Cercles de les collites - Pronòstic. Explicació, desxifrar, descodificar, descobriment, desxifrar el codi, explicant, desxifrat, desxifrar, la investigació científica.\nAnglès original - de cultius cercles pronòstic . Si us plau, disculpi qualsevol error causat per la traducció automàtica.\nPrevisió de cercles de les collites\nQuan i on collita Canals cercles és gairebé impossible. Determinar on no apareixeran és possible.\nEl científic és un amant de la veritat per al mateix amor de la veritat mateixa, allà on porti. Luther Burbank\nLa predicció és molt difícil, sobretot si es tracta del futur. N. Bohr\nLa ciència és sempre dolent, mai resol un problema sense crear la vista. G. B. Shaw\nCercles de les collites de cultius, fotos, possibilitat de pronosticar\nEn aquesta pàgina es descriuen algunes de les possibilitats de predicció de (no) ocurrència (anar) formes regulars en el futur. Aquí estarà prediccions pronunciades que acompanyen els fenòmens, que hauria de ser en el futur, sempre que sigui possible en relació amb el descobriment dels patrons de cultiu en cultiu cercles portar o refutar.\nEn aquesta pàgina no apareixerà quan les prediccions d'on i cercles dels que apareixen\nElls estaran aquí Apareixent previsions resultants de diverses observacions, les prediccions anomenats, ajudants inavaluables de la ciència i la investigació. Algunes de les seves formes es poden també Anomenat pronòstic, però la predicció termini és més que suficient. Què és?\nBàsicament, la predicció és una forma de predicció, basada en algun tipus d'observacions objectives, el que permet arribar a alguna conclusió. Perquè això no és de cap deliris o fabricacions, que es pronuncia per tota mena de creients de misteris "capacitats" que tenen, gairebé sense excepció, una cosa en comú: no és possible en absolut de cap manera ni confirmar ni refs.\nPer tant podria teories similars tots els misteris creients peguin en els seus articles misteri de l'home.\nAquí les prediccions pronunciades tots, sense excepció, ser verificable basat en suposicions lògiques, i generalment no en qualsevol moment en el futur de prevenir a si mateixos en qualsevol forma de confirmar o refutar tot el contrari.\nLes prediccions es pot comprovar a posteriori, és a dir, per fer servir la seva demanda que és dels casos ja han ocorregut en el passat i comprovar si seria possible que les prediccions de sequera que s'han confirmat casos o refutada.\nPredicció núm. 1\nCercles dels cultius originals mai apareixeran en el lloc en el qual no va estar precedida per una tempesta, més precisament, on la descàrrega del llamp no va colpejar al camp exactament al punt on va aparèixer més tard cercles o qualsevol altres patrons regulars.\nLa declaració que són autèntics cercles dels cultius generats per la descàrrega del llamp és una predicció del fenomen anterior inseparable acompanyant. Qualsevol persona que vulgui sequera àrbitres i demanda, té la possibilitat. Serà realment una necessitat de molta feina, molta feina, però la possibilitat existeix. De tota manera és un objectiu perfectament Aquest fenomen pot ser bastant completament confirmada o refutada, i hi ha recursos tècnics molt objectives per activar-lo.\nAltres formulacions, addicionals o indirectes: cercles genuïns dels cultius es troba només en el camp va ser exactament en aquest punt afectat per la descàrrega del llamp. Mai es manifesta abans de la tempesta de primavera en primer lloc, o en algun lloc on la tempesta no eren ells en absolut.\nPredicció núm. 2\nTiges al punt de cercles de les collites genuïns mai es doblarà a terra per tant, que els Aquest moment només en alguns mecànic operat localment concentrada o de qualsevol altre poder. La forma s'ha creat dins d'ells ja molt abans, i s'estan doblant a terra just on aquesta forma era creat per perjudicial i com a resultat de debilitament que les tiges. Ells es doblega a la terra només pel fet que es debilitarà. És millor dir, es debilitarà a fi que serà capaç de doblar la superfície del sòl a causa de forces molt més febles, que es deriva en bon estat saludable que són capaços de suportar sense problemes (fins a 100 vegades més fort i més resistent mecànicament, capaç de suportar 100 vegades més grans forces).\nFulles de la ubicació dels patrons serà tan que debilitar Fins i tot poden no ser capaços de portar el seu propi pes. Ells es usuall forces poden actuar significativament major (un pes combinat dels paquets de molts tiges, Efecte Domino , el pes de les tiges augmentar en més del doble de la humitat de la rosada o de la pluja, els efectes del vent.\nEl debilitament de les tiges en els patrons poden ser verificats per proves mecàniques, i és completament El debilitament del mateix de tiges que es produeix (es produeix) en qualsevol presentat `serà (danyat, debilitat) de cultius al món, així com de forma irregular del tot. Es s'aplana (danyat, debilitat) de la mateixa raó, el debilitament causat pel pas de l'electricitat subministrada Aquest és el punt per descàrregues elèctriques, fins i tot en alguns casos només per la inducció.\nPredicció núm. 3\nEn el cas van descobrir que serà molt aviat després de la descàrrega d'un llamp que els van crear, serà possible en tots els punts de l'aparició de cultius cercles d'imatges tèrmiques AIXÍ detectar i verificar la presència de l'energia residual seria lliurat per la descàrrega elèctrica, s'emmagatzemen temporalment calor subterrani i acumulat. En l'etapa avançada de la investigació serà possible identificar el camp, el qual va ser assolit per un llamp, l'ús de càmeres tèrmiques just després de la tempesta i el que hi ha una major probabilitat que aquells cultius es doblega cap avall. En addició, hi ha altres maneres de també per trobar el lloc on un llamp va caure, amb una precisió de desenes de metres, i fotogrametria permetrà una cosa similar amb una precisió de centímetres.\nPredicció núm. 4\nLlampec Tard o d'hora, serà capturat fotogràficament, que va colpejar exactament al lloc on es va crear més tard un patró regular en el cultiu. El més probable és que això passi en la vella Anglaterra. Per encoratjar els esforços de StormChasers És en aquest punt va declarar que:\nEl fotògraf Lightning primera descàrrega, que amb èxit es captura un instant o fer un vídeo de la descàrrega del llamp, Que exaxtly aterrar al punt, on més tard tant va entrar en cercle existència i el patró regullar de cultius, es veurà àmpliament recompensat. Quota aproximada estimat serà de més d'un milió de dòlars.\nEn addició a la glòria immortal de ser la primera al món que va aconseguir una cosa així, rebrà de les mans d'aquest autor i Contribució butxaca de cucs de terra (dolços), i veritable self-made signatura falsa d'aquest autor assaig, enganxats de les lletres retallades dels Drets de Xarxa (full comunistes dels anys 80). StormChasers de tots els països de tot el món, uniu-vos!\nAmb fotografies de les descàrregues elèctriques es tracta d'una sèrie d'especialistes de tot el món. Vegeu, per exemple, Google (stormtrackers, StormChasers). Es tracta d'una subbranca del seu interès, el seguiment de fenòmens meteorològics extrems. Alguns d'ells fins i tot la fotografia Operar i monitoritzar completament llamps com a preferida, l'interès principal. Com una addició, les observacions seques, mesures, control de documentació, i els registres del clima extrem és també compromès en una disciplina científica enterament oficial Anomenat hidrometeorologia.\nPredicció núm. 5\nEn el cas van descobrir que serà molt aviat després de la descàrrega d'un llamp que els va crear, estarà en la ubicació d'alguns cercles de les collites o altres patrons regulars completament demostrable qualitativa i quantitativament detectats i verificats majors concentracions de molt perilloses, productes químics tòxics, fins i tot mortals. En primer lloc, CO2 , CO, però probablement alguns altres, molt pitjor (HCN), i alguns productes químics orgànics altament perilloses. Potser compostos de silici també, organofosforats (però no Procedents dels herbicides de plantes de tractament i pesticides)\nEn els llocs on comunament es va presentar ` (danyat, debilitat) plantes de cultiu es troben completament indistingible símptomes, els quals es troben en els patrons de\nPredicció: Si circle-makers no sortir immediatament i sense condicions les seves activitats insanes, tard o d'hora un d'ells va trobar en l'escena del crim assassinat per la descàrrega del llamp, l'autor únic i veritable i legítim dels cercles dels cultius. Se'ls va advertir.\npotser desenvolupar una mena parcial dels cercles mundials de pronòstic dels cultius - i mai en cap altre lloc on del que eren en gran mesura amb les tempestes elèctriques i llamps, i es troben principalment en les proximitats dels parallamps naturals i artificials - línies elèctriques, esp. xarxes, fem, arbres, arbusts, fonts d'aigua subterrània\n(També a la física), però en el millor probablement si no tractar d'inventar un tipus diferent d'estúpid. Quan la naturalesa en lloc de, simplement, que "permetre" o se'n van, la capacitat de crear una varietat d'estructures regulars i fractal. La naturalesa mateixa ens diu, de vegades, la manera com realment fa. Si tenim una mica de sort, potser alguns de nosaltres tenir èxit en el modelatge de la seva capacitat Mathematicall l'ús d'alguns programes de simulació. Per començar serà completament suficient explicació d'algunes petites coses que acompanyen inseparablement xifres, en el passat i el futur (predicció parcial, derivada dels fenòmens acompanyants)\nPrediccions a Següent: electromagnetisme, electricitat estàtica. Prediu Això és una cosa sabuda per molt temps, és deshonest i antiesportiu, diria Mirek Dusina. Però el misteri Els seguidors insensats que es necessiten ja en els del seu mig buida algú va colpejar roselles van haver omplir quan ja no el vinculen a si mateixos. (... Uman ... la descàrrega del llamp ...) Era just prou per preguntar. Un d'aquells amb els "experts" de tot el món que estan tan contents que representen institucions "experiència" de la seva investigació, gairebé una mica de pena. Però és només confirmen desgràcia que va molestar Ni tan sols l'estudi de qualsevol literatura professional. En aquest cas, realment no ha de preocupar molt. Page 7 és en realitat una mica més en i per al començament del llibre.\n"Algú pot predir la seva aparició" - més que el primer No és possible predir exactament quan, on exactament i precisament el que figura en els camps que apareixen. En canvi, és també possible predir molts fenòmens que acompanya inseparablement, el descobriment de patrons que precedeixen, acompanyen i segueixen. És molt fàcil també a explicar per què. Tots aquests fenòmens tenen una característica comuna. Totalment integralment amb un dels fenòmens, estretament vinculat amb la descàrrega del llamp. Així, és possible predir amb bastant precisió el que està en relació amb el descobriment dels cercles dels cultius anomenats originals en el futur arreu del món tenen lloc en el seu lloc, el que es troba allà i per què.\nLes línies en el cultiu -\nSegon D'acord amb el tractor es desvia en el mitjà entre ells és molt precisa densitat de sembra Decidit, i si no és que les coses vagin malament, les plantes creixen sense problemes, molt uniforme i sense allotjament (danyar, debilitar). Descàrrega del llamp al camp va malament prou ", plantat al camp" Nombre de productes químics nocius. Plantes per a moltes setmanes abans que va créixer exactament d'acord amb la quantitat dels nutrients al sòl, i si la descàrrega del llamp no ho va fer ocorreguts en la matèria, a la xarxa molt regular les seves seria dividit entre ells els nutrients exactament el que necessiten. Després de la descàrrega d'un llamp, en referència a: les plantes estan en un gran àrea danyada, i l'electricitat arriba a ells principalment a través de les pistes al tractor, i és tan uniformement distribuïda sobre una àrea gran. La majoria de les plantes es fan malbé, a la qual l'electricitat provenir d'ambdós costats, exactament a mig camí entre les pistes. Les plantes són llavors tractant de desfer de productes químics inapropiats, i on es troben el pont, ho estan fent malament. Agronomia, densitat de cultius de rotació, fertilització, sembra i cura - tot el que es calcula sobre els rendiments més alts, i això és la prova del temps, estan sent criats també contínuament noves varietats.\n"Els forats per al passador"\nActualització i ampliació dels patrons en el temps,\nL'estat anterior, l' allotjament (debilitament perjudicial,)\nHalfprediction - admet la possibilitat d'algun error:\nEl conegut símbol xinès del ying - yang ve de les observacions dels cercles de les collites i tornar a dibuixar les seves formes en l'antiguitat. És gairebé inconcebible que podria ser d'una altra manera. Tard o d'hora, serà possible confirmar que els estudis d'opinió materials d'arxiu. No ho farà, encara que en el veritable sentit de la literal escrit un material de presentació en paper, però els registres de sequera cisellats en pedra. Possible Només has de buscar. Potser és possible en el futur per realitzar durant un determinat Aquesta classe d'explosió dirigida controlada, durant el qual més probable és que caigui en un lloc positiu (yin) i prop de la descàrrega del llamp negatiu (yang) (més precisament,Return Stroke, També haver bipolar raigs), que poden en el seu entorn per crear un vòrtex d'aire instantània i sec sobretot que un camp electromagnètic i model similar podria Aris.\nÉs possible, preveure la creació de cercles de la collita genuïns?\nQue algunes característiques seleccionades si, encara que per descomptat no gaire exactament ..\nEn primer lloc, és possible predir on i quan aquestes no apareixeran. Mai apareixerà en què no hi havia una tempesta i el camp no va ser aconseguit per un raig. Per descomptat, hi ha molt més sovint apareix en llocs secs molt irregularment aplanat (danyat, debilitat) dels cultius. Tothom pot ser estimat aproximadament un milió de casos més també que aquells que es troben en zones patrons regulars. Aproximadament el 10% de la superfície total sembrada anualment. Si hi ha Durant el "aterratge", l'impacte de qualsevol descàrrega elèctrica enorme energia que, en la superfície del camp de cultius, arribar a ser més o menys difícil de definir i, gràcies a una interacció més aviat a l'atzar de les circumstàncies, es poden crear i patró regular.\nPer contra, el cultiu gairebé es va presentar `serà (danyat, debilitat) Immediatament després de la descàrrega d'un llamp. També és un dels fet més fonamental que confon pont o errors de qualsevol potencial Explorers 'serà presentat (danyat, debilitat) dels cultius. Si són una mica d'auto-proclamat "Exploradors-misteri" de diversos tipus, etc ufòlegs. O, per contra algunes persones a qui els agradaria tractar d'analitzar el tema si més no una mica en termes de qualsevol ciència real o d'investigació. Els veritables científics i investigadors van prestar atenció a la investigació sobre els cercles dels cultius problemàtica només amb una distància molt gran, perquè era una investigació seriosa a través d'una varietat de "professionals", com, Exploradors de misteri anomenat ufòlegs i persones que es dediquen a diverses pseudociencias, o sciolisms quasi-ciències en una forma terrible descrèdit. Tot això encara en addition autoria de diversos patrons van començar a reportar tot tipus de persones dements de tipus D & D, que potencialment qualsevol investigació seriosa en aquest camp encara més desacreditats. És possible dir, que això eren les més serioses investigacions científiques en aquesta àrea realment definitivament, i finalment va acabar permanentment. Algunes altres persones llavors deu principalment al fet que les seves ments estaven bojos Capaç de transport que no sigui la informació que l'únic Que tots els cercles de la collita de treball de la gent, realment alguns patrons bastant primitives creat.\nEl fet que els cultius es dobleguen fins a terra molt més tard que el fet que va donar lloc al fet que ha causat és possible dir "mimetisme natural". Molts més detalls sobre el calendari aproximat i la seqüència d'esdeveniments que finalment condueixen a allotjament (debilitament perjudicial), els cultius, es troba en la Cronologia .\nDe vegades el allotjament (debilitament perjudicial,) de la collita es produeix en un clima sec i bella, el que els agricultors simplement s'imagina com el millor per al seu cultiu. Sobre la tempesta, que ja estava en marxa Fa diverses setmanes, ningú és capaç de recordar. Per contra, just després de la tempesta, fins i tot detallada durant la inspecció, la collita semblava que no passava res, i pedres de calamarsa no va caure. Però immediatament després de la tempesta ja havia estat de fet "tot preparat" per als grans hotels (danyar, debilitar) d'almenys desenes de metres del punt on el raig va acabar, de vegades molt més. Les plantes encara es veuen com que aparentment gairebé no va passar res, molts dies després que el corrent elèctric que passa a través d'ells, de vegades fins i tot amb prou feines induït. Fins i tot si passa a través d'ells la sequera i la gran quantitat d'energia elèctrica que estaven completament Immediatament i mort per això.\nVull dir, he heretat la malaltia de l'alcoholisme, i vaig aprendre d'hora per aconseguir ajuda quan la necessiti. Jo sempre vaig anar a gent que sabia més que jo. L. Minnelli\nEl moment d'actuar és ara. Mai és massa tard per fer alguna cosa. Antoine de Saint-Exupery\nLa ignorància mai és millor que el coneixement. E. Fermi


El Blog de Joan Barrios: 2010\nNo hi caben sorpreses... són els de sempre!\nNo ens podem sorprendre. Són els de sempre. Són qui s’omplen la boca amb grandiloqüents afirmacions patriòtiques... i en realitat el país, la nació o la pàtria els importa un pebrot (per no dir alguna cosa de color més indefinit).\nSón d’aquells qui pensen que quan pitjor... millor. Que, si convé, es destrueix per a treure millor rendibilitat -personal i partidista- . Són qui no tenen regles. O millor dit, tenen les seves pròpies, que apliquen segons els hi convingui. Són dels qui pensen –encara- que pertanyen a una casta superior que està en possessió de la veritat; i que els drets només s’apliquen de manera equànime quan són ells qui els imparteixen d’acord amb la seva ideologia.\nSón els de sempre. Volen amagar la seva pell aspra sota la càndida pell d’un anyell innocent, però les seves accions acaben descobrint la fera que s’amaga.\nLa veritat és que no ens sorprenen per molt que ens acabi indignant la foscor de la seves males arts.\nCertament, i a qualsevol preu, volen recuperar el poder (que segons messiàniques profecies mai no havien d’haver perdut, com a hereus naturals d’un do que els hi ve transmès genèticament).\nEls altres no en saben, no hi entenen, no han aprés ni ho faran mai –deuen pensar- . Els altres no poden estar al capdavant d’un país que pertanyia, i volen que segueixi pertanyent, als de sempre.\nAquests nou vinguts al món de la política, dels negocis, de la intel•ligència, de la creació... deuen estar ben sonats, si intenten ocupar un espai que no els hi és gens natural –continuen pensant els de sempre- .\nEls de sempre, gent assenyada on calgui, ja s’encarreguen de vetllar pels indefensos ciudatans d’aquest país i pels il•lustres i entranyables valors que mai s’haurien d’haver posat en entredit. No sigui que tanta llibertat, tanta igualtat i tanta justícia social acabi empobrint i debilitant les ments de gent noble i senzilla que no tenen la capacitat de discernir davant els perills que ens pot aportar la pèrdua dels valors i les creences de tradicions atàviques.\nEls de sempre, els qui ens han portat en gran mesura a la situació de crisi que estem patint, són i seran en part –en una gran part- els responsables de què la sortida de la crisi sigui més dura, més llarga i més penosa per a molta gent que poc ha tingut a veure amb aquest cataclisme que se’ns ha vingut a sobra. Perquè a ningú se li escapa que una crisi d’aquestes magnituds no la genera l’increment de l’IPC dels assalariats d’un país, ni el fet d’incrementar les polítiques socials, ni tampoc les inversions públiques per a millorar les condicions de vida dels ciutadans. Les grans crisis venen generades per la cobdícia d’alguns, per les ganes de fer fortuna ràpida i sense massa escrúpols, per la manca d’ètica dels especuladors, pel frau fiscal reiterat, per l’evasió de capitals, per la proliferació de paradisos fiscals, pel vergonyós principi darwinià que els forts s’engoleixen els febles, per la manca de visió dels qui pensaven que les vaques grasses no s’aprimarien mai... Són els de sempre.\nI com reaccionen?\nNo fent ni deixant fer. Oposant-se per sistema. Obstruint qualsevol proposta que pugui donar alè a l’adversari. Com ha passat, per exemple, actuant contra una iniciativa cívica i social de gran calat com és ESTO SÓLO LO ARREGLAMOS ENTRE TODOS, de gran difusió mediàtica i cibernètica, que pretén fomentar l’actitud positiva de la ciutadania davant una crisi que no beneficia ningú (O això pensem la majoria de persones que no ens dediquem a veure fantasmes arreu).\nNo sembla pensar el mateix aquesta dreta estàtica i macilenta que, amagada rere unes sigles –PP- que voldrien representar una altra cosa, a qui representa en realitat és a la dreta de sempre, a la dreta del quan pitjor... millor.\nI aquesta dreta, la de sempre, acaba d’aconseguir una altra victòria (i no serà la darrera, em temo) en contra del civisme ciutadà: retirar de TVE l’anunci de la campanya Estoloarreglamosentretodos. El seu argument ha estat que aquesta és una campanya que pretén donar suport al Govern...\nAlerta a la propera que està al caure. I és què... no hi caben sorpreses amb la dreta de sempre!\nPublicat per Joan Barrios 2 comentaris:\nRUPTURA o DIÀLEG: L'ordre dels factors sí altera el producte\nArticle publicat el 24/09/2015 a Viu Molins de Rei, diari digital Hi ha una regla matemàtica que ens diu que, en algunes operacions, “l’...\n27S envers 20D. MOLT MÉS QUE SEMBLANCES\nArticle publicat a Viu Molins de Rei, diari digital Veient els termes en què es va plantejar la campanya electoral del 27S a Catalunya,...\nREFLEXIÓ TARDANA SOBRE EL 9N\nAra, que el calendari ens apropa inexorablement al 9N, em preguntava, en una reflexió que a aquestes alçades ja no té resposta, què hauria...\nDurant la segona setmana de novembre (de 2015) el Parlament de Catalunya ha viscut una experiència inusitada al voltant de l’independentism...


Arriba el Bicibus a Bellaterra | BellaterraDiari\nby Aina Sanllehí Galera | maig 11, 2021 | Mobilitat, Societat\nEl que s’anomena “Bicibus” no és un nou vehicle ni un nou model de bicicletes, sinó que fa referència al trajecte que es fa en bicicleta fins l’escola, format per un grup d’infants i adults pedalant.\nA Bellaterra ja en tenim una escola adherida. Parlem de l’Escoleta de Bellaterra, que és la primera que es va sumar, el passat dijous, a aquesta iniciativa de la mà del col·lectiu col·lectiu Som Bici Cerdanyola. Es va celebrar el marc de la jornada d’anar a peu i bici a l’escola que es va celebrar a 60 països de tot el món, en aquest cas, amb 2 línies una des de Cerdanyola i altra des de Sabadell.\nUna activitat que va ser la primera vegada que es duia a terme a Bellaterra, però que les famílies volen repetir, de moment, un cop a la setmana.\nCom funciona “Bicibus”?\nLa pràctica s’anomena “bus”, perquè de la mateixa manera que un autobús disposa d’un recorregut definit i uns horaris de pas. A més, va acompanyada de la creació d’una aplicació Bicibús APP, que ajuda a visualitzar les rutes, parades i horaris, facilitar les inscripcions i accedir a recursos\nL’objectiu és acompanyar als menors i formar-los perquè aprenguin a circular per la ciutat. Això permetrà que en poc temps ells ho puguin fer de forma autònoma. A més, fer aquest trajecte en bicicleta també els prepara per arribar a l’escola dinàmics, conèixer més el seu entorn i promoure la mobilitat sostenible: els conductors s’acostumen a ells i s’habituen a reduir la velocitat movent-se al seu ritme.\nÉs una iniciativa exportada dels Països Baixos i que ja es va començar a posar en marxa, abans de la pandèmia a la ciutat de Vic impulsada per l’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB). Poc a poc, s’ha anat llençant a municipis com Sant Cugat del Vallès (a l’Escola Pi d’en Xandri), a Gavà (l’escola Gavà mar) o també en alguns centres de la ciutat de Barcelona.\nAquí trobaràs imatges del primer trajecte:\nFOTO: El primer recorregut de BiciBús a Bellaterra |Cedida per les famílies organitzadores


divendres, 18 de setembre de 2015 03:04\nL'Aplec es farà a la Torre Lluc.\nTot a punt per al XXX Aplec Sardanista\nLes cobles Ciutat de Cornellà, Terrassa i la Mar i Cel de Sitges amenitzaran la vetllada organitzada, un any més pels Amics de la Sardana de Gavà\nEl Parc de la Torre Lluc de Gavà acollirà, aquest dissabte a la tarda, el tradicional Aplec Sardanista, un esdeveniment organitzat pels Amics de la Sardana de la nostra ciutat i que, aquest 2015, sumarà ja la seva trentena edició. Segons assegura la presidenta de l’entitat que impulsa aquesta ballada, Paquita Sebastià, “el temps passa molt de pressa i ja són trenta anys d’una festa que nosaltres seguim vivint amb gran il·lusió. Ve molta gent de fora a compartir-la amb nosaltres i això ens alegra molt i ens dóna energia per continuar-la”.\nL’Aplec començarà a les 17.30 hores i s’allargarà fins la nit, i en ell hi prendran part la cobla Ciutat de Cornellà, una de les habituals, la Mar i Cel de Sitges amb integrants per antics músics de la Sant Jordi i que acudeix a aquest atrobada des de fa tres anys, i la també ben coneguda Cobla Ciutat de Terrassa. Totes elles interpretaran 7 sardanes i una de conjunt amb un altre dels grups, peces, totes elles, segons Sebastià, “molt balladores com les dues sardanes dedicades a Gavà que són “Gavà, 25 anys d’aplec” i “Aplec de Gavà”.\nRecordem que, durant anys, aquest aplec es feia el 12 d’octubre, però segons explica Paquita Sebastià, “es va decidir canviar-ho perquè sempre ensopegàvem pluja. Esperem que en aquesta ocasió el temps ens respecti”.\nDurant la festa també es podrà compartir un berenar a base de galetes i moscatell i es faran rifes amb obsequis diversos aportats per diferents comerços col·laboradors del municipi.\nDarrera actualització de dimecres, 16 de setembre de 2015 13:08


Hisenda va retornar diners a Julián Muñoz\nJulián Múñoz no només va protagonitzar un dels casos de corrupció més notoris de la història d'Espanya, sinó que mentre s'enriquia il·lícitament, l'exalcalde de Marbella va cobrar la devolució de la renda durant diversos anys.\nSegons informa el diari digital 'El Extraconfidencial', dirigit per Gregorio Fernández, Múñoz va cobrar la devolució de la renda en 2000, 2001 i 2002 per valor, respectivament, d'1.966 euros, 1.963 euros i de 2.099 euros.\nMuñoz es troba en llibertat després d'haver ingressat a la presó pel cas Malaya. L'expareja d'Isabel Pantoja va entrar a l'ajuntament de Marbella en 1991 de la mà de Jesús Gil, alcalde aleshores. Després de la mort de l'expresident de l'Atlètic de Madrid, Muñoz es va fer càrrec de l'alcaldia des d'on va continuar amb les irregularitats.\nSegons les investigacions, Muñoz ha retornat part dels diners que va aconseguir de manera il·lícita (3,5 milions d'euros), però encara falten més de 300.000 euros, que es creu que poden estar en bancs suïssos.\nJulián Muñoz es va enriquir amb suborns i regals, però el seu sou com a regidor de l'Ajuntament li va permetre tenir un saldo positiu a la declaració de la renda.


Amortització de la prima de bons | Càlcul pas a pas amb exemples\nQuan es produeix l’emissió de bons a l’inversor amb un tipus de cupó superior al tipus d’interès vigent al mercat, els inversors podran fixar un preu superior al valor nominal del bo, l’excés de prima rebuda l’amortitzarà l’empresa. durant el termini del bo i el concepte es coneix com l’amortització de la prima del bo.\nQuè és l'amortització de la prima de bons?\nL’amortització de la prima de bons es refereix a l’amortització de l’excés de prima pagada per sobre del valor nominal del bono. Un bo té un tipus d'interès de cupó establert i paga interessos als inversors de bons en funció d'aquest tipus d'interès de cupó. Es valora al valor actual dels pagaments d’interessos i al valor nominal determinat en funció del tipus d’interès del mercat. Els inversors paguen més del valor nominal dels bons quan el tipus d’interès indicat (també anomenat tipus de cupó) supera el tipus d’interès del mercat.\nQuan un bo s’emet a un preu superior al seu valor nominal, la diferència s’anomena Bon de prima. L’emissor ha d’amortitzar la prima del bo durant la vida del bo, cosa que, al seu torn, redueix l’import carregat en concepte d’interessos. En altres paraules, l’amortització és una tècnica comptable per ajustar les primes dels bons durant la vida del bo.\nGeneralment, els valors del mercat de bons es mouen inversament als tipus d’interès. Quan els tipus d’interès augmenten, el valor de mercat dels bons baixa i viceversa. Condueix a primes de mercat i descomptes sobre el valor nominal dels bons. La prima de bons s’ha d’amortitzar periòdicament, de manera que es redueix la base del cost dels bons.\nMètodes d'amortització del càlcul de la prima de bons\nPodeu descarregar aquesta plantilla Excel d'amortització de bons premium aquí: plantilla Excel d'amortització de bons premium\nL'amortització de bons premium es pot calcular basant-se en dos mètodes, a saber,\nMètode de la línia recta\nMètode de tipus d’interès efectiu\n# 1 - Mètode de la línia recta\nSegons el mètode lineal, la prima de bons s’amortitza per igual en cada període. Redueix l’import de la prima per igual durant la vida del bo. La fórmula per calcular l’amortització periòdica segons el mètode lineal és:\nBonificació amortitzada = prima de bon / nombre d'anys\nExemple d'amortització de bons premium\nConsiderem si s’emeten 1.000 bons a un preu de 22.916 dòlars, amb un valor nominal de 20.000 dòlars.\nLa prima de bons serà\nBons Premium = 2916.000 dòlars\nEl càlcul amortitzat de la prima de bons es pot fer mitjançant la fórmula anterior, ja que\n= (22.916 $ - 20.000 $) X 1000\nLa prima de bonificació amortitzada serà -\nBonificació amortitzada = 291.600 dòlars\nPer tant, la prima de bons amortitzada serà de 2.916.000 dòlars / 10 = 291.600 dòlars\n# 2 - Mètode de tipus d'interès efectiu\nSegons el mètode del tipus d’interès efectiu, l’amortització es fa reduint el saldo de la prima del compte de bons a pagar per la diferència entre dos terminis o períodes. Segons aquest mètode, la prima de bons a amortitzar periòdicament es calcula mitjançant la fórmula següent:\nBonificació amortitzada = P x R - N x Y\nP = Preu d'emissió de bons,\nR = Tipus d’interès de mercat,\nN = Valor nominal o nominal i,\nY = tipus d'interès / rendiment del cupó\nConsiderem un inversor que va comprar un bo per 20.500 dòlars. El període de venciment del bo és de 10 anys i el valor nominal és de 20.000 dòlars. El tipus d’interès del cupó és del 10% i té un tipus d’interès de mercat al tipus del 8%.\nCalculem l'amortització del primer, segon i tercer període basant-nos en les xifres indicades anteriorment:\nPer als set períodes restants, podem utilitzar la mateixa estructura presentada anteriorment per calcular la prima de bons amortitzables. Es pot veure clarament amb l'exemple anterior que un bono comprat amb una prima té una meritació negativa, o dit d'una altra manera, la base del bo s'amortitza.\nEl tractament comptable dels interessos pagats i de la prima de bons amortitzats seguirà sent el mateix, independentment del mètode utilitzat per a l’amortització.\nL’entrada del diari per al pagament d’interessos i la prima de bons amortitzats serà:\nL’avantatge principal de l’amortització dels bons primaris és que es tracta d’una deducció fiscal de l’any fiscal actual. Si els interessos pagats per la fiança són imposables, es pot amortitzar la prima pagada per la fiança o, en altres paraules, es pot utilitzar una part de la prima per reduir la quantitat de la renda imposable. A més, condueix a la reducció de la base de costos de la fiança imposable per a la prima amortitzada en cada període.\nNo obstant això, en el cas de les obligacions exemptes d’impostos, la prima amortitzada no és deduïble en determinar els ingressos imposables. Però la prima de bons s’ha d’amortitzar per a cada període; cada any és necessària una reducció del cost del bono.\nPer a un inversor de bons, la prima pagada per un bo representa part de la base del cost del bo, a efectes fiscals. La prima amortitzada cada any es pot utilitzar per ajustar o reduir els passius tributaris creats pels ingressos per interessos generats amb aquests bons.\nEl càlcul de la prima de bons amortitzat es pot fer mitjançant qualsevol dels dos mètodes esmentats anteriorment, en funció del tipus de bons. Tots dos mètodes d'amortització de bons donen els mateixos resultats finals. No obstant això, la diferència sorgeix en el ritme de les despeses d'interessos. El mètode d’amortització en línia recta proporciona les mateixes despeses d’interès en cada període.\nUn mètode d’amortització eficaç del tipus d’interès, en canvi, permet reduir les despeses d’interessos al llarg del temps per als bons premium. En paraules simples, les despeses disminueixen amb una disminució del valor comptable segons el mètode del tipus d'interès efectiu. Aquesta lògica sembla molt pràctica, però el mètode de la línia recta és més fàcil de calcular. Si la contraprestació principal és ajornar els ingressos corrents, s’ha d’escollir el mètode del tipus d’interès efectiu per a l’amortització de la prima dels bons. El mètode directe és preferible quan l'import de la prima és molt menor o insignificant.


Sant Joan de Moró consumeix més de 600 quilos de polp en les seues festes\nInicio Fiestas Sant Joan de Moró consumeix més de 600 quilos de polp en...\nLa Fira del Polp, que enguany ha aconseguit la seua desena convocatòria, ha sigut, sense cap dubte, i com ocorre tots els anys, un dels actes més destacats de la jornada de festes.\nMés de 600 quilos de polp i prop de 4000 botelles de vi Ribeiro s’han servit hui a Sant Joan de Moró, en una animada jornada gastronòmica que va organitzar el restaurant Gallego II i que forma part d’una campanya promocional de les qualitats gastronòmiques dels restaurants de la localitat “per a donar a conéixer a tots els veïns i visitants les especialitats dels nostres bars i restaurants, i que van des dels plats més tradicionals a la cuina més moderna”, assenyala l’alcalde del municipi, Vicente Pallarés, qui recorda que al llarg de totes les festes s’estan celebrant de manera paral·lela la Fonda de la Tapa i la Mostra de la Tapa i la Cervesa, en els restaurants ‘Los Arcos’ i ‘Union Pacific’, respectivament.\n“Es tracta d’iniciatives privades que enriqueixen el nostre programa de festes”, puntualitza Pallarés.\nLa Fira del Polp, que enguany ha aconseguit la seua desena convocatòria, ha sigut, sense cap dubte, i com ocorre tots els anys, un dels actes més destacats de la jornada de festes. Una singular demostració gastronòmica que ha tingut com convidats d’excepció al vicepresident primera de la Diputació de Castelló, Vicent Sales, que ha gaudit no solament de les especialitats gastronòmiques de Sant Joan de Moró, sinó també de vibrant tancament de caps de bestiar de la ramaderia local Germans Guillamón.\nSant Joan de Moró s’enfronta a les últimes jornades de les seues festes patronals “en un ambient esplèndid”, afirma el regidor de l’àrea de Festes, Julián Torner, qui ressalta tant “l’absència total d’incidents com la participació massiva dels veïns en la pràctica totalitat d’actes celebrats”. Com a prova, Torner destaca de manera especial el tradicional sopar de ‘tombet de bou´que va tindre lloc la nit del passat dijous i en la qual va participar “la pràctica totalitat dels veïns”. De fet es van servir 2.000 racions per a les quals es van utilitzar 400 quilos de carn de bou, 350 quilos de creïlles, 80 quilos de cebes i 50 de carlotes.


El ciutadà Felip de Borbó · Tribuna.cat\nDilluns, 2 de juny del 2014 | 18:20\nEl ciutadà Felip de Borbó\nFelip De Borbó, Ciutadà, Miquel Sellarès, Joan Carles I, Rei\nAvui i per sorpresa l'Estat ha passat a l'ofensiva intentant enfortir la seva nació per mirar de frenar i entabanar el poble de Catalunya amb un as que tenia guardat a la màniga: l'abdicació del rei Joan Carles I, atrotinat, cansat i desprestigiat. Joan Carles I, ara per ara, posava en perill la monarquia i la seva continuitat.\nL'Estat i els seus poders han optat, en el cas català, per evitar el xoc de trens amb Catalunya, impotents com estan per a fer frenar la majoria social catalana. I ara s'han cregut que poden aturar el procés cap al 9N amb la intervenció del ciutadà Felip de Borbó.\nEl ciutadà Felip fa unes setmanes que va venir a Catalunya i es va reunir amb els poderosos de sempre, públicament. Uns poderosos que són el passat --i Felip això ho sap. Però el ciutadà Felip també va tenir la intel·ligència i la vocació de futur d'entrevistar-se amb sectors econòmics, intel·lectuals, universitaris i de la societat civil amb la màxima discreció, uns sectors que li van explicar poder explicar a Felip una Catalunya diferent, fora de l'imaginari i continguts dels informes del PP i de C's, així com dels serveis de l'Estat --uns serveis absolutament incompetents i influenciats pels seus anys d'actuació a Euskadi.\nFelip sap que si pretén guanyar les noves generacions sols li queda fer un gran cop de timó o... obrir les portes a la República"\nEl ciutadà Felip de Borbó sap que el seu pare va tenir dues grans oportunitats per a mantenir el seu regne. La primera va ser la transició democràtica, sota la tutel·la i la protecció del dictador Francisco Franco i els franquistes. Anys després, la segona oportunitat: el 23F, episodi amb molts clarobscurs però que li van permetre al rei guanyar credibilitat i continuitat.\nDesprés una vida privada... una gran fortuna... i la seva incapcitat d'adaptar-se al canvis de la societat espanyola l'han portat a la decadència actual. Ara, el ciutadà Felip de Borbó ho té cru: el PP ha perdut quasi el 50% del suport electoral el 25M, i el PSOE també. Les forces d'ERC, Izquierda Unida (IU), Podemos, així com amplis sectors del PSOE, per altra banda, es declaren republicans i li creen una gran inestabilitat de cara al futur.\nEl ciutadà Felip de Borbó diu que coneix molt a fons la seva generació, sobretot la més jove, i sap que aquesta nova fornada no té res a veure, ni a Espanya ni a Catalunya, amb les generacions passades. A més, el ciutadà Felip sap que si pretén guanyar les noves generacions sols li queda fer un gran cop de timó o... obrir les portes a la República.\nQuin paper vol tenir Felip de Borbó amb Catalunya? Ho haurà de decidir ell"\nPer als independentisets i sobiranistes catalans, la monarquia és una antigalla i la immensa majoria són republicans. Però ¿li queda algun paper a jugar a Felip de Borbó? Per als catalans i possiblement per a Euskadi, Felip sols podria ser útil si acceptés un pacte de la corona espanyola --que ell segurament representaria-- amb la majoria social de Catalunya i Euskadi. Per a fer això, Felip hauria d'acabar amb l'entelèquia d'una nació, l'espanyola, única i indivisible, acceptant alhora la plurinacionalitat de l'Estat i convertint-se en la garantia de la plurinacionalitat política, cultural i lingüística.\nFrancament, no dubto que Felip de Borbó té asessors que li han posat sobre la taula l'opció que acabo de descriure, però... ¿aquesta tindrà força per a imposar-se? No em preocupa el poble espanyol, un poble madur, plural i democràtic, sinó que em preocupen els poderosos, els lobbies, els alts funcionaris de l'Estat i els seus aparells, que són els que manen i oprimeixen Catalunya però també el poble espanyol. Potser és demanar molt al ciutadà Felip de Borbó, però aquest serà el seu repte o serà el rei amb més curta història d'Europa.\nAra toca que Catalunya estigui amatent com ja ha dit el President Artur Mas. Sense donar un pas enrere i més decidits que mai cap al 9N.\nQuin paper vol tenir Felip de Borbó amb Catalunya? Ho haurà de decidir ell.


Sagunt promociona el seu patrimoni industrial en la fira B-Travel de Barcelona\nEl municipi torna a esta fira internacional per a promocionar les seues festes, el més gastronòmic de la taronja, la jueria, la Setmana Santa i l'APP de turisme accessible.\ndimarts, 26 de març 2019 - 10:07h | Actualitzat a 26/03/2019 11:41h\nSagunt, a la fira B-Travel de Barcelona | Ajuntament de Sagunt\nLa delegació de Turisme de Sagunt ha promocionat el seu patrimoni industrial, les festes, el més gastronòmic de la taronja i l'APP de turisme accessible en el B-Industrial de Barcelona, el punt de trobada del turisme industrial internacional emmarcat en el saló internacional de turisme B-Travel, que es va desenvolupar del 22 al 24 de març i que va comptar amb un total de 30 mil visitants i mil professionals. A més, la delegació ha visitat l'espai de la xarxa de jueries de la fira i l'estand de Millau, ciutat agermanada amb Sagunt.\nLa fira, que ha comptat amb la presència de l'alcalde de Sagunt, Quico Fernández; la regidora de Turisme, Natalia Antonino; i la delegació de Turisme de Sagunt, ha estat formada per agències de viatge i majoristes, organismes oficials, turisme cultural, companyies de transport, premsa especialitzada, complements de viatge, formació i servicis turístics, nàutica, càmping i caravaning, tecnologia, creuers, turisme esportiu i digital i gastronomia, entre d'altres.\nEn paraules de Quico Fernández, la fira B-Travel de Barcelona "té un format més reduït que la de FITUR, que és la més coneguda, però és una fira molt professional on es poden veure projectes que són molt interessants i on hem pogut visitar des de la xarxa de jueries, que també estava a Madrid, a tot un sector dedicat al turisme industrial. Recordem que Sagunt també és una potència en el turisme industrial".\nLa regidora delegada de Turisme, Natalia Antonino, va afirmar que "cal fer un balanç positiu de la fira de Barcelona". La delegada va explicar que l'esdeveniment comptava amb més de 30 mil visitants i mil professionals i que el principal interés "del nostre estand ha sigut el turisme experiencial i el patrimoni històric i des de l'àmbit professional l'interés s'ha suscitat pel patrimoni industrial".\nA més, va explicar que van estrényer llaços amb el tècnic d'Euskadi, responsable del patrimoni industrial, per a col·laborar conjuntament. I, també, "visitàrem estands relacionats amb el patrimoni històric i industrial i ciutats agermanades com Millau. I vam vendre eixe producte gastronòmic que és el mes gastronòmic de la taronja". En este sentit, l'alcalde de Sagunt va afirmar que durant la fira van poder veure també les ofertes de caràcter formatiu que tenen a la Universitat de Catalunya o els itineraris de formació professional.\nEn definitiva, va indicar Antonino, "hem pogut portar a la fira de Barcelona les opcions i diferents iniciatives que realitzen les nostres empreses dinamitzadores turístiques del municipi".\nLa B-Travel ha estat composta per sis àrees relacionades amb tota classe d'experiències, com a B-Delicious, en la qual hi va haver degustacions i showcookings de cuina regional espanyola i internacional; B-Happy, per a viatges en família, creuers i wellness; B-Culture, viatges relacionats amb l'art, la història i la cultura; B-Special, de turisme de compres i nou luxe; B-Adventure, turisme esportiu i d'aventura; i B-Industrial, rutes de zones amb ampli llegat històrico-industrial.\nEsta fira és una oportunitat per a donar a conéixer el patrimoni industrial de Sagunt al sector professional i al públic en general, al costat de la resta de l'oferta turística local, ja que és una magnífica oportunitat per al networking i per a conéixer les novetats del sector.\nCal tindre en compte que Catalunya és el tercer emissor nacional per a la Comunitat Valenciana amb una quota del 5'4% del total de viatges d'espanyols arribats a la Comunitat Valenciana. A més, la Comunitat Valenciana és la tercera destinació per als catalans, amb una quota d'un 4'1% dels viatges i en vacances estivals, sent també un receptor important el municipi de Sagunt.\nEl bon acolliment que va tindre el municipi en esta Fira Internacional del Turisme l'any passat ha fet que enguany Sagunt torne per a promocionar el seu patrimoni històric i industrial, la seua jueria, la Setmana Santa, que és Festa d'Interés Turístic Nacional, i el mes gastronòmic de la taronja.\n"Es tracta de vendre la ciutat, en el millor sentit de la paraula, com a punt d'inversió i també, evidentment, com a punt de visita i en eixe sentit anirem pròximament a altres fires com són la fira de Bilbao o la d'Aragó i a totes aquelles que siguen interessants per a potenciar la nostra ciutat" va concloure l'alcalde.


Àrees municipals Gestió responsable del territoriEcoescoles\nXARXA D'ECOESCOLES DE GANDIA\nGandia treballa des de fa anys en l’aplicació de polítiques ambientals que la facen ser una ciutat coherent i respectuosa amb el seu territori. És un camí que hem de recórrer tots i totes.\nLes escoles, juntament amb les famílies, sou el pilar fonamental de la societat perquè són elles, complementàriament, les qui determinen els valors i les conductes dels nostres fills i filles. Tot canvi social passa per aquests dos col·lectius.\nLes escoles de Gandia treballeu de valent, des de fa anys, la sostenibilitat i el medi ambient als vostres temaris i amb iniciatives pròpies de cada centre. Però ens cal més esforç per seguir avançant i, sobretot, més coordinació per ajudar-nos i aprofitar les experiències dels altres que ens puguen ser útils.\nLa proposta de l’Ajuntament de Gandia és unir les forces i compartir experiències. Des de fa un temps els departaments de Gestió Responsable del Territori i el d’Educació, hem anat desenvolupant programes d’educació ambiental als vostres centres amb la vostra aliança. Ara els agrupem tots sota un mateix instrument que hem decidit anomenar Xarxa d’Ecoescoles de Gandia.


Best Western Carriage House Inn and Suites Jackson (TN) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n1936 Highway 45 Bypass, Old Hickory, Jackson (TN), Estats Units, 38305-2478 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Best Western Carriage House Inn and Suites?\nMés informació sobre Best Western Carriage House Inn and Suites\nAl visitar Jackson (TN), vosté es sentirà com a casa a Best Western Carriage House Inn and Suites, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Music Highway Crossroads, Casey Jones Village, Alexandra Lauren Interior Design.\nEls serveis i instal.lacions de primera categoria que defineixen l'experiència de Best Western International us esperen a Best Western Carriage House Inn and Suites. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen recepció 24 hores, express check-in/check-out, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, instal·lacions per a reunions i banquets .\nL'hotel compta amb 48 precioses habitacions, i totes inclouen televisió de pantalla plana, habitacions per a no fumadors, aire condicionat, calefacció, servei de despertador. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com piscina exterior. Best Western Carriage House Inn and Suites és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Jackson (TN).\nSamina, Estats Units


Enderrocs i 1.500 m2 de nou ús soterrat: el futur de Santa Cristina - Diari de Girona\nEnderrocs i 1.500 m2 de nou ús soterrat: el futur de Santa Cristina\nL'entitat està preparant un rentat de cara a un dels paratges naturals més emblemàtics de Lloret · Segons consta en l'avanç del Pla Especial que han presentat a Urbanisme, i tal com està establert en el POUM, tenen previst enderrocar algunes de les edificacions en desús i guanyar 1.500 metres d'ús hoteler soterrat, tot i que diuen que no tenen intenció de fer cap hotel\nlaura fanals 02.08.2020 | 23:07\nEl segon pis de l'hostatgeria també s'enderrocarà · David Aparicio\nEl segon pis de l'hostatgeria també s'enderrocarà\nEl nou Pla Especial de l'Obreria de Santa Cristina, a Lloret de Mar, permetrà enderrocar algunes edificacions que actualment es troben en mal estat -la Casa de les Obreres, el segon pis de l'antiga hostatgeria i un parell de coberts – i, a canvi, es guanyaran 1.500 metres de sostre per a ús hoteler, d'acord amb el que ja estableix el POUM, que s'hauran de construir sota rasant; és a dir, de forma soterrada. De moment, l'Obreria no té intenció de reobrir l'antiga hostatgeria -tancada des de l'any 2002 - ni de dotar d'ús hoteler el paratge, però sí que vol reformar l'edifici principal de l'hostatgeria i reordenar l'àrea per tal de dedicar-la a activitats culturals i millorar les instal·lacions on s'entrenen els membres del club de rem, entre altres possibilitats. L'avanç del Pla ja ha passat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Girona, que ha emès un informe amb diverses consideracions.\nAmb aquesta proposta, l'Obreria vol fer un rentat de cara al paratge de Santa Cristina, un dels espais naturals més emblemàtics de Lloret. En aquest indret, a banda de l'ermita dedicada a Santa Cristina, hi ha una antiga hostatgeria, oberta l'any 1904 -que, segons l'Obreria, hauria estat un dels primers establiments hotelers oberts a la Costa Brava- i que està tancada des de l'any 2002. A més, hi ha diverses edificacions adjacents, com la Casa de les Obreres -que actualment serveix com a bar i com a magatzem- i alguns coberts.\nMalgrat que una de les sales de l'hostatgeria està habilitada i s'utilitza com a espai d'exposicions, i que un parell de sales més acullen el gimnàs del Club de Rem, la major part de l'edifici es troba en desús i necessita una reforma en profunditat. Segons explica l'obrer major, Arseni Frigola, la voluntat de l'entitat seria poder reformar-ne la major part per tal de dedicar-la a activitats culturals, turístiques o esportives, com per exemple un museu sobre la història del paratge i de l'obreria. També els agradaria habilitar unes millors instal·lacions per al gimnàs del Club de Rem.\nTot i això, el segon pis de l'hostatgeria, així com l'edifici independent de la Casa de les Obreres, es troben en tan males condicions que l'Obreria considera que és millor enderrocar-los, igual que succeeix amb un parell de coberts. D'aquesta manera, a més, aconseguiran esponjar l'espai, ja que la desaparició de la Casa de les Obreres permetrà la creació d'una petita plaça amb vistes al mar. Segons estableix el Pla General de Lloret, a canvi de l'enderroc d'aquestes edificacions guanyaran 1.500 nous metres quadrats d'ús hoteler que s'hauran de construir, això sí, sota rasant.\nPerò malgrat aquesta qualificació com a ús hoteler, Frigola assenyala que l'Obreria no s'està plantejant reobrir l'hostatgeria ni habilitar cap altre tipus d'allotjament turístic. De fet, a banda d'ús hoteler, els terrenys poden tenir un ús complementari en l'àmbit administratiu, de restauració, esportiu, educatiu, cultural i de magatzem, que en tot cas serien els que els interessaria desenvolupar. Concretament, l'Obreria guanyarà tres noves peces sota rasant: una de 390 metres quadrats, una de 931 i una de 279.\nDe moment, l'avanç del Pla Especial s'ha enviat ja a la Comissió d'Urbanisme de Girona, que el va analitzar el passat 8 de juny. En les consideracions que han fet per tal que el projecte pugui tirar endavant, destaquen que caldrà completar l'estudi d'impacte i integració paisatgística per tal d'acreditar que no es generen moviments de terres importants ni una transformació de sòl excessiva, i que per tant no s'alteren els valors del sòl objecte de protecció tal com assenyala el Pla Territorial Parcial de les comarques gironines. En cas contrari, indica Urbanisme, caldrà ajustar el sostre màxim permès a l'indispensable per tal de minimitzar una excessiva ocupació i transformació de l'àmbit.\nD'altra banda, la Comissió diu que caldrà acreditar que amb la situació soterrada o semisoterrada dels nous volums es garanteixen les condicions d'habitabilitat per als usos proposats. A més, indica que el Pla especial haurà de regular també, pel que fa a l'hostatgeria -edificació que està catalogada- el manteniment de l'edificabilitat existent d'acord amb la fitxa corresponent del catàleg de masies del municipi.\nFinalment, Urbanisme demana que es completi l'apartat de valoració econòmica i compromisos per tal de garantir que la intervenció hotelera contribueix al manteniment i conservació del patrimoni de l'Obreria, en coherència amb els objectius del pla especial. De fet, l'Obreria és l'encarregada de preservar i gestionar aquest paratge després que una sentència determinés que Santa Cristina quedés exclosa del PEIN de Pinya de Rosa, a Blanes.\nUn estiu difícil\nA l'espera de comptar amb el vistiplau d'Urbanisme, i sense saber encara quines actuacions es portaran finalment a terme i en quin termini, l'Obreria viu un dels seus estius més complicats. Malgrat que fins l'últim moment van intentar celebrar la festa de Santa Cristina (el dia 24 de juliol), finalment l'Ajuntament de Lloret es va veure obligat a cancel·lar tota la festa major a causa dels rebrots de la covid-19. L'Obreria juga un paper fonamental en aquesta festa, amb la celebració de la processó marítima, la regata s'Amorra, amorra, el tradicional estofat i el ball de les Almorratxes, entre d'altres.


Wikiloc | Ruta Baixada a Marina 2015 Olot Banyuls.\nBaixada a Marina 2015 Olot Banyuls.\nTemps 2 dies una hora 8 minuts\nENTORNS D'OLOT: EL FLUVIÀ, SANT VALENTÍ DE LA PINYA I VOLCÀ DE MONTOLIVET. (senderisme)\nRuta en dues etapes d'Olot a Banyuls.\nPrimera etapa Olot Maçanet i segona etapa Maçanet Banyuls. es fàcil trobar allotjament a Maçanet. La tornada de Banyuls es pot lligar amb el taxi i transport de bicicletes Bicicarril.com.\nI etapa. Olot-Maçanet de Cabrenys.\nSortim d’Olot i anem fins a Argelaguer seguint el Fluvià des de Castellfollit. D’Argelaguer fins a Sales de Llierca per després pujar fins a Sant Miquel de Coma de Roura. Les 12 corbes de la pista ens fan recordar que a la Garrotxa les pujades no enganyen. De Sant Miquel de Coma de Roura fins a la Collada d’Espinau per un corriol ple de pedres que ens fa anar al costat de la bici una bona estona. Aquí agafem la pista que ens portarà fins a Lliurona i després fins a Sant Miquel de Bassegoda, aquesta es quasi tota pavimentada. Aneu en compte que es fàcil de trobar alguns cabirols o cérvols lliures. Abans d’arribar a Sant Miquel de Bassegoda podeu agafar aigua i forces per pujar per la pista fins al coll de Bassegoda. Les vistes de la vall de la Muga ens faran fer mes entretingudes les fortes rampes del darrer tram. Del Coll de Bassegoda seguirem per la pista direcció a Ribelles i la Muga. En una forta corba a l’esquerra seguirem el cartell de la Muga que ens porta per el camí de la Solana Rosta fins a Sant Corneli i la Muga. El camí de la Solana te alguns trams que ens obligaran a baixar de la bici però es molt bonic i entretingut. Ens podríem estalviar aquest camí seguint per la pista direcció a la Muga. Passarem entre la paisa i l’hostal de la Muga i seguirem un corriol que ens portarà a la pista que puja fins a tocar Vilaroja, d’aquí una pista ràpida ens portarà en aproximadament 20 minuts a Costoja, aquí podem carregar d’aigua a la font de la plaça i entretenir-nos una estona llegint alguna de les plaques que hi ha penjades de les façanes. La sortida de Costoja la fem per el camí de la retirada i deprés per la carretera que porta a Tàpis que seguirem aproximadament us uns 4 km fins al Coll dels Horts. D’aquí seguirem per la pista que va fent unes curtes rampes fins a la collada dels Gesos amb molt bones vistes sobre l’alt Empordà. Començarem una ràpida baiada vigilant de no saltar-nos el corriol que surt a l’esquerra i que ens portarà fins a Sant Pere dels Vilars, d’aquí pista i un tram mes de corriol ens portaran fins al Moli de l’Olivet, d’aquí fins a Maçanet ja només ens queda aproximadament un km de pista fins al centre de Maçanet.\nII etapa. Maçanet de Cabrenys Banyuls.\nSortim de Maçanet per la carretera que porta a la Jonquera i agafem a l’esquerra la pista que ens porta a la Vajol. Per guardar-nos una mica de temps decidim continuar per la pista i deixar per un altre dia els divertits camins entre les alzines sureres que porten fins a la mina Canta i la Vajol. De la Vajol baixem per la carretera fins al trencall de la casa de turisme rural de la Quera, just darrera d’aquesta espectacular casa surt una pista que després d’unes fortes rampes ens deixarà al coll de la Manrella. Just darrera del monument a Companys un corriol i després una pista ens portaran fins al coll de Panissars, abans però passarem per unes imponents fagedes i per un parell de fonts. Abans d’arribar al coll de Panissars agafarem un corriol que surt abans d’una corba a l’esquerra i que ens deixarà a la pista asfaltada que porta al coll de Panissars. Després del Coll de Panissars seguirem per carretera fins al bell mig del Perthus que travessarem per els seus carrers plens de botigues. Després de travessar l’autopista per un túnel seguirem la pista que va cap al Salt del Grill. Unes fortes pujades, que ens obligaran a empènyer la bici, ens portaran fins al coll del Pla de l’Arca. Aquí seguirem per la pista planera enmig de castanyers que ens portarà fins a Sant Martí de l’Albera on podrem carregar aigua i reposar una estona. D’aquí al coll de l’Oullat per la carretera. Aproximadament cinc quilometres de pujada. Hem provat de pujar per el GR però ho desaconsellem doncs s’ha de fer quasi tot a peu i alguns trams empenyent de valent. Les vistes fins al coll de l’Oullat son en el darrer tram increïbles. Aquí al coll de l’Oullat podrem fer una Coca cola al refugi o agafar aigua a la font que trobarem una mica mes amunt en una fantàstica zona de pícnic sota d’uns increïbles pins gegantins. Després de 500 mts deixarem la pista que porta al Puig Neulós a la dreta i seguirem recta fins al coll de la Tanyareda passant per frondosos boscos de faigs i balconades amb unes vistes fantàstiques sobre la costa Vermella. Aquí podem tornar a carregar aigua. Deixarem per un altre dia seguir per el caire fins al coll de l’Estaca per un corriol que ressegueix la línia fronterera, nosaltres seguim per la pista doncs ja ens ha caigut una primera tempesta. Del coll de l’Estaca al coll dels Tres Faigs i després per corriols i camp a través fins al refugi de les Colomates per un dels camins mes bonics que es pot fer en BTT per les Alberes. Ciclable i amb unes vistes increïbles. Del refugi de les Colomates seguirem recta direcció a la Torre de la Maçana per un corriol molt descarnat que ens obligarà a fer molts de trams empenyent la bici, després d’un mirador farem uns 200 mts mes empenyent la bici i ens ficarem al camí de l’aigua que ens farà gaudir de valent. Passarem per el túnel que possiblement ens obligarà a remullar-nos els peus i després baixada trialera i ràpida fins al coll de la Valloria i coll dels Gascons. Aquí baixada ràpida per asfalt fins a Banyuls. Podríem evitar asfalt agafant al coll de Llagostera una pista que puja a l’esquerra i després baixa fins a la Cala Elmes enmig de vinyes però l’amenaça de la tempesta ens fa adreçar per asfalt.


Anunciem els guanyadors dels 19ns Premis ACRA | ACRA - Associació Catalana de Recursos Assistencials\nAnunciem els guanyadors dels 19ns Premis ACRA\nEls premiats en les categories de Qualitat, Innovació i Millor aportació professional han estat escollits per un jurat expert d'entre un total de 14 projectes i candidatures\nEls Premis ACRA ja tenen guanyadors. En aquesta 19a edició s'han presentat 14 projectes, tots de gran ajut per impulsar el sector de l'atenció a la gent gran. En primer lloc volem mostrar el nostre agraïment a les entitats i els professionals que hi han participat. Tots els treballs estaran disponibles properament a la web de l'Observatori de la Dependència d'ACRA.\nEl Premi ACRA en Innovació és per al projecte “En Bici Sense Edat: El dret a sentir el vent a la cara”, realitzat per l’Associació en bici sense edat, un programa de voluntariat social consistent en passejades en tricicles adaptats per a persones grans.\n“L’essència de les activitats”, a càrrec de la Residència Sigma Salud (Residència municipal Josep Brugarolas), ha guanyat el Premi ACRA a la millora de la qualitat mitjançant una proposta de transformació de les activitats residencials mitjançant la participació activa d’usuaris, treballadors i famílies.\nTal i com s'havia anunciat prèviament, el Premi a la millor trajectòria i aportació professional recau en la Dra. Magda Campins per la seva tasca contra la COVID-19 i de cooperació amb el sector de l’atenció de la gent gran durant la pandèmia.\nEl lliurament dels guardons es farà aquest dijous 18 de novembre al Cosmocaixa a les 7 de la tarda, en un acte que estarà conduït per l'actor Quim Masferrer.


L'univers de Marvel desembarca en l'Heroes Comic Con València 2019 - Diari La Veu\nEscriba el número 899534\nEl país convidat en aquesta edició és França des d\_'on acudiran a la fira del còmic autors i editorials per a cobrir la demanda dels lectors i els professionals.\nEl món creatiu de Marvel desembarcarà en la segona edició de l'Heroes Comic Con València, la fira especialitzada en novel·la gràfica que tindrà lloc els dies 22, 23 i 24 de febrer de 2019 a Fira València.\nAquest dimecres, Heroes Comic Con ha donat el tret d'eixida per a la propera edició de la fira, una fita que, després de "posar la primera pedra" en 2018, ha destacat la directora de l'esdeveniment, Reyes Sáenz, aspira a superar els 23.000 visitants que va acollir el pavelló de Fira València l'any passat.\nL'organització es mostra confiada a superar "l'èxit" de la primera edició, ja que, atesa la resposta del públic, s'ha optat a créixer en tots els sentits. La Comic Con ocuparà dos pavellons (el mateix que en 2018 i l'adjacent) per a incloure una novetat: la zona de videojocs. Així mateix, s'ampliarà l'espai expositiu per a millorar l'experiència així, la zona de jocs infantils, els estands i les activitats.\nPel que fa a les activitats, malgrat que encara no està tancada l'oferta, la intenció és passar de les 80 programades en 2018 a més de 110 propostes vinculades amb el còmic. La gran novetat serà la presència de l'univers Marvel, que arribarà a València de la mà de Panini, la marca que explota els drets dels superherois nord-americans. En 2019, però, els amants del tebeo també podran gaudir de les propostes de DC, Astiberri i Norma, entre d'altres.\nEl saló del còmic valencià comptarà amb la presència d'estrelles del món de les sèries, ja que s'està treballant en la mateixa línia de 2018, quan Gaten Matarazzo va provocar llargues cues al pavelló de Fira València. El responsable de continguts de Comic Con València, Daniel Tomás, ha destacat que, a més dels autors de Marvel, enguany hi haurà més presència de dones autores. De fet, Ana Oncina és l'autora del cartell d'aquesta segona edició.\nL'autora alacantina Ana Oncina signa el cartell de la segona edició del saló del còmic valencià. / DIARI LA VEU\nDe moment, la fira ha confirmat la presència de Salva Espín i José Antonio Pérez, que estrenaran Comic mania, un nou espectacle a l'escenari principal, així com l'assistència de Javier Garrón i Carles Esquembre, qui presentarà la seua novetat, La brigada Lincon.\nPel que fa als autors valencians, Comic Con ha confirmat la participació de Sento, Cristina Durà, Miguel Ángel Giner i Paco Roca.\nPer altra banda, s'han anunciat dues exposicions, una dedicada a la trajectòria de l'alacantina Ana Oncina i una altra sobre Laura Pérez. A més, també s'està concretant la manera d'ampliar tant l'oferta com el model expositiu del còmic en valencià, encapçalat en la passada edició per Camacuc.\nEl saló del còmic manté el concurs de Cosplay després de la bona acollida durant la passada edició. / DIARI LA VEU\nEnguany, el país convidat serà França, motiu pel qual acudiran al saló valencià autors i editorials gals. La intenció és donar a conéixer entre els visitants els còmics francesos i facilitar el contacte professional entre les empreses editorials i els autors locals. Entre les novetats destaca la creació d'una zona de videojocs on, de moment, ha confirmat que estarà Xbox One amb diferents videdojocs que es podran provar a la fira. S'amplia la zona de restauració i la dedicada als centres formatius perquè puguen mostrar l'oferta educativa al voltant de la creació gràfica; es manté el concurs de Cosplay; el lliurament de fins a 17 premis del saló del còmic, i s'ha tancat un acord amb l'EMT perquè els visitants puguen arribar fins a la porta de l'Heroes Comic Con València de manera gratuïta.\nAquest dimecres s'han posat a la venda les primeres entrades, tot i que les grans estrelles que vindran a València encara no s'han anunciat. Això no obstant, s'ha assegurat que se segueix optant per noms destacats del panorama internacional vinculats al món de les sèries, els còmics i la cultura pop.\nEscriba el número 727513


Sense concerts, exposicions ni funcions: la crisi de la covid-19 destrossa la cultura ~ EbreDigital.cat\nACN2020-05-24T12:50:21+02:0024 de maig de 2020|Cultura| Camp de Tarragona|Art, arts, cultura, Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, Entrellaçats Companyia d'Arts Escèniques, Joan Reig, Jordi Isern, música, pintura, Teatre|\nLa crisi de la covid-19 causa estralls en molts sectors econòmics. Un d’ells és la cultura, on ha impactat de ple i ha obligat a suspendre concerts, exposicions o funcions de teatre. En algun cas, com el dels músics, els ha deixat sense poder facturar. “La feina que ens dona ingressos ha desaparegut“, lamenta a l’ACN Joan Reig, bateria d’Els Pets. Sense poder-se mostrar al públic les perspectives de futur són negatives. Altres sectors, com el de la pintura, confien que les mostres que ara se suspenen es puguin fer més endavant, encara que sigui comprimint el calendari.\nLa música és una de les disciplines que més acusa les conseqüències de la pandèmia. Després de la revolució d’internet que va deixar pràcticament a zero les vendes de discs, gairebé l’única font d’ingressos que tenen els artistes són els concerts. I ara s’han paralitzat. “Fa uns dies havíem de començar gira a Manresa amb Els Pets i de moment ha desaparegut per complet. Hi ha algú que s’atreveix a ajornar-ho per la tardor o l’hivern, però sense cap seguretat“, explica Reig. L’aforament que puguin tenir els espectacles és una de les preocupacions. Si queda molt reduït és probable que el concert no sigui econòmicament viable. “O es multiplica el preu de les entrades o no és rendible“, assenyala.\nTot plegat els genera una incertesa important. També en concerts d’altres formats. El mateix Reig forma part del grup Tarraco Surfers, més enfocat a revetlles, i també actua en solitari o amb banda de petit format. “No sé com ens ho farem si la gent no es pot ajuntar i no es poden tocar entre ells per ballar“, indica.\nEl músic de Constantí apunta que és tota la indústria musical qui en pateix les conseqüències. “Els músics pugem a l’escenari, però l’escenari s’ha de muntar. L’equip de so el col·loca algú, les llums les posa algú altre… És gent que sobretot treballa a l’estiu en festivals i festes majors. És un sotrac important que no sabem quan es recuperarà“, argumenta el constantinenc.\n“Pinto perquè ho sento i perquè necessito pintar, però visc d’això. La meva manera d’ingressar diners és vendre quadres“, explica Isern. La crisi actual li ha servit per comprovar que també pot vendre quadres a través de la seva pàgina web, un fet que li ha sorprès. “No és habitual vendre online. Una obra és per veure-la ‘in situ’“, raona. Tot i això, el fet de tenir clients habituals li ha permès que si algú es fixa en alguna de les peces que té publicades, li envia fotografies del quadre. I si es decideix a adquirir-lo, li envia a domicili. “Suposo que és una de les coses que hi haurà amb la nova normalitat; i ens hem d’espavilar“, comenta resignat. Amb tot, creu que l’any vinent se li ajuntaran bastantes mostres i confia que això li serveixi per recuperar les vendes perdudes d’enguany.\nTambé s’ha quedat sense un dels moments més esperats de l’any la formació Entrellaçats Companyia d’Arts Escèniques, un grup de teatre amateur del Camp de Tarragona que el 25 d’abril havia de celebrar damunt l’escenari els cinc anys. “Volíem fer un repàs de tot el que hem estat fent i ho volíem celebrar amb el nostre públic, però haurem d’esperar al sisè any“, indica la presidenta d’Entrellaçats, Encarna Lainez.\nTot i que no es guanyen la vida amb les funcions, també pateixen els efectes de la pandèmia, ja que les representacions que tenien previstes s’han cancel·lat. Darrerament, tenien en cartera un espectacle de relats eròtics, que els estava donant bons resultats. “Per ara no tenim dates noves“, reconeix Lainez. Igual que els músics, els actors també tenen la incertesa de com serà el retorn a l’activitat. En el cas d’Entrellaçats van començar fent espectacles de petit format però en el darrer any han guanyat espectadors i fins i tot van arribar a omplir el Teatre Tarragona. “No sabem com aniran les futures actuacions pel que fa a la quantitat de públic ni quina distància haurem de mantenir entre nosaltres“, assenyala.\nEl confinament viscut les darreres setmanes ha obligat a replantejar el sistema de treball dels artistes. En el cas de la companyia teatral han apostat pel “teletreball“. Des de casa han fet un vídeo per commemorar el cinquè aniversari i han fet videconferències per encarar el futur. De fet, aquesta setmana han reiniciat els assajos presencials, però amb precaucions. S’han reunit a la masia d’una de les components on han pogut assajar a l’aire lliure, sense treure’s la mascareta i amb prou espai per mantenir la distància de seguretat. Han hagut d’apostar per aquesta alternativa ja que l’espai habitual d’assaig, en una entitat de la Selva del Camp, continua tancat.\nEls domicilis també han estat l’única opció viable de mantenir l’activitat per a Joan Reig i Jordi Isern. “A casa intentes practicar per no rovellar-te, estudiar, escriure si et ve alguna cosa… Tinc la sort de tenir un estudi a casa i puc tocar diàriament“, comenta Reig. En el seu cas, la rutina “no ha canviat gaire“, més enllà de no poder fer concerts. A més creu que el confinament acabarà generant cançons. “Potser en sortiran milers de discos i en quedarem saturats!“, exclama.\nEn el cas d’Isern, assegura que la pintura l’ajuda “a canalitzar l’afectació anímica del coronavirus“. “Normalment passo moltes hores a l’estudi i m’agrada treballar sol. Sempre porto un ritme de treball constant i treballo cada dia“, reconeix. De tota manera, dos o tres cops per setmana acostuma a pintar entre la natura o aprofita per descobrir nous racons, que fotografia per després traslladar-los al llenç. Una activitat que no ha pogut fer però que li ha permès incrementar el volum d’obres per distribuir. “No em sap greu acumular-ne. Quan veig l’estudi buit em preocupo molt, i quan està ple m’animo i en vull fer més“, finalitza.


Inici > Col·leccions UV\nLa Universitat presenta una plataforma en línia única per visitar les seues col·leccions patrimonials amb motiu del Dia Internacional dels Museus. La Universitat de València ha presentat aquest divendres 17 de maig, una plataforma pròpia que permetrà fer visibles en línia les seues col·leccions patrimonials en la jornada anterior al Dia dels Museus que se celebra demà dissabte dia 18 de maig.\nLa presentació s’ha realitzat al Centre Cultural La Nau i ha comptat amb la participació d’Antonio Ariño, vicerector de Cultura i Esport; Josep Vidal, cap Àrea Sistemas Informacionals de la Universitat de València; Adrià Besó, conservador de Patrimoni Cultural de la Universitat de València i David Sánchez, tècnic de l’Àrea de Patrimoni Cultural de la Universitat de València. L’objectiu de la Universitat és reunir totes les seues col·leccions de patrimoni cultural i científic en un únic portal per a fer-les accessibles a la societat.\n“En aquesta primera fase inicial es presenten quatre grans col·leccions: plantes vasculars, aus, aparells electrònics de la col·lecció d’història de les TIC i la col·lecció històric artística, però el nombre de peces s’ampliarà en diferents fases”, apunta Antonio Ariño sobre aquest arxiu únic digital creat per la Universitat de València, que ja ha incorporat 133 col·leccions, vora 343.000 fitxes documentals, 8.000 fitxes amb informació gràfica i 10 exposicions virtuals. Per la seua banda, Adrià Besó ha manifestat que “cal destacar la funció social de la plataforma, que permeteix que les col·leccions universitàries siguen conegudes i valorades per tota la societat amb l’objectiu de visibilitzar el patrimoni històric en conjunt de la Universitat de València”.\nEl programa elegit per a portar a terme el projecte ha estat OMEKA, una plataforma de software i accés lliure de codi obert, que ha sigut adaptada pel Servei d’Informàtica de la Universitat de València a les necessitats i objectius propis de la institució. L’aplicació permet crear diferents models de fitxes d’acord amb la naturalesa i particularitats de cadascuna de les col·leccions. La informació està allotjada en servidors propis de la Universitat de Valencia amb l’objectiu d’implementar els protocols de seguretat de dades electròniques de la institució.\nLa plataforma presenta dues vessants, una pública, on es mostren camps d’interés general de cada objecte, i una altra de gestió, que permet emmagatzemar gran quantitat de dades i d’informació i que sols és visible a nivell intern i també pot estar a l’abast de les persones investigadores que ho requerisquen.\nAquesta eina digital permet presentar obres tan importants i emblemàtiques de la Universitat com la Mare de Déu de la Sapiència, pintada als inicis del Renaixement, en 1616, per Nicolau Falcó, i altres menys conegudes com dos quadres de la sèrie ‘Juegos de niños’ del pintor Francisco de Goya pintats cap a 1780. La col·lecció d’aus pertanyent al Museu d’Història Natural de la Universitat mostra algunes espècies procedents de l’Albufera de València, dissecades a finals del segle XIX i que a hores d’ara han desaparegut de l’ecosistema. També als registres de la col·lecció de les Tecnologies de la Informació i de la Comunicació es presenten peces com el primer computador que es va instal·lar a la Universitat o altres de record com l’Spectrum, que va significar el primer accés a la informàtica per a moltes llars a meitat de la dècada dels vuitanta del segle XX.\nDesprés d’aquesta primera fase, el treball conjunt entre diferents unitats de la Universitat de València: l’Àrea de Patrimoni, el Servei d’Informàtica i els responsables de les diferents col·leccions per a inventariar i publicar totes les col·leccions, continua. A més de la qualitat i singularitat de moltes de les seues obres i objectes, les col·leccions de la Universitat destaquen pel nombre de registres, que es calcula que supera el milió.\nAquesta eina permetrà, per tant, disposar d’un inventari complet de l’important patrimoni cultural de la Universitat que integra col·leccions de caràcter heterogeni, ja que, per exemple, el patrimoni científic mèdic és molt important i quasi exclusiu de les universitats. Per altra banda aquest coneixement permetrà posar en comú el ric i poc conegut patrimoni universitari amb altres comunitats universitàries espanyoles i internacionals, que comparteixen amb la Universitat de València la possessió d’un patrimoni cultural de característiques específiques.\nLa Declaració de Berlín de 2003 sobre l’accés obert al coneixement en ciències i humanitats, subscrita a hores d’ara per més de cinc-centes universitats europees, entre elles la de València, plantejava el recurs a Internet com a “oportunitat de construir una representació global i interactiva del coneixement, incloent el patrimoni cultural, i la perspectiva d’accés a escala mundial”. L’objectiu era estimular a les institucions dipositaries de patrimoni cultural a donar suport a l’accés obert i a distribuir els seus recursos a través d’internet. Altres institucions com la sectorial de cultura de la Conferencia de Rectores de las Universidades Españolas (CRUE) també donen suport a la visibilització del patrimoni per part de les universitats.\nCol·lecció Museogràfica Permanent TIC UV


Les herbes | Medicina tradicional del Mediterrani jardidelesbruixes.cat\nLES HERBES DEL JARDÍ DE LES BRUIXES\nAquí podreu trobar informació sobre algunes de les plantes medicinals que utilitzem.\nS’actualitzarà periòdicament, així que no vol dir que només utilitzem les que aquí surtin.\nAl Jardí de les Bruixes treballem sobretot amb plantes autòctones. I sempre que és possible preferim les silvestres. Si, per qualsevol motiu, no la tenim a l’abast (i és insubstituïble per alguna planta que creix al nostre entorn) o per qualsevol motiu no la podem recol·lectar (vegeu més avall), i sempre que sigui possible per altitud, clima, etc, la cultivem aquí, al Priorat.\nI tot això per què? En un altre article us ho expliquem detalladament. Però el cas és que volem treballar amb matèries de qualitat i fent-ho d’aquesta manera només la natura i nosaltres som responsables de les condicions de creixement i recol·lecció.\nTotes les nostres herbes estan recollides sota els següents criteris:\n– Han d’haver crescut lliures al màxim de contaminació.\n– Si són silvestres n’hi ha d’haver en quantitat suficient perquè la recol·lecció no posi en perill la seva supervivència.\n– Tot i això mai collim més d’una tercera part de la planta.\n– Per tal que la potència sigui màxima, observem sempre l’estació adequada per a collir la planta, el seu punt de maduració just i el moment del dia idoni. Intentem, sempre que el punt de maduració ho permet, combinar aquests tres punts amb la fase lunar més indicada. I si no és possible, com a mínim procurarem que no coincideixi amb la fase menys indicada.\nAmb el material obtingut, i amb la mateixa cura, elaborem les barreges per a infusió, tintures i altres extractes, i amb aquests extractes la resta de productes més complexos. El resultat és artesà i natural 100%.\nSi vols una fórmula personalitzada, escriu-nos a jardibruixes@gmail.com i en parlem. També pots demanar hora de consulta per una atenció més completa.


Programa 587 – 04/06/2021 – Edició 2376 – Fes Ta Festa – La cultura popular a la ràdio i a internet\nPrograma 587 – 04/06/2021 – Edició 2376\n4 juny 2021Programes\nAvui, al FES TA FESTA, farem servir el retrovisor i, encara que amb alguns dies de retard, repassarem els guanyadors i guanyadores d’enguany dels Premis Nacionals de Cultura, fent especial atenció al que ens ha tocat de més a la vora, com és el Festival DANSÀNEU. És per això que el primer tema musical del programa serà d’un grup pirinenc, l’Orquestrina TRAMA: una cançó tradicional que porta per títol Presents de boda.\nTambé us parlarem de com, poc a poc, van tornant a la normalitat els aplecs i les activitats sardanistes. Aquest cap de setmana, pel que fa als primers, hi ha dues cites especials a Calella i a L’Escala. I és per això que escoltarem també sengles sardanes relacionades a aquestes poblacions: Vincles pairals de Martí Fontclara i Primavera d’amor de l’escalenc Josep Vicens i Juli, l’avi Xaxu.\nI també us parlarem del Corpus, i molt especialment de la gran crescuda festiva de la festa a Barcelona, de la qual ja us parlàvem la setmana passada, amb proliferació als barris de les tradicions de les catifes florals i de l’ou com balla.\nPerò el Youtube de la setmana, tot i estar dedicat igualment a la festa de Corpus, ens dirigirà cap a Solsona, ja que aquesta és la proposta que des del Departament de Cultura han fet en el sisè dels vídeos del calendari festiu que s’inclouen en el projecte Visions creatives de la festa. El títol concret d’aquest sisè capítol és Músiques del ball de bastons que es dansen per la festa de Corpus de la ciutat de Solsona.\nI a més, és clar, tindrem les SECCIONS:\nDITES I REFRANYS, amb Víctor Pàmies – Digues-me amb qui vas i et diré qui ets\nJOAN TOMÀS I PARÉS (Escenes d’una vida musical) amb Liliana Tomàs i Joan Figueras – Joan Tomàs i Joan Llongueres.\nCANÇONS QUE TORNEN, amb Josep M. Adell – Els 4 gats – Cla i Cat\nFOLKLORISTES (Les), amb Montse Canela i Dorothy Evans – Maria Baldó i Massanet (de Serra / de Tous)\nHISTÒRIES DE GEGANTS, amb Berta Miró – Gegants de Vilanova i la Geltrú (1)\nI moltes més coses. Ja sabeu que no podem callar ni a cop de sabatot…\nI la setmana que ve… més!


Comunicat sobre la reunió amb els sindicats per la internalització - Tècnics en Lluita\n9 de setembre de 2021 3 de setembre de 2021\nAvui dia 03/09/2021 a les 10.00 h ens hem reunit a l’Ateneu enciclopèdic popular de Barcelona els sindicats: CCOO, CGT, CNT, UGT, USOC, FS-TES, ASAC, INTERSINDICAL, STSG, SITAC. També han assistit els sindicats de Ferrovial dels serveis del 112 i 061, CCOO, CGT, CNT, CSIF, UGT, Gestors en Lluita i 112 en Lluita. Tots ells convocats per les plataformes Tècnics en lluita i Salvem les Ambulàncies.\nEl motiu d’aquesta trobada ha estat la possibilitat d’explorar una entesa de totes les parts representatives del sector del transport sanitari, del 061 i del 112 de Catalunya amb una única premissa; la de fer un front comú que doni suport la proposició de llei presentada pel grup parlamentari de la CUP on insta al govern a la internalització dels serveis essencials del transport sanitari urgent i transport sanitari no urgent.\nEn aquesta reunió s’ha acordat per unanimitat donar suport a la proposició de llei de la CUP. També s’ha arribat al compromís de la creació d’una taula per tal de proposar i acordar les accions de pressió política i social que es creguin oportuns amb un representant de cada sindicat i plataforma avui presents.\nNo podem deixar de banda el compromís que s’ha adquirit per donar suport al 061 i 112 quan la seva proposició de llei es presenti.


Vaga Feminista anima les dones a donar la retenció per la vaga a entitats\nPublicat 07/03/2019 18:53CET\nFacilita un document per fer el trmit de manera individual\nLa coordinadora Vaga Feminista ha animat les dones al fet que donin la retenció de salari que se'ls aplicar per participar en la vaga general convocada aquest divendres 8 de mar, Dia Internacional de les Dones, a entitats que lluiten contra la violncia masclista.\nEn declaracions a Europa Press, la membre de Vaga Feminista Snia Torres ha explicat que s'ha elaborat un document per fer la petició a l'empresa i l'administració en la qual es treballa.\nTorres ha indicat que és "una experincia pionera" i que neix del precedent que va establir l'any passat el sindicat CGT amb la vaga del 8M i que va permetre donar la retenció a set entitats feministes de Barcelona.\nHa alertat de l'absolut desconeixement de les vaguistes del fet que poden fer aquesta donació, per la qual cosa Vaga Feminista ha apostat per donar les eines per dur a terme aquest trmit, que ha remarcat com "molt simple".\nEl document, al qual ha tingut accés Europa Press, indica que la persona signatria sollicita que aquesta retenció es destini a entitats i organismes que treballen en matria "de violncia contra les dones i els infants amb participació personal, cultural i social de dones".\nTorres ha subratllat que des de Vaga Feminista no es vol recomanar l'elecció de cap entitat concreta i que cada dona que secundi la vaga "pugui triar", per la qual cosa el document dona llibertat per fer-ho.\nHa explicat que el trmit es podr fer a partir del 9 de mar i que el termini és d'un mes aproximadament, període en el qual s'aplicar la retenció, i que s'haur de presentar individualment en el lloc en la qual la vaguista treballi.


L’Associació Leader de Ponent és una entitat sense ànim de lucre constituïda l’any 2015 que té l’objectiu de promoure i recolzar\nactivitats que garanteixin el desenvolupament econòmic sostenible al món rural.\nSom un dels 11 Grups d’Acció Local (GAL) de Catalunya seleccionat pel Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP), actualment Departament d’Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural.\nEls nostres eixos d’actuació són:\nGestionar una línia d’ajuts per a la creació, ampliació o millora d’empreses al món rural.\nDesenvolupar projectes que responen a les necessitats del nostre territori i coordinar i participar en altres projectes de cooperació amb altres Grups d’Acció Local.\nOrganitzar jornades tècniques de formació.\nCrear espais de debat en diferents àmbits que incideixen al territori.\nComptem amb el cofinançament del Departament d’Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural i el Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER).\nFormen part de l’Associació les entitats següents:\nConsell Regulador Indicació Geogràfica Protegida ‘Torró d’Agramunt’\nEl territori objecte d’actuació de l’Associació Leader de Ponent engloba les comarques de les Garrigues, el Pla d’Urgell, el Segrià sud i l’Urgell.\nDurant el passat període 2007-2013, el Consorci Leader Urgell-Pla d’Urgell i el Consorci Garrigues per al Desenvolupament del Territori han estat les entitats encarregades de desenvolupar la seva activitat en l’àmbit territorial que ara avarca l’Associació Leader de Ponent. En concret, per aquest nou període que ara comença, s’ha ampliat el territori d’actuació incorporant alguns municipis de la zona del Segrià sud, assolint un àmbit territorial compost per un total de 74 municipis.\nTé una superfície total de 2.233,6 km2, que representa el 6,94% de Catalunya, i una població de 103.581 habitants, que representen el 1,37% de la població de Catalunya.\nEls municipis que avarca són els següents:\nGarrigues: L’Albagés, L’Albi, Arbeca, Bellaguarda, Les Borges Blanques, Bovera, Castelldans, Cervià de les Garrigues, El Cogul, L’Espluga Calba,La Floresta, Fulleda, La Granadella, Granyena de les Garrigues, Juncosa, Juneda, Els Omellons, La Pobla de Cérvoles, Puiggròs, El Soleràs, Tarrés, Els Torms, El Vilosell, Vinaixa.\nPla d’Urgell: Barbens, Bell-lloc d’Urgell, Bellvís, Castellnou de Seana, Fondarella, Golmés, Ivars d’Urgell, Miralcamp, Mollerussa, Linyola, El Poal, El Palau d’Anglesola, Sidamon, Torregrossa, Vila-sana, Vilanova de Bellpuig.\nSegrià: Aitona, els Alamús, Alcanó, Alfés, Almatret, Aspa, la Granja d’Escarp, Llardecans, Maials, Massalcoreig, Sarroca de Lleida, Seròs, Sunyer, Torrebesses.\nUrgell: Agramunt, Anglesola, Belianes, Bellpuig, Castellserà, Ciutadilla, Guimerà, La Fuliola, Maldà, Nalec, Els Omells de na Gaia, Ossó de Sió, Preixana, Puigverd d’Agramunt, Rocallaura, Sant Martí de Maldà, Seana, El Talladell, Tàrrega, Tornabous, Vallbona de les Monges, Verdú, Vilagrassa.\nL’Estratègia de Desenvolupament Local de l’Associació Leader Ponent (2014-2020) té per objectiu plantejar els reptes de desenvolupament rural del nostre territori. Per a elaborar l’estratègia es va desenvolupar un procés participatiu i es va fer una diagnosi del territori.\nVam redactar l’Estratègia de Desenvolupament Local 2014-2020 l’any 2015. Des de llavors, el constant treball en xarxa impulsat des de la mateixa associació amb els agents del territori i la participació en projectes amb altres entitats de naturalesa similar, han contribuït a identificar noves necessitats i oportunitats que cal abordar, i fins i tot a desenvolupar projectes per tal d’avançar en cadascun d’ells.\nAquestes noves necessitats han estat, per una banda, la necessitat de fomentar l’ecoturisme per a diversificar i potenciar l’economia al territori i, per l’altra, en impulsar la transició energètica en el sí del territori.\nEs tracta doncs, de dos importants àmbits de treball que, malgrat donar resposta a l’objectiu principal d’una estratègia de desenvolupament local, no queden recollits en el document del 2015.\nÉs per aquest motiu que s’ha cregut oportú realitzar aquesta actualització de l’Estratègia l’any 2019, adequant-la tot revisant-ne els objectius prèviament definits així com també les accions. D’aquesta manera, aquesta nova estratègia respon a la realitat actual i defineix una estratègia totalment vàlida per al temps que resta del període; com també posa les bases per a l’estratègia per al proper període.\nL’objectiu de l’Estratègia és generar activitat econòmica al territori a partir de la promoció i la comercialització del producte agroalimentari local, del foment de l’ecoturisme i de les oportunitats vinculades a la transició energètica, sota el paradigma d’una gestió sostenible i sensible al canvi climàtic; així com de l’establiment de sinergies intersectorials en el sí del territori.\nEn concret, aquesta estratègia s’estructura entorn a 3 línies estratègiques amb els seus objectius específics:\nGeneració d’activitat econòmica, millora de la competitivitat de sectors estratègics i foment de l’emprenedoria.\nGovernança basada en el treball en xarxa i la cooperació públic-privada.\nSensibilització, foment de bones pràctiques i acompanyament entorn la transició ecològica i energètica.\nPer tal d’assolir un dels objectius de l’estratègia hi ha l’aposta de continuar coordinant el projecte GUSTUM, que és un projecte de cooperació interterritorial que té com objectiu crear activitat econòmica al territori a partir de la promoció del producte local de qualitat tot creant sinergies amb altres sectors del territori com el turisme, la restauració i el petit comerç.\nEl manteniment dels joves al territori, afavorint especialment el retorn dels joves que s’han format fora del territori.\nEl suport al creixement empresarial a projectes d’empresaris i emprenedors.\nLa millora de la gestió energètica, la gestió de biomassa i gestió forestal i altres accions encaminades a la mitigació del canvi climàtic.\nEmprenedoria mitjançant l’ús de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) en l’entorn rural.\nPromoció del turisme esportiu i la seva sinèrgia amb els serveis locals, patrimoni històric, gastronòmic i natural del territori.\nPrémer AQUÍ per consultar tot el contingut de l’Estratègia 2014-2020.\nSi ens voleu conèixer, premeu aquí!


Lactonesa - Receptes cartesianes\n150 g de lactonesa (per a 4 persones)\n50 cm3 (50 g) llet\nCiencia y Gastronomía, Pere Castells (consultat el 2014)\nEroski Consumer (consultat el 2012)\nQuè és, la lactonesa?\nLa lactonesa es pot conservar uns 3 dies a la nevera.\n50 cm3 de llet descremada (50 g)\nTambé pot ser semidescremada o sencera i també pot ser de soja.\n[(volum d'oli) = 2 x (volum de llet)]\n[En realitat, podeu posar de 100 a 150 cm3 d'oli; és a dir, (volum d'oli) = (entre 2 i 3) x (volum de llet); si us moveu dins d'aquest marge, com més oli, més espessa serà la lactonesa que obtindreu.]\nAboqueu-ho tot en el got de la batedora elèctrica.


El CE La Llagosta surt golejat del camp del líder, el Sant Quirze B, (7-0) | www.08centvint.cat\nEl CE La Llagosta va sortir golejat diumenge del camp del líder, el Sant Quirze B, per 7 a 0. Els llagostencs no van poder contra el totpoderós líder del grup 12 de la Quarta Catalana, que tan sols ha cedit dos empats i una derrota en 16 jornades.\nA la primera part, la Llagosta ja perdia per 4 a 0 i, a la represa, va rebre tres gols més. La derrota trenca una ratxa positiva de resultats de l’equip de la nostra localitat, que havia aconseguit encadenar tres victòries i un empat.\nLa Llagosta ocupa l’onzè lloc amb 16 punts i el seu pròxim rival serà la Farga XXI, que és tercer classificat amb 31 punts. El duel tindrà lloc dissabte al Camp Municipal de Futbol Joan Gelabert a les 17 h.


Anem de Concerts » Concert de Tindersticks a Mallorca\nHome > Notícies Musicals, Sobre Concerts\t> Concert de Tindersticks a Mallorca\nEls de Nottingham, amb Stuart Staples al capdavant, conserven encara aquell tremp com d’un altre món de “Tindersticks I” (1993), l’àlbum de debut en el qual ja van mostrar molts dels trets que han marcat la seva trajectòria: arranjaments de i per sibarites i la veu de baríton del seu líder plantant-se com “crooner” distingit i malenconiós, més un enfilall d’instruments donant-li cobertura (violí, carilló, trompeta, vibràfon, òrgan Hammond …).\nEl grup assumeix aquell excels pop de cambra dels seus primers tres àlbums, rebuts per la crítica amb els braços oberts, i fan rebrotar aquell batec amb el qual van passar al soul a “Simple Pleasure” (1999) i “Can Our Love …” (2001), demostrant als escèptics que també sabien mantenir el llistó molt alt quan alleugerien l’equipatge i que el seu llibre d’estil no era tan estàtic com els atribuïen.\nEncara que en 2005, quan Staples va iniciar la seva carrera en solitari, va haver rumors de ruptura, es van quedar en això, escombrats pel seu setè treball, “The Hungry Saw” (2008).\nAmb el seu novè àlbum “The Something Rain” (City Slang, 2012), que venen a presentar al Teatre de Lloseta en un concert qualificat per a sibarites, reivindiquen de nou la seva exquisidesa perenne.\nAquesta nova proposta de la promotora Fonart, que ens té acostumats a veure magnífics concerts a Mallorca, està inclòs dins la programació del Festival Multidisciplinar Alternatilla 2012. Aquesta edició va ser iniciada amb el concert de Loquillo al Jardins del Palau d’Aiamans de Lloseta, i ha continuat amb varis concerts del nostre grup Sterlin interpretant Leonard Cohen i l’inoblidable concert de The Dream Syndicate. Després del concert de Tindersticks, continuarà la programació del FM Alternatilla 2012 amb els canadencs Blue Rodeo, els esperats The Chameleons Vox i el nou concert del cicle We Used To Party, en el qual Bart Davenport & Biscuit interpretaran el disc “Sound Affects” de The Jam.\nEl concert serà el dilluns 22 d’octubre de 2012 al Teatre de Lloseta (aka Lloseta Palace i que segurament agafarà la condició de Temple de Lloseta per la quantitat de músics divins que hi arriben a actuar) a les 21 h. Com a artista convidat actuarà l’americà Thomas Belhom, bateria i percussionista versàtil, ja que també toca la guitarra i altres instruments. A més de formar part del grup d’Arizona anomenat Amor Belhom Duo, ha col·laborat amb Calexico i també ha format part de Tindersticks.\nAnticipada: 25 EUR (+ despeses de gestió: 1,30 eur) – Comprar entradas »\nTaquilla: 30 EUR\nFonart és conscient que els lectors de la web anemdeconcerts.com sóu també amants dels concerts a Mallorca i ha cedit 2 entrades individuals per a sortejar entre voltros. Si vols participar has de ser fan del facebook Anem de Concerts i enviar un missatge privat indicant el nom del grup teloner de l’anterior concert del FM Alternatilla 2012 que es va celebrar al Teatre de Lloseta.\nLes respostes correctes rebudes fins a les 23:59 h del divendres 19 d’octubre participaran en el sorteig.\noctubre 20th, 2012 at 12:49\t| #1\nHan guanyat les 2 entrades individuals per a veure Tindersticks i Thomas Belhom al Teatre de Lloseta….\nGràcies a tothom que ha participat i als comentaris que heu aprofitat a fer-me junt amb les repostes.\nEsperem que hi hagi més sort al proper concurs.\nConcert de Los Volcanos als SINGLONCERTS Concert del grup Amor de Días a Mallorca