT XTREM vol donar l’enhorabona a totes i tots els seus membres que han participat en qualsevol de les curses, que han finalitzat la Copa en les seves tres modalitats i, especialment, als nostres pòdiums:\nCRONOS I KM VERTICAL\nJaume Garcías, 2n absolut i 2n sènior\nSergio Martínez, 3r sènior\nJochen Tüffers, 1r M50\nM.Angel Huelmo, 1r M60\nSergio Martínez, 2n sènior\nUna vegada lliurats tots els premis als guardonats i l’obsequi als finalistes de les tres variants de les curses de muntanya, varen fer el sopar de Nadal del club al Restaurant Il Forno a Legna d’Establiments i en haver acabat, varen fer un sorteig entre tots els membres del club dels regalets que ens donaren les següents tendes de muntanya i altres, als quals els agraim ben sincerament, la seva col·laboració:\ni un masatge esportiu a càrrec del nostre estimat quiromasagista SERGIO REQUENA.\nMoltes gràcies a totes i tots per formar part d’aquest somni que és MALLORCA A DALT DE TOT XTREM. Ara a descansar i a començar el 2017 a tope, campiones i campions.\nMallorca a Dalt de Tot a la Tramuntana Travessa\n7 Desembre, 2016 Mallorca a dalt de tot\tDeixa un comentari\nEl 2 i 3 de desembre, va tenir lloc la primera edició de sa Tramuntana Travessa, dues proves molt exigents de 127 km i 4800m de desnivell i 57 km i 2800 de desnivell, respectivament.\nMallorca a Dalt de Tot Xtrem va ser un dels clubs organitzadors juntament amb la FBME.\nDivendres a les 22:00 hores amb un bon ambient de festa es donava la sortida a s’Arracó. 150 corredors iniciaven el camí per arribar a Pollença recorrent tota la Serra de Tramuntana. Entre ells 8 valents i una valenta del nostre club.\nVa ésser una cursa realment dura on només 96 dels 150 corredors aconseguiren arribar a meta.\nDissabte a les 8 del matí es donava la sortida de la 1/2 Travessa. Uns altres 400 corredors partien de Deià amb destí a Pollença. 6 valents i 6 valentes de Mallorca a Dalt de Tot s’enfrontaven a aquest repte.\nEl club va estar molt ben representat en les dues proves, obtenint 3 pòdiums: na Teresa Relea 2a F40, en Gori Mateu 2n M55, en la Mitja Travessa i na Paqui Vázquez (la nostra ultrafèmina), 3a dona absoluta de Sa Tramuntana Travessa, quins campions!!\nEnhorabona a tots els campions que van participar en qualsevol de les 2 proves, arribassin o no a meta.\nAra ja toca descansar, preparar les festes de Nadal reposant forces per un 2017 ple d’èxit i quilòmetres !!!\nTramuntana Travessa (2/12/16)\nAndreu Company Soler 29 15 M30 20:44:05\nTomeu Mulet Seguí 33 16 M40 21:17:52\nJavier García González 50 24 M40 22:31:38\nPaqui Vázquez Blázquez 75 2 F40 23:46:11\nMateu Oliver Munar 92 46M40 25:00:41\nMitja Tramuntana Travessa (3/12/16)\nLuis López Novo 103 36 M40 8:32:37\nTeresa Relea Ortega 110 2 F40 8:35:26\nMarta Florit Morey 132 6 F30 8:50:17\nGori Mateu Colom 165 2 M55 9:09:47\nMiguel Angel Muntaner Cañellas 193 90 M30 9:24:37\nMoisés Hernández Méndez 281 127 M30 10:25:44\nAlan Martínez Ortiz 282 128 M30 10:25:44\nMercedes Bosch Coll 290 21 F30 10:35:14\nRocio Sauci Agüera 298 11 F40 10:38:30\nJavier Mulet Fernández 311 116 M40 10:51:29\nImma Gil Jiménez 338 14 F40 12:05:09\n← Anteriors 1 … 21 22 23 … 29 Següent →


BTT: De CAP a CAP\nTRAVESSA DES DEL PORT DE LA SELVA A FISTERRA SEGUINT EL CAMÍ DE ST.JAUME / SANTIAGO\nNo sé massa quant temps fa però em sembla que ja des de ben petit i no sé pas perquè, se'm va ficar al cap això d'anar a donar una “volta” amb bici. No una volta qualsevol... Una cosa una mica llarga, digne.\nPotser el que realment intentava buscar era la llibertat i l'autonomia per anar allà on em portessin les cames, les ganes, la il·lusió. Però les il·lusions dels nens petits a vegades es queden en això...es queden al sarró per excuses diverses; feina, diners, compromisos diversos o, en el meu cas, la principal era la preocupació que si marxava uns dies em perdria alguna cosa important.\nSí, sí,...ho sé...una tonteria ja que poques coses et pots perdre durant el juliol a Manresa, excepte clar, una calor sufocant...però és el que em retenia...i no rigueu que si no, no us ho explicaré!\nAixí que animat per una força desconeguda anteriorment en mi, aquell estiu vaig decidir-me i vaig tirar pel dr…\nSALELLES: GORGS DEL SUD...O DELS POUS DE GEL (14km 350md+)\nEl meu avi té una casa de pagès a la zona de Salelles on acostumàvem a passar els estius amb la bici amunt i avall per camins i caminets fins a quedar ben rebentats i molts cops, ben estarracats. En aquestes caluroses contrades vaig aprendre a anar amb bici i, sobretot, a aixecar-me cada cop que queia.\nAixí que suposo que era lògic que al enterar-me que es feia una Punk Trail a Salelles hi volgués participar. Aquest cop des de dins, intentant aportar el meu granet de sorra perquè la festa que es prepara sigui el més guapa possible. És, també, una excusa per conèixer, o reconèixer, una zona que tenia un xic oblidada. El que en recordava estava difús, borrós.\nAixí que motivat per ajudar, aquests dies la meva atenció la poso en mirar mapes (gran descobriment www.icc.cat) i imaginar possibles rutes que llavors amb les vambes als peus i memòria per localitzar el que abans he vist a vol d’àliga intento trobar.\nI així, gairebé com qui no vol, ja el primer dia he trobat una ruta, …\n...o li seguim dient MONTSERRAT NORD??\nQuan, no fa gaire, vaig començar a córrer, vaig sentir a parlar d'una cursa que de seguida em va motivar més que les altres. Era la Montserrat Nord. Però el fred que feia per aquelles dates, la poca preparació i el desnivell que tenia em feien sempre desistir.\nAquest any, quan fent com en Kilian, pensava les curses que volia fer (no pas guanyar...), aquelles que per un motiu o altre destaquen de les altres, tenia clar que aquesta no hi podia faltar.\nPerò com acostuma a passar...per un motiu o altre no la faria. Ni el fred, ni la por al recorregut,...aquest any no la feien!!\nVa ser per les xarxes socials que em vaig enterar que potser estaria de sort i la podria ratllar de la llista. La Klassmark pensava organitzar-la en unes altres dates. M'hi vaig apuntar amb ganes de veure què...i a més a més, aquesta gent acostuma a donar unes camisetes que fan patxoca...\nAmb el pas dels dies la veritat és que la meva motivació va anar passant i, el dia de …\nVOLTA PEL PARADÍS?\nNo he viatjat pas massa però amb el poc que he fet ja m'he adonat que fent un viatge (o aventurilla) ja n'estàs començant un altre.\nAixí, acceptant aquesta premissa, suposo que les 24h del Cap de Creus van començar el setembre passat tot fent la TRANSCAT.\nAllà, algú com jo, que corria poc i que s'hi havia apuntat per fer alguna cosa i no passar el pont de l'11 de setembre perdent el temps a casa, vaig conèixer a gent que, mira per on, et cauen bé.\nComparteixes un temps, aventura, esforç, algun que altre patiment i també il·lusions i...després d'allà el contacte es manté. Facebook ajuda. Vas sabent el què fa i, de tant en tant, un missatge per saber alguna cosa més...\nI a en Phillippe li agrada córrer. S'ha passat tot aquest temps penjant fotos d'entrenaments i recordant que ell quan surt a córrer ho fa pel paradís...Un i un altre cop... I jo ja vaig estar atent el primer cop que va parlar de la cursa...\nNo he deixat de tenir present que el dia …


Tàrrega celebra amb èxit la cinquena edició de la festa gastronòmica “Vins i Marinada” amb la participació de 9 cellers de la Vall del Corb — Ajuntament de Tàrrega\nSou a: Inici / Notícies / Tàrrega celebra amb èxit la cinquena edició de la festa gastronòmica “Vins i Marinada” amb la participació de 9 cellers de la Vall del Corb\nVisita institucional als expositors participants, encapçalada per l'alcaldessa Alba Pijuan Vallverdú i la presidenta en funcions de la Diputació de Lleida, Rosa Maria Perelló\nTàrrega ha celebrat amb èxit la cinquena edició del “Vins i Marinada”, la festa gastronòmica itinerant que cada any organitza l’Associació de Cellers i Productors Alimentaris de la Vall del Corb. La plaça del Carme es convertí durant el capvespre del dissabte 6 de juliol en un aparador promocional dels vins característics de la zona, maridats amb altres productes de proximitat. Hi participaren un total de 9 cellers, que posaren a l’abast del públic una trentena de vins i escumosos, junt amb quatre establiments de restauració. La proposta s’arrodoní amb la música en directe del grup Walkin’ Roots i sessions de DJ. En paral·lel, el Palau dels Marquesos de La Floresta també acollí la presentació del llibre “Raïms”, el qual recull les principals varietats catalanes de vinya, la seva història, els conreus i la producció vitivinícola.\nL’alcaldessa Alba Pijuan Vallverdú ha agraït els cellers de la Vall del Corb per portar fins a Tàrrega aquest esdeveniment que posa de relleu el potencial vitivinícola del territori


Els misteris ocults del punt més profund del planeta\nBarcelona. Diumenge, 18 d'abril de 2021. 05:25\nTot i que milers de persones han aconseguit fer el cim més alt del planeta, l’Everest, de 8.848,86 metres, poques són les que han aconseguit submergir-se i endinsar-se a les profunditats més absolutes de la Terra, a la fossa Challenger, el punt més profund de la fossa de les Mariannes, un indret que encara avui dia amaga molts misteris per descobrir.\nLa fossa de les Mariannes és considerada la zona més profunda de la Terra, situada a l’oest de l’oceà Pacífic, prop de les illes Marianes i Guam. La fosa té una forma de mitja lluna i fa més de 2.500 quilòmetres de llarg ―l’equivalent al viatge d’anada i tornada de Madrid a París― i 69 quilòmetres d’amplada, segons la NOAA (National Oceanic and Atmospheric Administration). La profunditat total és d'11.050 metres, que equivaldria a recórrer tota l’avinguda Diagonal de Barcelona de punta a punta, sumant-li un quilòmetre de regal.\nEl punt més fondo de l’oceà es troba entorn dels 11 quilòmetres de profunditat\nGrafisme: Maria López\nEl segon punt més profund de l’oceà és l’anomenat Sirena Deep, també a la fossa de les Mariannes, a 200 quilòmetres a l’est del primer, amb una profunditat de 10.809 metres.\nLes expedicions a les profunditats més extremes\nLa primera embarcació que va mesurar la profunditat de la fossa de les Mariannes, amb una corda ponderada, va ser el Challenger (1875), que va registrar una profunditat de 8.184 metres. 76 anys més tard, el 1951, la fosa de les Mariannes va tornar a ser notícia per l’expedició del British Survey, Challenger II. D’aquí que el punt més profund sigui conegut amb el nom de l’abisme Challenger.\nEl 1984, van enviar una nova embarcació per investigar i recopilar dades de la zona mitjançant una sonda de ressonància per tal d’elaborar un mapa del fons oceànic. El sistema va permetre als científics recollir dades mediambientals sense posar en perill cap vida humana que s'hi hagués pogut endinsar. Una nova investigació el 2010 de la Universitat de New Hampshire (Estats Units) va obtenir dades més precises de la seva profunditat: 10.994 metres, gairebé 11 quilòmetres de profunditat.\nJames Cameron presentant a San Francisco la seva expedició / Font: CC\nDos anys més tard, el 2012, l’expedició més famosa en aquest punt oceànic la va portar a terme el director de cinema James Cameron, que va fer una immersió en solitari i històrica fins al fons de l’abisme Challenger. La immersió la va fer en un submarí anomenat Deepsea Challenger, i va recollir dades i exemplars desconeguts fins al moment. Un fet que va aportar informació rellevant per als científics sobre una de les parts menys conegudes del planeta.\nLes darreres expedicions que s’han fet a la zona són de finals del 2020 i principis del 2021. El 10 de novembre del passat 2020, el submarí Fendouzhe va descendir fins als 10.909 metres de la fosa, tripulat per tres investigadors amb la finalitat d’obtenir noves mostres i imatges que permetin seguir descobrint espècies i com és aquest indret del fons marí.\nEl submergible Fendouzhe aconsegueix una immersió rècord a la fossa de les Mariannes\nLa darrera expedició data de dies enrere, quan, el passat mes de març, un robot en forma de peix cargol es va submergir fins a arribar als 10.900 metres de la fosa. Un robot adaptat amb una estructura de silicona que imita ―com el propi nom indica― una espècie de peix que habita a 8.000 metres de profunditat, capaç d’aguantar les altes pressions a què es veu sotmès.\nQuè s’amaga al punt més profund del planeta; hi ha vida?\nLa zona fòtica dels mars i dels oceans és aquella on arriba la llum i, per tant, on es desenvolupa la major part de l'activitat dels organismes que hi habiten. Aquesta zona comprèn des de la superfície fins als 200 metres, on la llum comença a escassejar. Dels 200 als 1.000 metres de profunditat, la fauna que hi habita encara es pot guiar per la vista, però, a partir dels 1.000 metres, s’entra en una zona afòtica on la llum ja no és gens present.\nPerò, hi ha vida a 11 quilòmetres de profunditat? Sí, i més de la que un pot pensar. Científics i investigadors treballen per conèixer noves espècies que habiten a la zona i que encara no tenen catalogades. Les profunditats de les Mariannes són un indret on la vida resulta molt dura a causa de les condicions que hi predominen: més de 1.000 atmosferes de pressió ―quan a la superfície és d’una―, 4 graus de temperatura i una vida completament a les fosques. Malgrat tot, existeixen animals i organismes adaptats a viure en aquestes condicions.\nPeix cargol de les Mariannes / Font: Mackenzie Gerringer. Universitat de Washington\nResulta complex elaborar un llistat complet i acurat de les espècies que habiten en aquestes profunditats, perquè encara n'hi ha moltes que no s’han catalogat i que viuen en profunditats on les condicions dificulten prendre mostres i estudiar-les després, però sí que en destaca una que s’ha descobert recentment i que els investigadors han pogut estudiar.\nEl peix cargol és capaç de suportar una pressió equivalent al pes de 1.600 elefants\nAquest és el peix cargol de les Mariannes (Pseudoliparis swirei), un dels organismes que habiten les profunditats més absolutes de l’oceà, descobert a més de 8.000 metres sota el nivell del mar. D’aspecte petit i translúcid, el peix cargol és capaç de suportar una pressió equivalent al pes de 1.600 elefants, segons detallen els científics. Una espècie que viu envoltada d’altres organismes presents a les Mariannes.\nPlàstics al punt més inhòspit del planeta\nA 11 quilòmetres sota el nivell del mar, al punt més remot i profund del planeta, la contaminació per plàstics també hi és present. Un fet que va posar de manifest l’equip encapçalat per Victor Vescovo, que va batre el rècord mundial d’immersió al descendir fins als 10.935 metres de profunditat. “Ha estat decebedor veure que hi ha contaminació d’origen humà al punt més profund del planeta”, declarava Vescovo davant els mitjans, on ell i el seu equip van ser testimonis de trobar-hi una bossa de plàstic i embolcalls de caramels.\nVescovo va trobar plàstic a les profunditats més absolutes del Pacífic\nL’origen de la fossa de les Mariannes\nEn quin moment, com i per què s’origina la fosa més profunda del planeta? La fossa de les Mariannes és el resultat d’un procés de subducció. Aquest fenomen es produeix quan una part del fons marí, en aquest cas la placa del Pacífic, se submergeix sota una altra, la placa filipina. Les forces tectòniques van deformar la placa del Pacífic fins al punt que va fer una immersió pràcticament vertical cap a l’interior de la Terra, que en termes marins es tradueix en un angle relativament suau.\nAvui dia, la major part de la fossa és una zona protegida dels Estats Units, considerada part del Monument Nacional Marí de la Fossa de les Mariannes. Un indret, el de l’oceà Pacífic, que acull alguns dels fons marins més antics del món, entorn dels 180 milions d’anys. Una de les raons que explicarien la profunditat d’aquest indret que, ara, ja coneixem millor.


Bartók / Beethoven / Schönberg - Diario de Mallorca\nmiércoles, 26 de agosto - jueves, 27 de agosto\nBartók / Beethoven / Schönberg Bartók / Beethoven / Schönberg\nLa companyia belga Rosas, sempre a l'avantguarda de la dansa contemporània a Europa, reuneix tres obres primerenques d'Anne Teresa De Keersmaeker. El 1986, De Keersmaeker es va endinsar en el terreny de la música clàssica contemporània amb el quartet de corda de Bartók Quartet núm. 4. En una coreografia marcada per accents tant lúdics com combatius, De Keersmaeker va assumir la tasca de destil·lar una peça de dansa a partir de ritmes complexos i harmonies en capes de Bartók.\nA Grosse Fuge (1992), De Keersmaeker proposa trobar un vocabulari masculí, fent que els ballarins de Rosas desafiïn la gravetat en una obra que pretenia traduir físicament l'enginyós ús del contrapunt de Beethoven. La peça final de la vetllada, Verklärte Nacht (1995), presenta una història d'amor descaradament romàntica, en la qual els sentiments contrastats d'un home i una dona són disseccionats i interpretats en un duet expressiu basat en la partitura musical homònima de Schönberg.\nCadascuna de les tres peces constitueix una resposta coreogràfica a una partitura històrica concreta, que presenta el pensament de De Keersmaeker tant per a la conceptualització abstracta com per a la composició narrativa.\nDigitalización de las PYME


MOOC: què són, on trobar-ne i què fer-ne\nSegur que has sentit a parlar de l'apartat «Formació complementària» que usualment incorporam al c. v., però, què hi has d'incloure? Quan parlam de complements formatius, ens referim a formacions no oficials o no reglades i, dins aquesta categoria, trobam els MOOC.\nQuè és i què ens aporta un treball de transició?\nHi ha molts estudiants que, just en haver acabat la carrera, volen tenir el lloc de treball ideal, el lloc de treball per al qual s'han format.\nLa realitat, però, generalment sol ser una altra, i la primera cosa que els pot ajudar és acceptar-la.


Consorci Corporació Sanitària Parc Taulí de Sabadell - El doctors Xavier Calvet i Narcís Cardoner entren en el rànquing dels autors més citats a nivell mundial de Google Scholar\nEl doctors Xavier Calvet i Narcís Cardoner entren en el rànquing dels autors més citats a nivell mundial de Google Scholar\nPublicat el 05 Juny 2019 |\nGoogle Scholar\tPublicacions científiques\trànquing\nEl Consejo Superior de Investigaciones Científicas (CSIC) ha elaborat un rànquing dels autors espanyols o els que exerceixen la seva activitat professional a Espanya, que formen part dels investigadors que més citacions reben a nivell internacional a través del perfil d’investigador del Google Scholar. El Dr. Xavier Calvet, especialista de l’Aparell Digestiu i catedràtic de Medicina de la UAB, i el Dr. Narcís Cardoner, coordinador de l’Observatori de Salut Mental Comunitari de Catalunya, apareixen dins de les 5000 primeres posicions.\nLa metodologia emprada pel CSIC es basa en el nombre de cites que reben els articles que apareixen en el Google Scholar Citation Profile. Google Scholar, base de dades bibliogràfica multidisciplinar i gratuïta amb més de 200 milions de documents, permet crear un perfil d’autor que recull les cites que es van generant en relació amb el nombre d’articles vinculats al perfil. Aquest tipus d’informació és especialment interessant no només per l’estudi de la repercussió científica dins un àrea d’investigació concreta, sinó també com a font potencialment útil pel públic general, ja que, localitza aquells especialistes més rellevants dins d’una especialitat concreta.\nEl Dr. Calvet compta amb una llarga trajectòria investigadora dins el Parc Taulí. Participa com a líder d’un dels grups acreditats pel Ciberehd, plataforma de l’Instituto de Salud Carlos III que té com a finalitat de promoure avenços científics i sanitaris en relació a les malalties hepàtiques i digestives. Ha participat en diferents conferències de consens tant nacionals con internacionals sobre el Maneig de la Infecció per Helicobacter pylori, entre elles el document de posicionament de la Societat Catalana de Digestologia i la conferencia espanyola.\nL'H. pylori és la causa més comuna d'úlcera gàstrica, pèptica i càncer d’estómac, i afecta a més del 50% de la població mundial, sent un problema greu de salut pública. Paral·lelament, coordina un altre línia d’investigació orientada als aspectes socials, laborals i de qualitat assistencial dels pacients amb Malaltia Inflamatòria intestinal i col·labora amb el grup de treball en l'anàlisi de marcadors no invasius i en l'enfocament multidisciplinari del tractament de la cirrosi hepàtica per virus C.\nPer la seva part, el Dr. Cardoner és psiquiatre i Coordinador de l’ Observatori de Salut Mental Comunitari de Catalunya (OSAMCAT). La seva principal àrea d'activitat clínica són els trastorns depressius i d'ansietat, amb especial interès en l'estudi i tractament de les formes resistents d'aquests trastorns. Des de 2007 és professor associat mèdic del Departament de Ciències Clíniques de la Universitat de Barcelona i des de 2015 al Departament de Psiquiatria i Medicina Legal de la Universitat Autònoma de Barcelona.\nCardorner desenvolupa part de la seva activitat investigadora com a membre del Centre de Recerca en Xarxa de Salut Mental (Cibersam) de l'Instituto de Salud Carlos III. S'ha especialitzat en la recerca de les bases neuroestructurals i neurofuncionals de la conducta i de trastorns mentals mitjançant la utilització de neuroimatge basada en diferents tipus de ressonància magnètica. L’estudi del trastorn depressiu unipolar, el trastorn obsessiu-compulsiu i els d'ansietat, completen la seva activitat clínica d’investigació.\nPer aquells autors que vulguin mantenir un perfil en el Google Scholar Citation Profile us recomanem aquest enllaç, GSC i sortireu en les properes edicions d’aquest rànquing.\nFonts: Rànquing d’autors de Google Scholar http://www.webometrics.info/en/GoogleScholar/Spain


Jaume Barberà « Temps de Revolució\nLes mentides de Vicent Sanchis (2)\nPosted on 18/09/2014 Updated on 29/10/2016\nContinuem amb la trilogia dedicada a les mentides d’un dels tertulians més destacats dels nostres mitjans, Vicent Sanchis, i aquest cop la segona mentida està dedicada a “les dones de fer feines que cobren més que els tertulians“.\nFa uns mesos a la tertúlia de RAC1, el periodista Vicent Sanchis ha assegurat que hi ha persones que es dediquen a fer feines domèstiques que “cobren més” que els tertulians dels mitjans de comunicació. Sanchis ha replicat així -com la resta de participants- a un oient de RAC-1 que ha retret els col·laboradors guanyar “300 euros per intervenció”, però cap d’ells no ha reconegut la retribució econòmica que perceben.\nDurant la tertúlia d’aquell dijous -en la qual van participar Jordi Barbeta, Jaume Barberà, Gonzalo Bernardos i el mateix Sanchis- el presentador, Jordi Basté, es va llegir el comentari d’un oient que deia el següent: “Qui sou vosaltres per donar lliçons de patiment i salaris i autònoms cobrant a 300 euros la intervenció?”.\n“Hòstia”, ha reblat Barberà, abans que Basté hagi intervingut per dir que “l’han informat malament perquè menys de la meitat, molt menys de la meitat”. “Va escampant mentides”, ha seguit el presentador abans de comentar que a RAC-1 “des que jo hi sóc sempre s’ha pagat el mateix”.\nBarbeta l’ha tallat i ha comentat que “vull recordar que des que jo hi he estat, en totes les tertúlies s’ha abaixat un 50% o més”. Posteriorment ha intervingut Sanchis: “la mitjana que cobra un tertulià a totes les tertúlies de Catalunya, després de les retencions mínimes, mínimes, mínimes que practiquen sobre aquella quantitat voreja els 100 euros”.\n“La gent per exemple que va a una televisió pública, que aquí només n’hi ha una que és TV3, ha de comptar que és un mínim de quatre hores al matí i ha de comptar que ni el taxi, ni d’anada ni de tornada, o el mitjà públic que utilitzes o el teu cotxe o el que sigui no entra dins els paquet”, ha afegit.\nL’exdirector de l’Avui, que ha reconegut que porta “molts anys” de tertulià a RAC-1, ha seguit dient que “i si després t’apliquen les retencions, etcètera, et pots trobar que pots cobrar 10, 15 o 20 euros l’hora, que no està malament. La gent que neteja cobra més diners que això”.\n“Ni jo ni ningú no volem donar lliçons de res”, ha continuat per dir després que “què més voldríem que això es pagués relativament bé. Hi ha gent que ve per exemple des de Girona o des de Lleida a una tertúlia de TV3 i que si fa sumes i restes, bé… la persona que té que l’està ajudant a casa fent feines domèstiques cobra més que ell l’hora”.\nJordi Barbeta ha insistit que “amb la crisi tots els mitjans han abaixat les tarifes de les tertúlies a menys de la meitat”. “Aquí no, però tampoc no ho podíem abaixar gaire més”, ha replicat Basté.\nLlavors, el periodista de La Vanguardia ha explicat que “a Madrid no hi ha gairebé tertulians catalans, a mi m’hi han convidat, però així com abans havia arribat a anar perquè et pagaven viatge, hotel i en alguna època barbaritats, ara ja no. Jo tinc un contracte signat amb una televisió de Madrid i no hi he anat ni una vegada, perquè resulta que m’he de pagar l’avió o el tren, l’hotel, dedicar el dia i amb el que et paguen no t’arriba ni per pagar la meitat de les despeses”.\n“Que la gent tingui una idea del que són les coses, la majoria d’aquestes tertúlies la gent les fa per tenir una presència pública. Però si mirem el negoci estricte, doncs quin negoci tu…”, ha lamentat Sanchis.\nDoncs no puc estar-me més que trist davant la pobresa econòmica del Vicent, malgrat la seva bona voluntat… i a sobre quina manca de reconeixement per part dels oients, egoistes malpensats !!! de ben segur que la gent de fer feines té un millor reconeixement…\nPobre Vicent Sanchis, tot plegat seria només una petita mostra de classisme si no fós perquè a més el periodista participa en una tertúlia televisiva, en dues de radiofòniques i escriu a un diari en paper i a un mitjà digital (dades de l’informe de Media.cat “Qui són els què ens marquen l’opinió? 2013”), a més de ser secretari d’una fundació, director d’un setmanari i membre de diferents institucions… es veu que tot junt no li dona per gaire cosa… potser haurà de fer alguna feineta més… alguna proposta ?\nI si vol li portem a una de les seves ben pagades tertúlies a desenes de dones de fer feines per explicar-li amb els números ben clars quins son els seus guanys i per supossat per intercanviar la professió ja que així es podrà guanyar la vida…\nPd. Fa vergonya i pena que un senyor com aquest que durant dècades ha estat subvencionat i pagat milionariament des de l’administració pública (pur amiguisme) es permeti aquest “amarillisme” de tertulià de Tele 5… SEGONA MENTIDA\nThis entry was posted in Capitalisme, Corrupció, Crisi, Llepaires, Manipulació mediàtica, Revolució and tagged Avui, CiU, Gonzalo Bernardos, Jaume Barberà, Jordi Barbeta, Jordi Basté, La Vanguardia, Lluita de Classes, RAC1, Vicent Sanchis.


Quina diferència hi ha entre hàbit i comportament? 2020\nQuina diferència hi ha entre hàbit i comportament?\nComportament és una paraula general que s’utilitza per referir-se a la manera com un es presenta o actua al voltant d’altres persones. També es pot referir a com donem resposta a diferents situacions. Cada persona es comportaria d’una manera diferent en la mateixa situació. Per exemple, el primer dia d’escola, alguns estudiants solen comportar-se d’una manera molt sortint, mentre que d’altres poden estar reservats i prefereixen esperar que altres prenguin iniciativa. Aquest seria el comportament de cada estudiant en aquesta situació.\nPerò això no és necessàriament un hàbit. Un hàbit és un comportament al qual s’acostuma. Es tracta d’un comportament al qual ara s’acostuma i que s’ha convertit en part d’ells mateixos. És difícil retirar-se d’un hàbit perquè s’ha repetit tantes vegades que ara és difícil conduir-se d’una altra manera. Pot ser una cosa senzilla com portar un rellotge de canell. Potser no sempre és per a un propòsit funcional, però pot ser un hàbit tan fort que es pugui sentir estrany si no es pot portar el rellotge per algun motiu.\nUn comportament POT ser una instància única. No es pot concloure res raonablement sobre la persona que ho és. Però un cop observeu que es tracta d’un comportament repetit durant un període de temps, les vostres inferències estan més justificades.\nL’hàbit i el comportament d’una persona s’utilitzen per descriure el personatge d’aquesta persona. Tot i això, hi ha molta diferència entre hàbit i comportament. El comportament es refereix a les accions d’un ésser viu o d’un sistema de resposta a l’entorn. És la resposta del sistema o de l’individu a diverses impulsions externes.\nD'altra banda, un hàbit és una rutina de comportament. Es produeix quan la rutina es repeteix regularment. Una altra característica important d’un hàbit és que es produeix de manera inconscient. Mentre es dedica a un hàbit, no es té consciència de la rutina del comportament. Aquesta és la principal diferència entre hàbit i comportament.\nÉs interessant observar que els hàbits de vegades són obligatoris. D'altra banda, el comportament està controlat pel sistema endocrí i el sistema nerviós. Per tant, es creu que la complexitat del sistema nerviós també derivaria en la complexitat del comportament.\nLa formació d’hàbits és el procés pel qual un comportament es converteix en un hàbit. D'altra banda, un hàbit no pot esdevenir un comportament pel fet que no es té consciència de l'hàbit. D'altra banda, el comportament pot ser innat o aprendre's de fonts externes.\nLa conducta es repeteix per una persona que n’és conscient, mentre que l’hàbit és repetit per una persona que no n’és conscient. Aquesta és una de les principals diferències entre hàbit i comportament. Els investigadors han descobert que el comportament automàtic no té intenció de naturalesa. El comportament automàtic és quelcom similar a l’hàbit en el sentit que ambdues no són intencionades.\nEs considera la conducta com qualsevol acció d’un individu o d’un sistema que canvia la seva relació amb el seu entorn. La conducta és la sortida de l’individu o del sistema a l’entorn. Per altra banda, l’hàbit és l’entrada de l’entorn a l’individu. Els hàbits moren fortament ho diu la dita.\nEl poder de l’hàbit - Llibre de Charles Duhigg\nEl poder de la teva ment inconscient - Joseph Murphy\nEls set hàbits de persones amb gran eficàcia Stephen Covey\nDream Builder Yash Gorani esperem que respongui a la vostra pregunta. Sempre s’agraeixen suggeriments.\nLa conducta és la naturalesa d'una persona donada per la naturalesa (déu)\nl'hàbit és la naturalesa d'una persona creada per ell mateix.\nEx: - El moviment és un comportament d’una persona\nPerò moure’s ràpid o avançar lent és un hàbit.\nEn poques paraules, el comportament és una característica d’una persona que no es pot canviar però l’hàbit pot canviar. El comportament influeix en l’hàbit, però si podem controlar l’element del nostre cos, el comportament no pot influir en el nostre hàbit.\nEx. La respiració és un comportament d’una persona (que no es pot canviar)\nFumar és un hàbit (que es pot canviar)


Detinguts després d'intentar entrar en dos domicilis i un col·legi\nAgents de la Policia Nacional han detingut a València a tres persones, dos dones i un home, d’entre 20 i 39 anys, com a presumptes autors de tres delictes de robatori amb força en les coses i un altre d’associació il·lícita, després d’intentar entrar en dos domicilis diferents i un col·legi. En el moment de la detenció se’ls van intervindre dos tornavisos, guants i tres plàstics durs (usats per a la tècnica de la relliscada), a més de 900 euros, una polsera, una cadena i un parell de pendents.\nEls fets van succeir el dissabte sobre les quatre i mitja de la vesprada, quan els policies realitzaven labors de prevenció, van ser alertats per la Sala del 091 perquè es dirigiren a un carrer del districte d’Exposició, on pel que sembla i segons un testimoni, dos dones i un home havien entrat en un edifici saltant el mur que dona accés als patis interiors.\nEls agents es van dirigir immediatament al lloc on van esbrinar que tres persones havien saltat el mur perimetral d’un complex d’habitatges i van accedir a l’interior d’un edifici, per a posteriorment dirigir-se un col·legi saltant novament el mur i al no poder accedir a l’interior, van entrar en un altre edifici usant, pel que sembla, la tècnica de la relliscada.\nAmb totes les dades la patrulla va comprovar tots els edificis, sense localitzar a aquestes persones, observant marques en alguna de les portes, sent alertats novament per un testimoni que va localitzar a aquestes tres persones caminant per un dels carrers adjacents, per la qual cosa els agents immediatament es van dirigir al punt i els van donar l’alt, tirant els sospitosos diversos objectes que van ser recuperats pels policies.\nPer tot això, els agents van detindre a les tres persones, com a presumptes autors de tres delictes de robatori amb força en les coses i un altre d’associació il·lícita i se’ls van intervindre dos tornavisos, guants i tres plàstics durs (usats per a la tècnica de la relliscada), que havien tirat al sòl per a intentar desfer-se de les proves, a més de 900 euros, una polsera, una cadena i un parell de pendents a l’interior de la roba de la dona.


Wert també suspèn en religió\nEscola Cristiana qualifica d’“intervencionista” el currículum i els pares rebutgen l’assignatura\n5 min. Barcelona 27/02/2015 00:00\n260x366 WERT I LA SEVA RELIGIÓ El ministre Wert va rebre ahir una allau de crítiques pel contingut de l’assignatura de religió catòlica de la Lomce que es va publicar dimarts al Butlletí Oficial de l’Estat. Cap membre del seu partit va sortir a defensar-lo i el seu ministeri va deixar clar que qui havia desenvolupat el currículum era la Conferència Episcopal Espanyola. / EFE WERT I LA SEVA RELIGIÓ El ministre Wert va rebre ahir una allau de crítiques pel contingut de l’assignatura de religió catòlica de la Lomce que es va publicar dimarts al Butlletí Oficial de l’Estat. Cap membre del seu partit va sortir a defensar-lo i el seu ministeri va deixar clar que qui havia desenvolupat el currículum era la Conferència Episcopal Espanyola. / EFE\nEl ministre d’Educació, José Ignacio Wert, s’ha tornat a quedar sol. Les escoles cristianes, les associacions de pares d’alumnes i Ensenyament estan descontents amb l’assignatura de religió catòlica de la llei orgànica per a la millora de la qualitat educativa (Lomce), i fins i tot també ho està la Conferència Episcopal Espanyola (CEE), que és qui n’ha desenvolupat el contingut. A aquest descontentament s’hi ha de sumar que cap company del PP de Wert va sortir ahir a fer d’escut de l’allau de crítiques que ha generat el nou currículum. Una situació que al ministre ja li és familiar perquè l’ha viscut més d’una vegada, en altres temes com les beques.\nEl president d’Escola Cristiana, Carles Armengol, va ser una de les veus més crítiques. El portaveu de l’entitat va titllar el contingut de religió de “molt intervencionista”. De fet, segons Armengol, és un “tret característic” de la llei Wert. “És un currículum molt desenvolupat i excessivament detallat, que deixa poc marge als centres perquè el desenvolupin en funció de les seves característiques”, va explicar a l’ARA. El president va deixar clar, però, que cadascuna de les 402 escoles que gestiona la institució té el seu propi projecte i que en funció d’això i de les característiques del seu alumnat es “modula” la manera d’enfocar determinades matèries. Armengol, però, sí que va treure ferro al punt més polèmic del nou currículum de religió: la recuperació de les pregàries a l’educació primària. “No vol dir que els alumnes tornin a resar, sinó que es memoritzi alguna oració”, va insistir.\nEl president d’Escola Cristiana es va mostrar en sintonia amb la petició que va fer la consellera d’Ensenyament, Irene Rigau, a l’Església catalana perquè recondueixi el nou contingut de religió. “Estem convençuts que es posicionarà de manera més ajustada a la realitat de Catalunya”, va assegurar Rigau en una entrevista a RAC1. En cas que ho fes, no seria el primer cop que la Conferència Episcopal Tarraconense -que té potestat per modificar el contingut- adaptaria un currículum de religió que ve de Madrid. “Ja ho va fer amb la llei orgànica general del sistema educatiu (Logse)”, puntualitza Armengol. El director del Secretariat Interdiocesà per a l’Ensenyament de la Religió a Catalunya (SIERC), Pere Micaló, va defensar que l’assignatura no canvia d’estatus i és una matèria “optativa”.\nLa consellera es va mostrar especialment crítica amb la recuperació de les pregàries a l’aula i la supressió de l’estudi d’altres religions que preveu el nou currículum. “La catequesi es fa a la parròquia i no a l’escola”, va verbalitzar Rigau. També va recordar que l’escola pública a Catalunya és “laica”. Tot i així, la consellera va reconèixer que preocupa “l’analfabetisme religiós” de les noves generacions. Aquest curs s’han matriculat a l’assignatura de religió un 13% dels alumnes de les escoles públiques catalanes. Com a alternativa a aquesta matèria, que és optativa però avaluable en l’expedient acadèmic tant de primària com de secundària, Ensenyament va crear aquest any l’assignatura de valors socials i cívics.\nLa justificació dels bisbes\n“Aquest contingut ens porta al túnel del temps, quan la religió era l’eix vertebrador de la vida social d’un estat”, va etzibar el president de la Federació d’Associacions de Mares i Pares d’Alumnes de Catalunya (Fapac), Àlex Castillo, quan va conèixer el currículum de religió. Segons Castillo, sembla que l’hagi redactat un “antic clerical furibund”. Castillo va deixar clar que des de la Fapac es recomanarà als pares que no escullin aquesta assignatura per als seus fills. També hi va mostrar el seu rebuig el col·lectiu Església Plural, que agrupa el sector progressista de l’Església catalana. El seu portaveu, Josep Torrens, va assegurar que ni al papa Francesc li agradaria la nova assignatura de religió perquè “perjudica la recuperació de l’Església”. Torrens va defensar que hi hagi educació religiosa a l’escola però en cap cas per la “via de la imposició”.\nTot i elaborar el currículum, la Conferència Episcopal Espanyola (CEE) tampoc es va mostrar satisfeta amb la religió que preveu la llei Wert. La CEE, però, va criticar el “tractament” que se’n fa, que diu que és “insuficient” perquè no recull el dret dels pares a educar els seus fills en funció de les seves creences. Alhora, va denunciar la durada de les classes. En aquest sentit, el portaveu de la CEE, José María Gil Tamayo, va criticar ahir que les classes s’hagin reduït a 45 minuts en algunes comunitats i que a batxillerat sigui una assignatura de lliure elecció, cosa que vol dir que els centres poden decidir si oferir-la o no, a diferència de primària i ESO, en què estan obligats a impartir-la. La reducció d’hores va ser l’argument utilitzat pels bisbes per eliminar de l’assignatura continguts relacionats amb altres religions o amb la història del cristianisme. Gil Tamayo també va recordar que els alumnes que fan religió és perquè l’han escollit i va defensar que la CEE sigui la que desenvolupi el contingut. “Si ho fes el govern espanyol, seria una intromissió de l’estat en l’àmbit de la llibertat religiosa d’un estat que és aconfessional”, va assegurar. Precisament el ministeri d’Educació es va espolsar l’allau de crítiques sobre el currículum argumentant que és competència dels bisbes des del 1978, quan ho van acordar amb el Vaticà. El contingut preveu, entre altres coses, memoritzar i reproduir fórmules senzilles de petició i agraïment, expressar la gratitud a Déu per la seva amistat o recopilar i posar en comú amb els companys oracions que la comunitat cristiana utilitza de manera quotidiana.


Coneix a Òscar Martínez - Ciutadilla - Federació de Lleida\nEntrevistes Candidats Dijous, 23.5.2019 14:00h\nNom i cognoms:ÒSCAR MARTÍNEZ I AGUSTÍ\nTinc 43 anys, estic casat i sóc pare d’una nena de 6 anys i d’un nen de 2 anys i mig. He cursat un Mòdul Formatiu en Gestió i Administració de PYMES i Cicle Formatiu en Màrqueting i Comunicació Audiovisual.\nTreballo de director a la delegació de la província de Tarragona d’una empresa d’elevació i faig d’Assessor en implantació de nous productes, en estratègia de creixement i expansió territorial.\nSóc alcalde de Ciutadilla des del 2007 i entre els anys 2013 i 2018 vaig ser president comarcal d’ERC a l’Urgell. També vaig ser conseller comarcal entre el 2011 i el 2015, conseller nacional d’ERC per l’Urgell entre el 2011 i el 2018, membre del Consell Assessor Municipalista entre el 2011 i el 2018 i secretari d’organització de l’Executiu Regional de Lleida entre el 2011 i el 2013, entre d’altres.\nCom afrontes el repte d’encapçalar la candidatura a l'ajuntament del teu municipi?\nDes de molt jove he tingut unes conviccions i una ideologia política que jo definiria com a Republicanisme Rural. Des de que tinc memòria he col·laborat i treballat al poble i fora per defensar aquestes conviccions i exigir que es deixi de discriminar aquests petits municipis. Ara, després de tres legislatures, amb el bagatge i l’experiència acumulats i amb un equip de gent molt ben preparat, crec que puc aportar encara molt més al poble per continuar posant-lo en valor i ajudar a que definitivament hi hagi polítiques d’equilibri territorial que facin atractiu viure en pobles com Ciutadilla.\nQuins valors creus que ha de transmetre la teva candidatura?\nCrec en la Catalunya rural i en la necessitat de preservar i fer sostenibles els pobles com el meu. Som imprescindibles per mantenir el territori i el paisatge en bon estat i ordenats, i a l’hora els municipis petits com Ciutadilla són molt necessaris per preservar les arrels, la cultura, la història i la essència del país en aquests temps tant accelerats i canviants que vivim.\nCom a candidatura d’Esquerra hem de transmetre el que les nostres conviccions i els nostres principis republicans ens demanen que transmetem. Hem de treballar per la igualtat social i l’equlibri territorial, per oferir oportunitats a les persones i al territori que permetin construir un país més integrador, divers, dinamic i ric en tots els sentits. Un país sostenible i eficient amb polítiques que permetin posar en valor a la gent per fer front als reptes de present i futur, que permetin sobretot viure dignament i en llibertat.\nCom hem anat fent els últims anys, prioritzarem polítiques eficients i efectives que permetin que el municipi sigui sostenible, que es mantingui la qualitat i el nombre de serveis bàsics que ara tenim, com l’escola, el local social, el consultori mèdic... Polítiques per posar en valor i recuperar el nostre patrimoni i polítiques d’habitatge que ens permetin ser atractius per als joves que vulguin quedar-se a viure al poble o per als que vulguin venir de fora. Treballarem també intensament amb les set entitats municipals que dinamitzen la vida social i cultural del poble, doncs són un motor important i un espai de trobada i d’integració per als nou vinguts. Tot, sense oblidar que estem en un entorn agrari/ramader, que cal defensar i acompanyar, per trobar solucions a les necessitats i als reptes de futur que els pot plantejar per exemple la nova llei d’Espaia Agraris o el canal Segarra Garrigues.\nLes politiques d’habitatge - La recuperació del patrimoni - Els serveis a la gent gran\nLa nostra candidatura treballarà per aconseguir un municipi cada dia més sostenible, socialment just, actiu i acollidor que estigui a l’alça dels reptes que ens està plantejarant aquest llarg camí per la construcció de la República Catalana. Fins a la victòria!


Última setmana de doble partit abans del final de la fase regular de la Liga Endesa\nLa primera plantilla masculina del Valencia Basket disfruta hui d'una jornada de descans després de solucionar amb dos triomfs els seus compromisos de la setmana passada, acabant amb bones sensacions la Turkish Airlines Euroleague davant el Maccabi FOX Tel Aviv el divendres i sumant una important victòria amb rècord de triples de la competició inclòs en el triomf d'ahir en la pista del Delteco GBC. L'equip taronja tornarà demà al treball per a començar a preparar la seua última setmana de doble partit fins al final de la fase regular de la Liga Endesa. Una dinàmica que ha sigut l'habitual des que començara a competir oficialment el 22 de setembre, amb setmanes de dues i fins a de tres encontres amb el nou format de l'Eurolliga. En l'actual temporada, l'equip taronja ha jugat fins al moment 59 partits en 199 dies.\nUna rutina de jornada doble que s'allargarà almenys una setmana més. El dijous 12 a les 21:30h, Valencia Basket rebrà en la Fonteta a un Baskonia que arriba ficat en una ratxa de deu triomfs seguits en Lliga. I només 43 hores després del final previst per a eixe encontre, l'equip taronja haurà de jugar el seu compromís de la jornada 28 de la Liga Endesa en la pista del Tecnyconta Zaragoza, programat per al dissabte 14 a les 19:00 hores.\nDesprés d'eixe encontre, Txus Vidorreta disposarà de huit dies per a preparar el següent compromís en la Fonteta, el que li mesurarà davant Unicaja en la Fonteta el diumenge 22 a les 18:30 hores. Amb la participació en la Turkish Airlines Euroleague acabada, i fins al final de la Lliga Regular, Valencia Basket només disputarà un partit per setmana fins a l'arribada del Playoff. En cas de certificar la seua presència en la post-temporada, l'equip taronja tancaria la Lliga Regular el 24 de maig a Andorra i començaria la seua participació en la segona fase de la temporada el 27 o 28 de maig.\nDos duels directes, el pròxim en la Fonteta\nEls capritxos del calendari han volgut que en el mes d'abril Valencia Basket haja d'afrontar en la Fonteta dos duels directes davant rivals que ocupen llocs de Playoff i que aspiren a aconseguir un lloc com a cap de sèrie en la post-temporada. Dos compromisos per als quals el suport de la Família Taronja és imprescindible.\nEl primer a visitar la Fonteta serà un Baskonia que actualment ocupa la segona posició, amb dos triomfs més que els valencians (19-7) i amb la millor ratxa de l'actual temporada. El quadre baskonista encadena deu triomfs seguits en Liga Endesa i no perd en competició de lliga des del 14 de gener, quan va caure en la pista del Iberostar Tenerife. Deu dies després, passarà per la Fonteta un Unicaja que arriba a la jornada 26 com a cinquè classificat, amb dos triomfs menys que el Valencia Basket (15-11) i liderant el grup de quatre equips que completa la zona de Playoff amb eixe mateix balanç.\nLes entrades per a cadascun d'estos dos partits estan a la venda des d'un preu de 20 euros. Aconseguix la teua en les oficines de Valencia Basket situades en el pavelló de la Fonteta (Avinguda Germans Maristas, 16) en horari de 9:30 a 14:00 i de 16:00 a 20:00h de dilluns a divendres o a través de nostra pàgina web.


Èxit d'assistència de públic i de les propostes de Fira Mira - Diari Serpis\nÈxit d’assistència de públic i de les propostes de Fira Mira\n· Jose Manuel Prieto: “Hem encertat en el format i demostrat que és segur programar art al carrer”\nEl regidor delegat d’escena Urbana i Política Festiva, Jose Manuel Prieto ha valorat aquesta segona edició de la Fira Mira celebrada aquest cap de setmana. Una edició marcada per les limitacions produïdes per la pandèmia i on també s’hi va haver d’adaptar-se a les inclemències meteorològiques per aconseguir que els 14 espectacles se celebraren.\nPrieto es va mostrar satisfet pel resultat. “Hem estat capaços de fer una fira adaptada a la normativa sanitària. No podríem organitzar espectacles itinerants i vam optar per fer-los a l’aire lliure, però en espais acotats on poguérem evitar aglomeracions i que la gent no es concentrés” “Crec que vam encertar en el format i demostrat que és segur programar art al carrer. D’aquesta manera ens referenciem com a ciutat hospitalària i organitzadora d’aquest tipus de fires per als professionals al temps que hem aconseguit que la ciutadania puga tornar a gaudir de les arts de carrer“.\nD’aquesta manera i al llarg dels tres dies de la Fira, prop de 3.000 persones i més de 70 gestors culturals van participar en 14 espectacles que es van desenvolupar en set localitzacions diferents amb un aforament proper als 250 espectadors.\nTant les companyies participants com els gestors culturals que van assistir a la Fira MIRA han volgut agrair al consistori l’esforç realitzat durant els tres dies de l’esdeveniment cultural per tal que es desenvolupara en les millors condicions tot i les circumstàncies.\nÈxit d'assistència de públic i de les propostes de Fira Mira\nArticle anteriorNeus Mas va participar en el Campionat d’Espanya absolut de 10.000 m a Torrevella\nArticle següentVoleibol d’alt nivell a les instal·lacions del CEIP Joan XXIII


Xarxa MOBAL, mobilitat local - Actualitat - Carsharing a l'àrea metropolitana de Barcelona\nOn ets: Xarxa MOBAL >> Actualitat >> Carsharing a l'àrea metropolitana de Barcelona\nÚltima actualització 21/04/2010\nEl carsharing s'amplia a l'àrea metropolitana de Barcelona\nTerrassa tindrà servei de Carsharing a finals, segons ha aprovat el Ple de l'Ajuntament aquest mes d'abril. Previsiblement els vehicles es situaran en els pàrquings del centre de la ciutat com per exemple el del C/ Vapor Ventalló o la Plaça del Dr. Robert.\nEl Carsharing és un servei de cotxer multiusuari que es va iniciar a la ciutat de Barcelona a finals de l'any 2004. Durant els anys precedents el servei va funcionar a la capital catalana amb un progressiu increment de socis, vehicles i punts d'aparcament, fins a arribar a les xifres actuals de 1500 usuaris, 23 zones d'aparcament a la ciutat de Barcelona i 84 vehicles de diferents models i tipologies.\nParal.lelament a la implantació del servei a la ciutat de Barcelona, aquest també s'ha començat a implantar a diferents ciutats de l'àrea metropolitana de Barcelona, la qual cosa augmenta l'oferta del servei. En concret es va iniciar el Carsharing a l'àrea metropolitana a la ciutat de Granollers el juny de l'any 2007 i es va continuar per la ciutat de Sabadell el juliol del mateix any. A finals de gener de l'any 2008 es va presentar a la ciutat de Sant Cugat el nou servei de carsharing a aquesta ciutat que va començar a funcionar-hi amb quatre nous vehicles.\nSegons les previsions de l'empresa Avancar, que gestiona el servei de Carsharing, s'implantarà aquest servei en ciutats com Badalona, L'Hospitalet, Mataró, Terrassa o Vilanova i la Geltrú.\nEs tracta doncs, d'un servei en expansió, i que va rebent major acceptació per part de la població a mesura que es va coneixent i difonent.\nAixí mateix les possibilitats de creixement del servei són importants. Prova d'això en pot ser el servei de carsharing de Suissa, pioner a Europa, i que va passar de disposar de 30 usuaris i dos vehicles l'any 1987 fins als 1.950 vehicles i 75.000 usuaris que gestiona actualment.


L´altre cap de fil - Camilleri Andrea - Central - 9788429778489\nL´altre cap de fil\nPer una vegada que la Lívia aconsegueix convèncer en Salvo que es faci fer un vestit a mida, resulta que tot s’ha d’aturar perquè la víctima de l’homicidi que ha d’investigar és ni més ni menys que la modista. Quina mala sort! Com si a comissaria no tinguessin prou feina, amb els refugiats que arriben en pasteres. Per al comissari, tot plegat esdevé un malson: si els desembarcaments d’africans són qualsevol cosa menys plàcids, escatir els motius de l’assassinat a la sastreria encara es revela més envitricollat. Sort que el destí sempre troba maneres d’ajudar-los. Al final, per lligar tots els caps en Montalbano se n’haurà d’anar ben lluny de casa.\nOtros lectores que han leído L´altre cap de fil, han escogido


Be 2005 2011_ub_marzo2013_v1 by COBDC 3521 views\nreporteducacio at reporteducacio\n1. 5es Jornades de Biblioteques Escolars www.cobdc.net/5JBE jornades.escolars@cobdc.orgEls Centres de Recursos Pedagògics i les biblioteques escolars. El Banc de Recursoscom a exemple de col·laboració en xarxa. Jordi Dolcet CRP Baix Llobregat-6 Grup de Treball del Banc de Recursos: La lectura font de plaer i de coneixementa) Quins són els elements d’èxit del vostre model de col·laboració en xarxa?Els centres de recursos pedagògics són un servei educatiu del Departament d’Ensenyamentque formen una xarxa que abasta tot el territori català. Presten uns serveis als centres quederiven de les pròpies funcions dels CRP. Unes funcions que de manera general es podrienagrupar en tres grans àmbits: la formació continuada i assessorament; la dinamització iacompanyament, i la gestió del coneixement i facilitació de recursos de suport a la docència.En l’àmbit de la formació continuada i assessorament, les accions dels CRP en relació a lesbiblioteques escolars són de suport a l’organització, gestió i dinamització, i també podenactuar com a formadors/assessors/coordinadors en cursos telemàtics, assessoraments encentre, seminaris de coordinació i grups de treball. En aquest àmbit cal incidir en l’estretacol·laboració amb el Programa biblioteca escolar “puntedu” del Departament d’Ensenyament.En l’àmbit de la dinamització i l’acompanyament, cal destacar la presència dels tècnics delsCRP al costat dels centres educatius que han endegat un projecte de biblioteca escolar, ja siguien el marc dels tres anys de desplegament del projecte “puntedu”, com en el període posteriora aquest. Jornades d’intercanvi d’experiències i acompanyaments personalitzats són en el dia adia de la feina dels CRP.En l’àmbit de la gestió del coneixement i la facilitació de recursos per a la docència, els CRPtenen una llarga experiència, fruit de la gestió de la pròpia mediateca. Gràcies a aquestaexperiència els CRP han estat, des d’un primer moment, els referents per als centres en lagestió documental amb epèrgam. En aquest àmbit, el de la gestió del coneixement, també caldestacar l’activitat del Banc de recursos: la lectura font de plaer i de coneixement.El Banc de recursos (BDR) és un repositori d’informació que inclou una selecció acurada dedocumentació i recursos que faciliten el treball de la lectura des de les diferents àreescurriculars i en tots els vessants que hi estan vinculats (la comprensió lectora, la competènciainformacional i el gust per llegir), a més d’un apartat dedicat a les biblioteques escolars. Aquestrepositori en forma de pàgina web el podeu consultar a la XTEC, a l’apartat dels Serveis Organitzen: Amb el suport de:\n2. 5es Jornades de Biblioteques Escolars www.cobdc.net/5JBE jornades.escolars@cobdc.orgEducatius, en aquest enllaç(http://www.xtec.cat/web/serveis/serveis/sez/crp/bancderecursos).La informació que es troba al web del BDR es pot agrupar en tres apartats, el primer quepodríem anomenar d’actualitat inclou una agenda d’esdeveniments i les darreres novetatsmés destacades incorporades al web; el segon és un fons de recursos generals amb ladocumentació considerada bàsica i enllaços generalistes, i el tercer àmbit, amb el gruix mésgran d’informació, és el fons curricular i didàctic on s’hi exposen documents i recursos sobrebiblioteca escolar, competència lectora, competència informacional, educació literària, einesper a l’avaluació, formació, guies de lectura, propostes didàctiques...Aquest repositori, que va néixer el curs 2004-2005 és fruit de la col·laboració dels 75 CRP deCatalunya, coordinats per un grup de treball format per 14 docents (com a mínim hi ha unrepresentant de cadascun dels 10 Serveis territorials del Departament d’Ensenyament).D’aquest grup de treball se’n desprèn una comissió tècnica que és l’encarregada delmanteniment del web i en coordina el funcionament a través d’un pla d’actuació anual, ques’avalua en acabar el curs. Pel que fa al manteniment del web voldria destacar que hi ha unmanteniment estricte dels enllaços (dues vegades a l’any), i que s’han establert uns criteris pera la selecció i valoració dels recursos per poder mantenir un nivell elevat de qualitat.Els factors d’èxit es podrien resumir en: 1 Entendre la biblioteca escolar com un recurs estratègic per al desplegament del currículum al centre i per a l’adquisició de les competències bàsiques. Per aquest motiu és essencial que la biblioteca es reconegui en documents com el Projecte Educatiu de Centre, en el Reglament de Règim Intern i en el Pla i la Memòria Anual, la seva inclusió en aquests dos darrers documents en permet una revisió continuada. 2 L’actuació coordinada dels centres de recursos en el desplegament del model de biblioteca escolar “puntedu”, ja sigui amb el Programa de BE o a través del BDR. 3 La presència de referents de biblioteques a cadascun dels CRP que es coordinen tant a nivell de SSTT com nacional. 4 El coneixement de la realitat escolar de l’entorn més proper per tal de donar solucions i acompanyar en el desplegament del projecte de biblioteca escolar. Des del Banc de Recursos i des del Programa biblioteca escolar “puntedu” s’està fent un recull de la feina que es fa des dels CRP. 5 La implicació directa dels CRP en la formació en biblioteques escolars a través de la formació telemàtica i del plans de formació de zona (PFZ). Pel que fa a la formació telemàtica destacar que són nombroses les persones de CRP que integren la plantilla de formadors del Programa de biblioteques escolars). Quant als PFZ voldria donar una dada que parla per sí sola: en el marc de 45 dels 75 PFZ funciona un Seminari de coordinació de biblioteques escolars o Grup de treball. En tots ells la implicació del CRP és gran, ja sigui com a coordinador o com a un integrant més del grup. Aquests 45 seminaris o grups de treball es reparteixen pels 10 Serveis territorials. Organitzen: Amb el suport de:\n3. 5es Jornades de Biblioteques Escolars www.cobdc.net/5JBE jornades.escolars@cobdc.org 6 La forma d’organitzar el BDR a manera de xarxa territorial, que ha permès una millora de la col·laboració dels serveis i ha fet molt més eficient la seva actuació tot optimitzant els recursos humans que la integren. 7 El nivell d’exigència i rigor professional en la feina dels integrants del grup de treball del BDR, que és gran. La seva llarga trajectòria i dedicació en tasques de dinamització i assessorament relacionades amb el món de les biblioteques escolars i la lectura en el propi territori, repercuteix de manera molt positiva en lèxit del treball coordinat al BDR. 8 La valoració positiva de l’oferta organitzada i de qualitat que ofereix el web del Banc de recursos als centres en relació a la lectura i a la biblioteca escolar. Amb motiu del canvi d’interfície s’han fet presentacions en diferents fòrums (escoles, instituts, seminaris, grups de treball, assessors LIC...) i en tots ells l’acollida ha estat molt favorable.b) Des del teu punt de vista quins serien els passos més prioritaris per consolidar i estendreuna xarxa de suport a les biblioteques escolars?Per contestar aquesta pregunta partirem de l’exposició de dues idees bàsiques a retenir.IDEA NÚM. 1. Hi ha vàries xarxes territorials, però els serveis educatius, en general, i el centresde recursos pedagògics, en particular, ara per ara, conformen l’única xarxa educativa establede suport general i continuat a escoles i instituts d’àmbit nacional. En aspectes com laformació, la gestió documental o el suport a les biblioteques escolars, per citar-ne tres, actuende manera coordinada. S’adapten a les particularitats del territori, elaboren plans d’actuacióconjunts amb els centres on es respecta la seva idiosincràcia. Per això qualsevol intervencióque es vulgui perdurable en un territori ha comptar sempre amb la col·laboració i complicitatdels CRP. I voldria remarcar la paraula PERDURABLE.IDEA NÚM. 2. Les biblioteques escolars són un recurs educatiu viu i molt útil, però en situaciócrítica.Algunes de les evidències que demostren que són un recurs viu i útil per als centres són: 1 La primera, i més important, és que MAI hi ha hagut tantes biblioteques escolars a Catalunya i això és degut a l’empenta donada pel Departament d’Ensenyament a través del Programa biblioteca escolar “puntedu”. Des del primer moment el Programa ha tingut al seu costat els CRP. 2 La presència de la figura del responsable de la biblioteca escolar en nombrosos centres de Catalunya, tant si han estat centres puntedu com no. 3 La presència de seminaris i grups de treball en 45 dels 75 PFZ. 4 La presència d’objectius relacionats amb la BE en els plans d’actuació conjunts entre CRP i escoles i instituts dins els seus plans anuals de centre. 5 La nombrosa participació dels centres en les diferents convocatòries del projecte d’innovació Biblioteca escolar “puntedu”, que malgrat els continus atzucacs primer va Organitzen: Amb el suport de:\n4. 5es Jornades de Biblioteques Escolars www.cobdc.net/5JBE jornades.escolars@cobdc.org créixer i després es va mantenir, fins l’aturada de la convocatòria a partir del 2011. 6 La preocupació per la formació, mostrada pels responsables de les BE, els integrants de les comissions de BE o docents en general tal i com es desprèn de l’elevada demanda dels cursos telemàtics oferts des del Programa biblioteca escolar “puntedu”, com la que es fa des dels PFZ, sense oblidar cursos, màsters i postgraus oferts per universitats i col·legis professionals. 7 La sol·licitud i obertura continuada de noves biblioteques a l’epèrgam i el seguiment continuat que es fa des del Programa de BE i des dels CRP per al bon funcionament de l’aplicació i per a la resolució immediata de les incidències. En el moment de celebració de les Cinquenes Jornades de Biblioteques Escolars hi ha 1729 biblioteques obertes a l’epèrgam. 8 La presència de xarxes de suport. En aquest sentit no cal oblidar que el BDR va néixer, entre d’altres raons, per donar suport a les primeres activitats formatives del Puntedu. També val a dir que si aquestes xarxes no hi fossin, ara no seríem aquí parlant. 9 La redacció d’unes directrius i estàndards per a les biblioteques escolars catalanes, que es presenten en aquestes jornades.Per contra també hi ha evidències que demostren que les biblioteques escolars es troben enuna situació crítica: 1 La més destacada són les retallades continuades que l’ensenyament públic ha sofert durant els darrers anys i que han afectat (i molt) a les biblioteques escolars (manca de pressupost, assignacions d’horaris...). 2 El trencament de les expectatives creades en les primeres convocatòries del projecte d’innovació educativa Biblioteca escolar “puntedu”, perquè des del Departament d’Ensenyament s’han prioritzat altres iniciatives, sense haver avaluat l’èxit d’algunes que ja estaven en marxa. 3 La dràstica reducció de l’oferta formativa telemàtica que ha deixat sense formació a nombrosos docents, malgrat l’esforç que s’ha fet per a mantenir obertes el màxim nombre d’activitats i aules. 4 El desànim del professorat.Així, un cop revisades totes les evidències, comprovarem que les que situen les biblioteques enuna situació crítica són importants i difícils de resoldre des de les xarxes de suport perquè sónconseqüència d’una situació per ningú volguda. Penso que des de les xarxes de suport hem defixar-nos en les evidències que ens diuen que la biblioteca és un recurs viu i que cal donarsuport i acompanyar als centres que hi creuen i fan un gran esforç per mantenir-les.Ens hem de queixar, sí, però també treballar per superar aquesta situació crítica proposantsolucions i alternatives factibles. I, sobretot, donar resposta a les necessitats del dia a diad’escoles i instituts. Sovint una simple paraula o una petita acció són la línia que separa elfracàs de l’èxit. Organitzen: Amb el suport de:\n5. 5es Jornades de Biblioteques Escolars www.cobdc.net/5JBE jornades.escolars@cobdc.orgUn cop exposades les dues idees bàsiques, enumeraré i argumentaré elspassos que al nostre entendre (el dels CRP) es podrien considerar prioritarisper consolidar i completar una xarxa de suport. No utilitzem la paraula “estendre”, perquè elsCRP en general i el BDR en particular ja arribem a tot el territori. Aquests passos, voldria deixarclar, no són pas d’ordre conceptual ni ideològic, perquè tots tenim molt clar el model debiblioteca que volem: la biblioteca escolar. puntedu. Són passos més aviat de caireorganitzatiu. Enumeraré uns breus ítems sobre els quals (CRP i BDR) hauríem d’avançar perconsolidar la nostra xarxa i per aconseguir sinèrgies amb altres institucions que tambétreballen pel bé de la BE i així esdevenir una única xarxa.Des del punt de vista dels CRP: a Continuar l’estreta col·laboració amb el Programa biblioteca escolar “puntedu” per implantar el model de biblioteca que volem. b Aprofundir en el protocol d’actuació dels CRP en relació a l’assessorament i acompanyament als centres per al desplegament del projecte de biblioteca escolar. Un protocol que està actiu de fa uns anys però que cal actualitzar. c Donar continuïtat a la política formativa específica iniciada en cursos anteriors i que acompanyava els docents dels CRP, en l’actualització de coneixements i eines necessàries per a realitzar un assessorament de qualitat als centres. d Incorporar les xarxes socials i altres eines 2.0 en els processos d’assessorament i acompanyament perquè esdevinguin més interactius i serveixin de mirall per a l’assoliment d’una veritable biblioteca escolar 2.0. e Saber cercar complicitats amb altres institucions que actuen en el territori, per tal de fer una acció coordinada i complementària. Penso amb les biblioteques públiques, amb les quals, per exemple es podria treballar en l’elaboració d’unes polítiques de col·lecció que es complementessin, de manera que per la part que ens toca, els CRP ens anéssim especialitzant en el vessant més didàctic de la col·lecció d’un territori. I també amb unitats del Departament d’Ensenyament perquè la biblioteca escolar i l’impuls a la lectura beuen de les mateixes bases teòriques.Des del punt de vista del Banc de Recursos: a Continuar amb la feina feta fins el moment, de manera que l’actualització del repositori esdevingui més útil i arribi a un sector més ampli dels docents catalans. b Millorar la coordinació dels integrants del BDR i la difusió dels recursos mitjançant les eines 2.0. c Donar-lo a conèixer a altres entitats i institucions que també treballen en l’àmbit de les biblioteques escolars per tal de compartir coneixements i recursos. d Augmentar la difusió de pràctiques de referència tant dels centres docents com dels propis serveis educatius en l’àmbit de la lectura i les biblioteques escolars.Voldria acabar expressant el desig que aquestes Jornades esdevinguin un punt d’inflexió en lacoordinació dels diferents agents que actuen pel bé de la biblioteca escolar. Una estreta Organitzen: Amb el suport de:\n6. 5es Jornades de Biblioteques Escolars www.cobdc.net/5JBE jornades.escolars@cobdc.orgcoordinació de les diferents xarxes farà més fort el paper de la BE en ladinàmica interna del centre. Organitzen: Amb el suport de:\n7. 5es Jornades de Biblioteques Escolars www.cobdc.net/5JBE jornades.escolars@cobdc.orgcoordinació de les diferents xarxes farà més fort el paper de la BE en ladinàmica interna del centre. Organitzen: Amb el suport de:\n8. 5es Jornades de Biblioteques Escolars www.cobdc.net/5JBE jornades.escolars@cobdc.orgcoordinació de les diferents xarxes farà més fort el paper de la BE en ladinàmica interna del centre. Organitzen: Amb el suport de:\n9. 5es Jornades de Biblioteques Escolars www.cobdc.net/5JBE jornades.escolars@cobdc.orgcoordinació de les diferents xarxes farà més fort el paper de la BE en ladinàmica interna del centre. Organitzen: Amb el suport de:


Muntanyenc: Pirata solitari a la paret dels Sostres\nEl dilluns, per tancar el pont, havia quedat amb el Pep per fer alguna cosa per l'Alt Urgell que fos xula i no massa llarga, així que vaig abandonar a la colla de Taüll per anar cap a l'est.\nJa feia temps que tenia ullada la via Pirata solitari a la paret dels Sostre, i encara més després de veure la ressenya que va penjar l'amic Xavi al seu blog. La via puja per un marcat diedre, que es converteix en esperó i continua fins dalt per un sistema de fissures (a sobre). L'aproximació és llarga, però té la gràcia de poder-se fer per la ferrata Regina (a sota), seguint els seus dos primers trams.\nAl començament, un simpàtic escurçó va tenir la gentilesa de guardar-nos el peu de via perquè ningú se'ns avancés (a sobre), i també de no atacar-nos mentre passàvem pel seu costat.\nLa via comença per unes cordes fixes que t'ajuden a pujar fins una alzina situada al peu del primer mur. La primera tirada és senzilla, però ben aviat la cosa es complica. En general, la roca és bona excepte algun punt molt concret. A sota s'aprecien les estries d'una falla que va esparracar la roca per formar el diedre.\nLa tirada clau de la via és la tercera, llarga i dura, amb un tram que té passos obligats entre A0 i A0 que no són precisament fàcils. L'arribada a la reunió, a més, és una bavaresa oberta i molt forçada (a sobre, el Pep en ple esforç).\nEl quart llarg et deixa al cim d'un esperó ben aeri i el cinquè ja és una altra cosa, a part d'aeri i poc equipat (a sobre, el Pep a mig llarg), te trams terrosos i una mica perdedors. No és gens estrany que fos en aquest moment que comencessin a aparèixer els voltors.\nPotser el llarg més bonic és el sisè, un llarg de continuïtat com el setè, aquest darrer trencat per un sostre d'aquells que no saps massa com agafar-te'ls, just a l'inici del llarg (a sobre, el Pep arribant a la setena reunió).\nTot i que els trons que anàvem sentint ens feien anar ràpids, no vam poder evitar la pluja que ja va començar al darrer llarg. Dalt del cim, intentàvem aixoplugar-nos sota una alzina (a sobre) per endreçar el material i, a la baixada anàvem mirant com al mateix temps que nosaltres es mullava tota la paret (a sota), excepte els sostres, clar.\nPublicat per Gatsaule a 8:31 p. m.\nQuins records de via!! aproximació i descens per ferrata i una via molt solitaria.... hi tornen a ser els claus a la sortida de la R-6? en totes les ressenyes indica que hi ha dos claus, pero jo encara els busco ara! i la sortideta de la reunió sobre la repisa no fa gracia!!!\nFelicitats !!! baja cap de setmana!\nVaja quin escurçó més ferm! aquest si et mossega ja et deixa fí!\nDamunt la R-6 hi ha dos claus, costen una mica de pillar però hi són ben ferms encara que no sé si són nous o vells.\nSi, és un escurçó europeu. Es veu que no acaba de ser mortal del tot i que són més pacífics del que diu la llegenda, però vaig intentar retratar-lo sense acostar-m'hi massa per si de cas...\nQuin tros de serp! Ara amb la caloreta se'n comencen a veure bastants per la comarca, jo ja he tingut més d'una sorpresa. A vegades val més agafar-se d'una regleta petita que d'un bon forat on pugui haver-hi habitant sorpresa a l'interior, encara que pugi el grau de dificultat. Els dos pitons del llarg 7 els vem deixar fa dos mesos, ja que havien volat i era difícil assegurar el pas de sortida de la reunió. A veure si duren al seu lloc.


El règim dels Saud pugna per l’hegemonia regional\n5 min. Investigador sènior del CIDOB 12/02/2016 18:00\n651x366 Un home sosté una bandera de l'Aràbia Saudita durant una celebració. REUTERS Un home sosté una bandera de l'Aràbia Saudita durant una celebració. REUTERS\nLa intervenció militar de l’Aràbia Saudita al Iemen marca un punt d’inflexió en la seva tradicional diplomàcia de talonari i revela una elevada sensació d’urgència després d’una sèrie de revessos. L’Aràbia Saudita està en una pugna amb l’Iran per l’hegemonia regional que té cada vegada més matisos sectaris. Governs dominats pels xiïtes a Bagdad, comunitats xiïtes inquietes a Bahrain i a la província oriental de l’Aràbia Saudita, la influència de Hezbol·lah al Líban, l’aliança tradicional entre el règim d’Al-Assad i l’Iran i el suport d’aquest país a la rebel·lió houthi al Iemen són percebuts pels saudites com una invasió del seu domini polític. Es tendeixen a passar per alt l’origen local d’aquests conflictes i s’exagera el paper que hi té l’Iran, però les percepcions importen. Els conflictes s’emmarquen cada vegada més en termes sectaris que alhora afegeixen més llenya al foc.\nL’Aràbia Saudita és un estat ric en petroli amb un vast territori, però també és conscient dels límits de la seva capacitat militar i, per tant, dels desafiaments a la seva sobirania. Als anys 60 els socialistes àrabs van qüestionar la legitimitat del règim saudita, que es va embolicar en una guerra de poder al Iemen amb l’Egipte de Nasser. Als 80, després de la Revolució Islàmica, l’Iran va donar suport a les protestes de la població xiïta a la província oriental de l’Aràbia Saudita. El 1990 Saddam Hussein va envair Kuwait i va amenaçar el regne.\nLes estratègies del règim per a la seva supervivència s’han basat a implicar els Estats Units com a garant de la seva seguretat, finançar aliats regionals i apel·lar a una ideologia panislàmica fonamentalista del wahhabisme. Aquestes tres estratègies han demostrat la seva debilitat. Els intents de l’Aràbia Saudita de derrocar el règim d’Al-Assad, que considera un protegit de l’Iran, han fracassat. Ni tan sols van aconseguir una intervenció dels EUA després que el règim sirià utilitzés armes químiques contra la seva pròpia població. Més recentment, l’acostament entre Washington i Teheran arran d’un acord nuclear pot posar en perill la posició de l’Aràbia Saudita com a aliat regional dels Estats Units.\nL’agressiva campanya per al canvi de règim a Síria engegada pel príncep Bandar bin Sultan, que va ser designat com a cap de la intel·ligència saudita el juliol del 2012, també va fracassar. Bandar va renunciar l’abril del 2014. Els països del Golf van abocar centenars de milions de dòlars en la guerra civil siriana durant els anys 2012 i 2013, sovint en competència entre ells. L’Aràbia Saudita i Qatar, en particular, van intentar construir les seves pròpies bases d’aliats i es van protegir gelosament de la influència dels altres. Els generosos i alhora caòtics esforços de finançament a través d’intermediaris sense capacitat real per al seguiment i el control d’aquests recursos van contribuir al desconcert de les forces rebels i a la seva manca absoluta de coordinació tàctica i estratègica. Si bé és poc probable que l’Aràbia Saudita i altres governs del Golf hagin finançat directament l’EI, sí que ho han fet rics donants privats del Golf, i el Daeix s’ha beneficiat indirectament d’aquesta gran injecció de recursos quan se’ls han unit els combatents que originalment havien format part d’altres grups, que a més han aportat armes i experiència.\nLa campanya de Síria\nA Síria, la campanya de l'Aràbia Saudita en favor d’un canvi de règim no ha aconseguit els seus objectius, i ara fins i tot pot arribar a ser contraproduent. L’EI, igual que els Germans Musulmans egipcis, es postula amb narratives panislàmiques alternatives i qüestiona obertament la legitimitat de l’Aràbia Saudita amb una ideologia fonamentalista que té similituds amb el wahhabisme. El règim dels Saud també ha de témer la reacció dels jihadistes que tornen, tal com va passar durant la dècada del 2000, quan els veterans tornats de la guerra de l’Afganistan van llançar una campanya de terror a l’interior del país. Ja hi ha hagut diversos atacs suïcides de partidaris de l’EI contra mesquites xiïtes a la província oriental del país. L’Aràbia Saudita ha participat en els atacs aeris aliats contra l’EI, ha decretat dures sentències contra els seus ciutadans que van a combatre a Síria i el març del 2014 va declarar el Daeix com a organització terrorista. Alhora, el règim ha tingut un paper ambigu, brandant els sentiments sectaris per mobilitzar els saudites contra l’Iran i per apaivagar els sunnites radicals entre la seva població. La controvertida execució del prominent clergue xiïta Nimr al-Nimr s’ha d’interpretar en aquest context.\nAmb una elevada ajuda financera, l’Aràbia Saudita ha aconseguit estabilitzar el règim oficial egipci, però en aquest moment es troba sense cap aliat creïble al cor del món àrab. Amb els diversos governs que hi ha hagut a l’Iraq s’ha anat teixint una relació de profunda desconfiança. Mentrestant, la reducció dels ingressos del petroli obliguen l’Aràbia Saudita a retallar despeses i la intervenció al Iemen no té bons resultats: no s’han assolit els objectius estratègics i hi ha hagut enormes baixes civils. Tot fa pensar que la pronunciada sensibilitat saudita i la seva nova política exterior, percebuda per molts com erràtica, previsiblement continuaran en el futur.\nUn duel explosiu\nL’Aràbia Saudita, l’aliat intocable


Cambra de Reus >noticia > El palau Bofarull s'omple de gom a gom en la presentació del Club Cambra\nCREACIÓ D'EMPRESES 14/6/2012\nEl palau Bofarull s'omple de gom a gom en la presentació del Club Cambra\nEl president de la Cambra de Barcelona, Miquel Valls, i l'advocat Miquel Roca Junyent donen el tret de sortida a la nova plataforma de relacions empresarials de la corporació\nEl Palau Bofarull de Reus ha acollit aquest vespre la presentació del CLUB CAMBRA, la nova plataforma de negocis on line de la Cambra de Comerç de Reus i que forma part de la iniciativa endegada per la Cambra de Barcelona. Una plataforma que permetrà als associats connectar-se amb xarxa per millorar les seves relacions comercials.\nL’acte ha comptat amb la presència de l’advocat Miquel Roca i Junyent que ha destacat la importància de les Cambres en la dinàmica empresarial del nostre país i la necessitat de garantir la seva subsistència atenent el seu caràcter de corporacions de Dret Públic. En aquest sentit Roca s’ha felicitat per la iniciativa del Club Cambra que demostra la voluntat de les cambres “de seguir amb la seva feina constant de servei i suport a les empreses. Una activitat que té especial rellevància a l’hora de facilitat La internacionalització del nostre teixit econòmic. I on les cambres i han jugat un paper determinant”.\nEn la seva intervenció el president de Cambra Reus, Isaac Sanromà, ha volgut recordar el moment transcendent que viu la corporació després de 126 anys d’història. Un repte que més enllà d’una amenaça es converteix en una oportunitat per afrontar un futur ple de possibilitats. I el Club Cambra, amb la seva vessant tecnològica, por reforçar aquesta nova realitat”.\nL’acte també va comptar amb la participació del president de la Cambra de Barcelona, Miquel Valls, que va destacar la importància que pot tenir en aquesta nova etapa la suma de recursos i voluntats de les cambres catalanes per poder definir aquesta nova realitat en la que estem immersos.\nA partir d’avui mateix les empreses de la Cambra de Comerç de Reus podem formalitzar el seu accés al club cambra a través de l’enllaç directe que trobaran a la pàgina web de la cambra www.cambrareus.org .


L'infant acompanyarà la Guineu en el seu viatge arreu del món seguint amb el dit els traços fins al...\nEditorial Brúixola / 978-84-9906-386-7\nL'infant ajudarà l'osseta Tina a trobar la parella de cada un dels seus amics. Per això, haurá de se...\nEditorial Brúixola / 978-84-9906-387-4\nLars, el petit ós polar, ha caigut en una trampa. Però aconsegueix escapar juntament amb altres animals i així coneix la Lea, una petita óssa bruna. Com que fa temps que vol tenir un amic, li proposa danar amb ell cap al pol Nord. Després dun viatge ple daventures, arriben a casa sans i estalvis....\nLars, el petit ós polar, ha caigut en una trampa. Però aconsegueix escapar juntament amb altres anim...\nPagès editors / 978-84-9975-546-5\nEn Lars, el petit ós polar, fa un viatge sense voler. Mentre sestava banyant feliç al mar, una xarxa de pesca se lemporta dins un vaixell. Allà dins pot alliberar-se i coneix Nemo, un gat pèl-roig que viatja a bord. El nou amic sap de quina manera en Lars pot tornar al pol Nord amb els seus pares.\nEn Lars, el petit ós polar, fa un viatge sense voler. Mentre sestava banyant feliç al mar, una xarx...\nPagès editors / 978-84-9975-528-1\nUn dia en Lars, el petit ós polar, sent un lleu gemec. Sacosta cap al soroll i en un profund sot a la neu troba lHugo, un conillet. En Lars lajuda a sortir del forat i tots dos es diverteixen jugant. Al mateix temps en Lars sadona que lHugo és un conillet ben poruc i per això se sent més valent...\nUn dia en Lars, el petit ós polar, sent un lleu gemec. Sacosta cap al soroll i en un profund sot a...\nPagès editors / 978-84-9975-545-8\nPagès editors / 978-84-9975-527-4


Projectes d'esport de la Fundació Jesús Serra\nLa Fundació i l'esport\nA la Fundació Jesús Serra apostem pel desenvolupament de l'esport i les persones amb discapacitat física, intel·lectual o sensorial a través d'esdeveniments i accions esportives exclusives per a aquest col·lectiu.\nGràcies al nostre treball amb centres com el Centre d'Esports d'Hivern Adaptats o la Fundació d'Esport i Desafiament, hem aconseguit la integració i l'evolució de l'esport i la discapacitat ajudant a promocionar l'activitat física per a persones amb discapacitat.\nA més, amb això cerquem la integració de persones amb discapacitat davant diferents tipus d'esports i activitats físiques, i un exemple d'això són els tenistes professionals en cadira de rodes Quico Tur i Lola Ochoa.\nEl torneig de tenis base Xpress Tennis Cup i el trofeu d'esquí Fundació Jesús Serra, que se celebra a Baqueira Beret, són altres dels nostres esdeveniments esportius més rellevants.\nEls nostres campionats\nDurant el 2022, la Fundació Jesús Serra es celebra una nova edició de l'Xpress Tennis Cup, el nostre campionat esportiu. Amb aquest esdeveniment, volem impulsar nous talents de l'esport, a més d'acostar el tenis als més joves.\nEl Trofeu d'Esquí Fundació Jesús Serra és un dels esdeveniments d'hivern més esperats de la temporada. S'hi citen els esquiadors participants i espectadors amants de la neu i l'esquí, a més dels participants de l'esdeveniment Setmana Blanca de la mateixa fundació.\nApostem pel foment de la pràctica de l'esquí de competició per a joves i gent gran amb el Trofeu d'Esquí Fundació Jesús Serra.\nA més, l'Xpress Tennis Cup és un dels tornejos organitzats per la Fundació Jesús Serra que promou el tenis entre els més petits.\nDonem suport a l'esport adaptat\nSuport a l'esport per a persones amb discapacitat, tant professional com amateur. Des de la Fundació Jesús Serra, col·laborem amb esportistes d'elit, com Quico Tur o Lola Ochoa, per la integració de l'esport i la discapacitat\nPromovem activitats físiques per a familiars amb discapacitat\nPromovem activitats esportives per a familiars amb discapacitat. També treballem en activitats centrades en aquestes persones gràcies als nostres col·laboradors i mediadors, pensant en el benestar i el desenvolupament a través de l'esport.\nDel 23 al 28 de gener del 2022, l'estació d'esquí de Baqueira Beret va acollir el Campus Fundació Jesús Serra per iniciar esportistes amb discapacitat en la competició d'esquí alpí i surf de neu.\nDurant el 2022 es van celebrar diverses edicions de la Copa d'Espanya inclusiva d'esquí alpí. Els seus objectius són desenvolupar una competició integrada que sigui un referent en l'àmbit nacional, a més de fomentar la convivència d'esportistes amb discapacitat i sense.\nAventura Nàutica a València\nLa Fundació Jesús Serra ha organitzat un any més, en col·laboració amb la Fundación Deporte y Desafío, una activitat gratuïta destinada als empleats i mediadors del Grup Catalana Occident amb discapacitat física, intel·lectual o sensorial.\nDonem suport a la carrera professional de la tennista Lola Ochoa, considerada una de les grans jugadores de tennis en cadira de rodes d'Espanya.