Inici » Som Cinema 12 (2021) » Jurats\nÉs llicenciada en Comunicació Audiovisual per la UPF el 2006. El 2005 rep una beca per estudiar a la Universidad del Cine a Buenos Aires. Com a muntadora, treballa en nou llargmetratges exhibits en prestigiosos festivals internacionals. Com a directora, signa el seu primer llargmetratge el 2018: Con el viento és seleccionada a L’Atelier de la Cinéfondation del Festival de Cannes, estrenada a la 68a edició de la Berlinale i premiada al Festival de Málaga. En total ha estat exhibida en més de quaranta festivals. El 2020 estrena Transoceàniques al Festival de Nara (Japó), i rep una menció especial del jurat espanyol al Festival de Gijón. Ara està treballant en la fase de postproducció del seu segon llargmetratge de ficció, Dúo, premiat a nombrosos laboratoris. Des del 2007 combina la realització de films amb l’ensenyament en els estudis de cinema. Forma part de l’equip de «Cinema en curs», un projecte de l’associació A Bao A Qu. També és professora associada del grau en Comunicació Audiovisual a la UPF.\nÉs llicenciat en Ciències de la Informació per la UAB i té un postgrau en Gestió i Polítiques Culturals. És un dels cofundadors de la difusora cinematogràfica 100.000 Retinas, entitat que neix el 1994 i que es dedica a promoure el cinema com a cultura. Ha estat promotor i coordinador del cicle Cineambigú, espai cinematogràfic setmanal que oferia el millor cinema internacional sense distribució al nostre país. Durant més de deu anys ha codirigit el Festival de Cinema Asiàtic de Barcelona i des del 2010 és director de la distribuïdora cinematogràfica Noucinemart i del D’A Film Festival Barcelona.\nInicia la seva formació cinematogràfica al Centre d’Estudis Cinematogràfics de Catalunya el 1990, especialitzant-se en direcció i guió. Els seus primers passos en el sector audiovisual són a Producciones Doble Banda, on treballa com a productora executiva fins al 2017. Durant aquest període produeix una vintena de films, amb\nespecial atenció al gènere documental. Com a directora i guionista, ha dirigit documentals per al cinema i la televisió, a més de diversos audiovisuals per a museus i fundacions, entre ells Les mans d’Alícia, Shorok i Vos, que sos mi hermana. Des del 2017 és directora de l’associació D nes Visuals.\nLlicenciada en Periodisme per la UAB i en Comunicació Audiovisual per la UOC, ha estat regidora en programes de televisió com Nexes (Mediapro, TVC), Està passant (Minoria Absoluta, TVC), La nit dels Òscars (Triacom Audiovisual, TVC), Revolució 4.0 (El Terrat, TVC), Pura magia (TVE) o Hora punta (TVE). També ha format part de l’equip de realització de l’acadèmia d’Operación Triunfo (TVE) per al canal 24 hores i per al programa El chat de Operación Triunfo. En els àmbits de producció i guió, ha treballat durant quatre temporades al programa Export.cat (Catarsi TV, TVC) i ha dut a terme el càsting internacional de Planeta comida (Mega TV, TVE). També ha col·laborat amb altres formats, com Ahora caigo (Gestmusic, Antena 3), Boom (Gestmusic, Antena 2), Control T (Mediapro, TVC) o Todo es mentira (Minoria Absoluta, Cuatro). Actualment compagina les seves tasques al programa Polònia (Minoria Absoluta, TVC) amb la docència al centre Ilerna Formació i a l’Escola Catalana de Cinema i Televisió\nFormat a l’École Internationale Jacques Lecoq de París i amb un màster en Estudis Teatrals de l’Institut del Teatre de Barcelona, la UAB i la UPF, ha rebut formació en més d’una cinquantena de cursos de diverses disciplines artístiques i escèniques. Té vint-i-cinc anys d’experiència en el camp de la docència i la direcció escènica formativa, treballant amb infants, joves, adults i gent gran a escoles de teatre i centres de primària, secundària i batxillerat; a universitats i centres penitenciaris; a centres de lleure i de col·lectius amb atenció a la diversitat, i a companyies de teatre. Ha publicat diversos textos teatrals (Clandestins; Durruti, la memòria perduda de l’anarquia, i Okupa Palestina!), a més de recursos pedagògics sobre expressió i teatre. Actualment treballa a l’Aula de Teatre de Mataró i de Lleida, a més de l’Arsènic Granollers, fent classes i tallers d’interpretació i teatre físic per a cicles de grau superior. També treballa amb l’editorial Shackleton Books fent locucions d’audiollibres per a les col·leccions «Mis Pequeños Héroes» i «Mitología para Niños». Com a actor és cofundador de la companyia Nurosfera, havent participat en totes les seves produccions i en diversos festivals internacionals (Teatro Clásico Almagro, Fira Tàrrega, Barcino, etc.).\nAida Bañeres Argilés\nÉs editora, antropòloga i programadora de festivals de cinema. Amb un perfil polivalent en el món del cinema, ha treballat de reportera a LleidaTV, de productora a TV3, de directora de fotografia i editora de documentals a Londres i de professora de llenguatge cinematogràfic a Londres, Mèxic, Argèlia i, darrerament, a l’ECCIT de Lleida. Paral·lelament, des del 2010 forma part de l’equip de programació del Festival REC de Tarragona, ara com a directora del laboratori Work In Progress Primer Test. Anteriorment ha estat programadora del festival de documentals musicals Doc’n Roll de Londres. Lleidatana de naixement, viatgera i curiosa de vocació, s’identifica en la dissidència, el transfeminisme i l’antiracisme.\nÉs, des de l’any 2017, directora general de JCA Cinemes, empresa d’exhibició de cinema fundada a Lleida el 1923. JCA Cinemes és un punt de referència a la ciutat per passar una bona estona, per desconnectar amb la família, els amics o un mateix i per gaudir d’una tarda de cinema en la intimitat d’una sala, on l’espectador, a més de connectar amb altres històries i realitats, té la possibilitat de guanyar capacitat crítica i conèixer altres vides i possibilitats. Creiem fermament que el cinema és una molt bona eina per educar-nos; per aquest motiu sabem que és important que tothom tingui accés al cinema i que es creï l’hàbit d’anar-hi des de molt jove. Per això estem molt contents de poder formar part del jurat del concurs de curts de Som Secundària, destinat als centres educatius de la nostra demarcació.\nHa estudiat el grau de Realització de Projectes Audiovisuals i Espectacles al centre Ilerna de Lleida i ha estat treballant en l’equip de producció del nou film Alcarràs (2021), de Carla Simón. L’apassiona el cinema.\nÉs tècnic superior en realització de projectes audiovisuals i espectacles pel centre Ilerna de Lleida. Ha participat en la producció i direcció de curts i pel·lícules com Alcarràs (2021) o Llodrigons (2021). Amb experiència en la gestió de xarxes socials, actualment col·labora en aquest camp amb Screenbox Lleida. També ha fet pràctiques a l’ECCIT i a l’empresa Suggeriments SCP per a l’edició del 2020 del Festival Visual Art Som Cinema Lleida.


…I Un Plat Net-i 11 – L´ametler.cat\nHomeDos viatges…I Un Plat Net-i 11\n17 setembre, 2019 Administrador Dos viatges 0\nCafé, liqueurs et delikattssen\nUn Cafè. Em fa falta. Sense sucre, desprès de les postres no podria amb una altra cosa dolça. Crec que no tastaré el licors, les pastes tampoc i això que tenen molt bona cara.\nEl francès ha baixat la cama. Intente una conversa amb ell, tots dos intentem de dir-nos coses, no aconseguim arrodonir les paraules però ens entenem perfectament. Crec que des del principi ens hem entès perfectament.\nEns mirem fixament al ulls i tots dos esclatem en una gran rialla.\nEl meu marit i la francesa ens miren estranyats.\nEl cambrer porta el compte.\nAquest és el relat que vaig presentar al premi i el jurat, veges tu per on, em va donar el premi.\nJo estava asseguda en la taula de la premsa. Vaig eixir a rebre el premi entra la cridòria dels meus companys. Vaig saludar com vaig poder, vaig dir unes quantes paraules i vam encetar conversa amb els membres del jurat, tots coneguts per mi, no pas amics, i que no van saber qui era jo fins que van obrir les pliques.\nVaig parlar llarg amb Vázquez Montalbán i ens van prendre un cafè. Ell sentia curiositat per la xiqueta que havia guanyat el premi i jo em delia per poder conversar amb ell.\nVaig seguir treballant en el periòdic i en la novel·la i un dia, com tants, vaig passar a la nit pel Lisboa. El bavós de l’amo vingué a felicitar-me i a convidar-me a la “tauleta”, vaig refusar i la tauleta en ple es va alçar per felicitar-me i convidar-me amb ells. Vaig tornar a refusar.\nVaig rebre les felicitacions de molts altres companys de professió, lletraferits i coneguts i vaig marxar cap a casa dient-me que no tornaria mai.\nUn altre dia amb ganes d’eixir a prendre cafè de nits i no volent anar al Lisboa, vaig caure en un bar a prop del Mercat Central que obria a les dotze o l’una del la nit i a més a més de begudes i cafè, oferia paella, macarrons, arròs al forn i d’altres plats de cullera acabats de fer.\nEstava ple de noctàmbuls, quinquis, maleants, drogats i pinxos. Més de matinada acudien les putes i els transvestits de l’Avinguda de l’Oest.\nAllí vaig conèixer una colla de delinqüents que m’ensenyaren un lloc igual de curiós amb una fauna de nits igual o més curiosa.\nPerò açò ja és una altra història.\nNo sap ploure i mai no s’ensenyarà


Març 2012 | Trampolí Tecnològic de la Universitat de Lleida\nEl Concurs IdeaUdL rep 19 propostes d'idees de negoci i conclou el seu bloc formatiu\nIdeaUdL, I Concurs de Desenvolupament d'Idees de Negoci Innovadores convocat pel Trampolí Tecnològic, ha rebut 19 propostes procedents d'estudiants universitaris, titulats i investigadors en formació de la UdL.\nEls membres dels projectes seleccionats han completat el bloc formatiu de 16 hores, centrat en l'elaboració del pla d'empresa i impartit per professors de l'àrea de coneixement d'Organització d'Empreses de la UdL i de professionals amb experiència en la creació i la gestió d'empreses.\nA partir d'ara els participants disposaran d'assessorament personalitzat mitjançant la figura d'un tutor, que donarà suport a l'equip durant tot el procés.\nLa data límit per lliurar el pla d'empresa és el 27 d'abril de 2012 a les 12.00 hores. (+)\nPremi Emprendedores 2012 Fundación Everis\nLa Fundació Everis convoca aquest premi que fomenta l'aparició de nous emprenedors avalats o descuberts per acadèmics de reconegut prestigi i que faciliti el finançament de projectes empresarials amb clars objectius d'innovació, viabilitat i benefici per a la societat.\nEls candidats podran presentar la seva proposta als Premis Emprendedores 2012 de manera online, a través d'aquesta pàgina web, fins les 19:00 horas del dia 1 de juny de 2012.\nLa Fundación Everis premiarà als guanyadors amb una dotació econòmica de 60.000 euros, per al desenvolupament i llançament de l'empresa. Així mateix, es podrà concedir un accèsit als projectes que hagin quedat finalistes, dedicant a aquest fi la quantitat de 40.000 euros.\nPer a més informació consultar Premi Emprendedores 2012\nPremi EmprendedorXXI de "la Caixa"\n“la Caixa” convoca la sisena edició del Premi EmprendedorXXI amb l'objectiu d'identificar, reconèixer i acompanyar a les empreses innovadores de recent creació amb major potencial de creixement d'Espanya.\nEl concurs compta amb dues categories:\n- la categoria "emprendesXXI", dirigida a empreses llavor, d'àmbit autonòmic i estatal.\n- la categoria "crecesXXI", dirigida a empreses en desenvolupament, d'àmbit estatal.\nAddicionalment, i de forma conjunta amb la Fundació “la Caixa” s'otorgarà un premi accèsit a l'emprenedor social per reconèixer entre els finalistes de "emprendesXXI" i "crecesXXI" aquella iniciativa amb major impacte social.\nEl període de presentació de candidatures finalitza el dia 9 de maig per la categoria "emprendesXXI" i el 30 de maig de 2012 per la categoria "crecesXXI".\nPer a més informació consultar Premi EmprendedorXXI\nEl Govern impulsa el programa "Catalunya Emprèn" per fomentar l'emprenedoria i la creació de llocs de treball\nEl Govern impulsa l'elaboració i el desplegament del programa Catalunya Emprèn, que té com a objectiu contribuir al naixement d'un mínim de 60.000 noves empreses i la creació de 100.000 llocs de treball en els propers 4 anys. La dotació del programa per part de la Generalitat ascendirà a 200 milions d'euros. (+)\nAjudes GENOMA ESPANYA 2012\nGenoma Espanya convoca universitats, centres públics de recerca i hospitals públics i privats així com noves empreses de base tecnològica que vulguin obtenir finançament durant l'any 2012 per a: sol·licitud de patents biotecnològiques o suport a la comercialització i valorització de patents biotecnològiques mitjançant projectes de desenvolupament i/o creació de spin-offs. (+)\nTermini: convocatòria oberta tot l'any 2012.


Azadi Jin. Dones més enllà de les armes | Ateneu L'Harmonia | Gestió comunitària a Sant Andreu de Palomar\nAzadi Jin. Dones més enllà de les armes\n11 juny - 13 juny\nFa un any vam organitzar les jornades “Dones més enllà de les armes. Reescrivim la història”. El que vam viure durant la trobada ens ha portat a realitzar una segona edició, que té en compte els límits i el potencial de la primera. Durant les jornades, vam emocionar-nos al trobar referents que ens inspiren en les nostres eleccions de lluita i que són un record viu que, molt sovint, destorba en la història patriarcal.\nSaber d’on venim i també cap a on anem per seguir lluitant és l’objectiu de la 2a edició de “Dones més enllà de les armes. Recuperem la nostra herstòria”. Un espai on seguirem reconeixent una memòria històrica no hegemònica, poc coneguda, i fins i tot poc contada. Abandonar l’esfera privada i anecdòtica d’un relat polític és una pràctica altament feminista. Per això, organitzem una jornada no-mixta (dones, bolleres, trans i altres identitats no binàries) per recuperar, reconèixer i narrar la nostra història, la que ens han volgut extirpar però que teixint aliances i complicitats ja estem recuperant. A la Història patriarcal, d’homes, de poder, d’autoritat i narrada amb herois en els quals no ens reconeixem, contraposarem durant tres dies una herstòria que sigui nostra, que contempli les nostres veritats i les nostres vivències. Durant totes les jornades hi haurà també llibres, fanzines, pòsters i làmines que recullen aquesta herstòria i presentarem una nova col·lecció editorial de la mà de l’Editorial Bauma i Azadî Jin: La Màquia.\nLa inscripció es farà el mateix dia de les jornades, recomanem arribar 30 minuts abans per recollir l’entrada gratuïta.\nOrganitza: Azadi Jin\nEsdeveniment previConcert de fi de curs del Taller de Músics


Casa Mediterráneo repassa la vitalitat social i cultural del Marroc durant la seua programació de maig - LOBLANC\nPosted by Redacción LoBlanc.info | 07 May 2019 | 0 |\nLa vida social i cultural del Marroc serà la protagonista en la programació de Casa Mediterráneo durant el mes de maig. Els diferents actes tractaran d’analitzar i mostrar la capacitat creativa del nostre veí magrebí, els nous talents culturals i els canvis socials i econòmics que viu aquest país. A més, l’agenda de Casa Mediterráneo està carregada per la celebració del Festival de Cinema d’Alacant, que situa ací una de les seues seus i té programada la projecció de quatre llargmetratges en la secció ‘Cinema del Mediterrani’ durant la celebració de la 16a edició del certamen. Per part seua, Espido Freire, guanyadora del Premi Azorín, estarà de la mà de Casa Mediterráneo en el cicle ‘Escriptors i el Mediterrani’ a València.\nEls actes dedicats al Marroc comptaran amb una classe magistral de la xef marroquina Hanane Afdili Daoud, que despunta com a artífex de la nova cuina marroquina. A més, s’oferirà un repàs de la creació literària marroquina amb diverses jornades dedicades a la seua literatura. En l’agenda figuren la trobada amb l’escriptor Tahar Ben Jelloum; i el concert de piano de Marouan Benabdellah, durant dues sessions a Alacant i València. A aquests actes se sumen la xarrada amb l’escriptora Ibn Larbi; i un debat amb escriptors marroquins. Aquests dies també està previst l’organització d’un fòrum empresarial que conjumina visions entre les dues ribes, l’empresari espanyol i el marroquí, que comptarà amb la presència de l’ambaixador d’Espanya al Marroc, Ricardo Díez-Hochleitner Rodríguez, i de l’ambaixadora del Marroc a Espanya, Karima Benyaich.\nI quasi tancant mes, Casa Mediterránep rebrà a Nativel Preuat, dins del cicle ‘Escriptors i el Mediterrani’.\nCasa Mediterráneo té previst celebrar la ‘Setmana de directores de Cinema Mediterrani’, en el qual participaran la directora croata Ivona Juka, que inaugurarà aquest cicle, mentre que el tancarà l’algeriana Bahia Bencheikh El Fegoun. Durant aquests dies es projectarà la pel·lícula “Tous els garçons et els filles de leur âge”, dirigida per Claire Denis i “Un amour de jeunesse”, dirigida per Mia Hansen Love.\nD’altra banda, dins del programa ‘Emprenedors i el Mediterrani’ exposarà la seua visió el president de FacePhi Biometria, Salvador Martí. Un mes més s’ha convidat a persones rellevants per al seu programa de ‘Gastronomia i El Mediterrani’, que comptarà amb les prestigioses cuineres Susi Díaz i Cristina Figueira.\nPreviousL’obra KASSANDRA de Sergio Blanco en el Teatre Arniches en un anglés de «estar per casa»\nNextCasa Mediterráneo repasa la vitalidad social y cultural de Marruecos durante su programación de mayo\nLa Universitat d’Alacant inaugura el pròxim 5 de març el “IX Seminario Permanente Modernas de Épocaˮ\nConcurs del cartell anunciador de la Setmana Santa de Villena


Junts veu l'acord imminent i ERC replica que hi ha els esculls "del primer dia"\nJordi Sànchez, secretari general de Junts. CÈLIA ATSET\nBarcelonaAquesta setmana va començar amb Esquerra anunciant un "punt d'inflexió" en les negociacions amb Junts per Catalunya –que Elsa Artadi va negar– i acaba, quatre dies després, a l'inrevés: amb un missatge d'optimisme per part de Jordi Sànchez (JxCat) sobre un acord imminent de legislatura i amb Esquerra molesta i assegurant que hi ha els mateixos "esculls" que al principi de les converses. Una mostra de percepcions diferents i d'intents de guanyar el relat públic que marca el tram final de les converses entre Esquerra i Junts, immersos en una guerra de nervis abans de tancar el pacte definitiu.\nAquest divendres, Jordi Sànchez ha ofert una roda de premsa a la seu del partit per assegurar que "en els propers dies" hi haurà un pacte, malgrat que ha admès que encara no hi ha tancades les carpetes clau de la negociació: no hi ha acord en la unitat estratègica a Madrid, ni sobre on ubicar la direcció estratègica del Procés ni tampoc en l'estructura del Govern. "Les converses avancen satisfactòriament, tenim un marc molt avançat; penso que els pròxims dies hi pot haver un acord", ha insistit Sànchez, que gaudia d'unes hores de permís penitenciari.\nBen diferent ha sigut la versió d'Esquerra, que interpreta que JxCat ha anat de farol. La reacció dels republicans davant les declaracions de Sànchez ha sigut la de reclamar un acord "en hores" i exigir una trobada entre el secretari general de JxCat i el vicepresident, Pere Aragonès, aquest mateix divendres que no s'ha produït. Fonts republicanes han exposat el seu malestar per l'absència d'aquesta reunió al més alt nivell. Al matí la portaveu dels republicans, Marta Vilalta, ha considerat que les converses s'han "refredat" i ha apuntat que "una part de Junts" pot estar intentant forçar la repetició d'eleccions. En aquest sentit, ha advertit que ERC podria buscar una alternativa per investir Aragonès amb els comuns i la CUP, tot i que sense l'abstenció de JxCat la investidura de Pere Aragonès no tiraria endavant. Aragonès ha convocat d'urgència els mitjans aquest dissabte al matí per moure peça.\nSegons Sànchez, si encara no s'ha tancat un acord és per una qüestió de "confiances", ja que les coses que queden per resoldre es poden superar amb "voluntat política". Quins són aquests desacords? L'abast de la coordinació entre els partits independentistes (fins a quin punt hi ha d'haver unitat al Congrés de Diputats), on ubicar aquest espai de debat –si en el Consell per la República o fora– i l'estructura del Govern.\n"Que ningú vulgui fer creure que volem imposar el que s'ha de fer a Madrid –ha expressat–, però creiem imprescindible una coordinació". La clau és quin abast li donen: mentre que Junts vol que es pacti tot el que té a veure amb l'autogovern (des dels pressupostos de l'Estat fins a una llei d'àmbit que afecti les competències), Esquerra vol autonomia com a formació en les qüestions sectorials i del dia a dia de govern.\nEl full de ruta que no arriba\nL'altra qüestió espinosa és l'estratègia del Procés, més enllà de la taula del diàleg, i en quin fòrum comú s'ha de decidir. El secretari general de Junts ha mantingut que el lloc per discutir-ho "ha d'acabar" sent dins el Consell per la República (CxR). Junts no exigirà que la reforma del CxR per encabir-hi aquesta direcció estratègica (amb ERC, JxCat i la CUP i també l'ANC i Òmnium) es materialitzi abans de la investidura, però sí que reclama deixar per escrit ara que aquesta serà la fórmula escollida. Els republicans, però, mantenen els recels amb el Consell: Vilalta ha defensat un espai "més neutral" i que, "en tot cas, es coordini amb el Consell com a eina útil per internacionalitzar el Procés".\n"De la mateixa manera que nosaltres acceptem el diàleg, Esquerra ha d'acceptar que des del primer dia treballem per construir la solució al possible fracàs de la taula de negociació amb el govern espanyol. Ha d'acceptar també la confrontació intel·ligent", ha reclamat Sànchez, malgrat que no ha dit quina ha de ser l'alternativa per a ells. Ha descartat així tancar l'acord de govern abans de resoldre aquestes qüestions –una proposta que havia fet Esquerra–. "No hi ha cap motiu per deixar cap element estratègic al marge. Ni el Consell, ni què farem després si fracassa el diàleg ni la coordinació a Madrid. Hem de ser capaços d'abordar-ho en el seu conjunt", s'ha reafirmat.\nPel que fa a l'estructura del Govern, els dos partits estan d'acord que no serà un escull per arribar a un pacte, però el cert és que encara no hi han entrat a fons i mantenen les discrepàncies. Sànchez ha fet una proposta: "Estaríem en disposició de signar un acord de disseny del Govern com el del 2018. Agafem el típex i allà on posava Junts hi posem Esquerra i a l'inrevés". "Ho podríem tancar en hores", ha dit. De fet, aquest és el punt de partida de Junts en aquesta negociació, i que els republicans no compren. En l'anterior legislatura, Esquerra va aglutinar el 80% del pressupost amb les conselleries més socials i no estan disposats a cedir ara totes aquestes àrees a Junts.\nAragonès ha fet una proposta de nou Govern: ha plantejat sumar una nova conselleria i fer-ne fins a catorze, a més d'unir Exteriors i Acció Climàtica –com va avançar l'ARA– i fer de Presidència una conselleria amb múltiples poders dotant-la de les Polítiques Digitals. Junts ja ha esmenat aquest plantejament i, entre altres coses, ha demanat a ERC mantenir les tretze conselleries actuals i unir Interior i Justícia –com també va explicar aquest diari–. Els republicans han deixat aquest divendres sobre la taula de Junts la seva última proposta.\nJordi Sànchez, secretari general de Junts, durant la roda de premsa. CÈLIA ATSET\nConsulta a la militància i escenari del desacord\nA banda de tancar les carpetes de negociació, abans de la investidura encara quedarà un tràmit: la consulta a la militància de Junts, que seria "binària". Malgrat que Esquerra veu aquest gest com un "risc" més que pot fer descarrilar la negociació, Sànchez ha considerat que no serà gaire diferent del criteri de la direcció del partit. En tot cas, ha avisat que si no hi hagués acord, la militància també s'hauria de pronunciar sobre què cal fer. Ha assegurat que "manté la paraula" d'evitar unes noves eleccions –ha dit que "no especularà" amb aquest escenari– i que Aragonès té les condicions sobre això, sense donar més detalls per ara.\nERC marta vilalta Junts Govern


La TIAC denuncia els abusos sexuals a infants i la...\nEl CEESC, com a membre de la TIAC, donem suport a la denúncia que fa l'entitat dels abusos sexuals a infants i la vulneració dels seus drets:\nDes de la Taula, volem mostrar el nostre rebuig davant els escàndols sexuals que s’han fet públics durant els últims dies i que afecten organitzacions d’ajuda humanitària.\nLa Taula per a la Infància i l’Adolescència de Catalunya (TIAC) va néixer amb la voluntat de promoure i defensar els drets dels infants, donar eines i ressò als infants i adolescents i a les seves famílies que han patit o pateixen maltractament, i denunciar les negligències i abusos sexuals que es produeixin a l’entorn de la infància i l’adolescència, entre altres.\nÉs per aquest motiu que volem mostrar la nostra indignació davant la manca de control dels treballadors i de les actuacions dels mateixos, per part dels responsables d’algunes entitats i exigim que aquesta vulneració dels drets dels infants sigui investigada en profunditat, així com les que puguin anar apareixent, i que tot el pes de la justícia caigui sobre els responsables d’aquestes accions.\nL’Educació Social ha d’estar inclosa a les...\nL’Educació Social ha d’estar inclosa a les professions que atenen el número de telèfon per a víctimes de l’assetjament escolar.\nPromoció de la consolidació, el creixement i la reinvenció del treball autònom.\nEl CEESC forma part de l’aliança “Educació 360....\nEl CEESC forma part de l’aliança “Educació 360. Educació a temps complet”.\nRescatar les Rambles. Els Col·legis professionals hi...\nManifest de convocatòria EDUCACIÓ360. EDUCACIÓ A...\n21 de gener, Dia Europeu de la Mediació.\nUna candidatura presentada per renovar la Junta de Govern del CEESC\nPàgina 48 de 92


Delegades - AFA Agustí Gifre\nServir d’enllaç entre tutors, pares i Junta Directiva de l’AFA i col·laborar amb ells\nAugmentar el nivell de participació de les famílies a l’escola i afavorir la comunicació amb els mestres per així trobar vies de col·laboració en l’educació dels nostres fills i filles\nAconseguir un contacte més directe de la Junta amb tots els nivells escolars per a captar amb més precisió les problemàtiques, inquietuds i necessitats per adequar-hi la línia de treball de la Junta i així aconseguir una major representativitat del col·lectiu de famílies.\nPotenciar el coneixement, la relació i la comunicació entre les famílies amb l’objectiu d’afavorir el coneixement mutu i les relacions en el si de la vall.\nTot plegat pretén aconseguir, pels nostres fills i filles, la millor educació que els capaciti per integrar-se plenament a una societat oberta i tolerant i ser-ne membres actius.\nreunions de les delegades: amb la Junta Directiva de l’AMPA:\nreunions de les delegades: amb les famílies del grup classe o cicle.\nServir d’enllaç i comunicació entre els tutors i les famílies dels alumnes d’un grup-classe:\nFomentar el contacte entre les famílies del grup-classe o cicle: organitzar reunions, trobades,...\nPassar a les famílies la informació que es genera en el sí de la comunitat educativa: Consell escolar, Junta de l’AFA, Escola,...\nCol·laborar amb la Junta de l’AFA:\n- Formant part de les comissions de treball que aquesta organitzi (comissió de la festa de Nadal o de la de fi de curs,...) o buscant famílies que hi vulguin col·laborar.\nAssistir a les reunions de la Junta Directiva de l’AFA quan se’ls convoqui o sempre que es vulgui.\nAls pares/mares delegats/delegades no els hi corresponen:\n- Intervenir en temes personals d’un alumne i/o la seva família amb el tutor.\nL’interlocutor de la delegada a l’escola és el tutor/a. És a ell/a a qui ha d’adreçar-se en primer lloc per a fer qualsevol proposta o per a exposar-li alguna preocupació de la majoria de famílies del grup en relació al normal funcionament de la vida escolar. En cas de no rebre la resposta adequada o de persistir una situació conflictiva el delegat/delegada ho posarà en coneixement de la Junta Directiva de l’AFA i es traslladarà la proposta o preocupació a la Direcció de l’escola.\nAmb la coordinadora de la comissió a través del mail: delegades@afaagustigifre.com


El ple de l'Ajuntament d'Olot serà el primer a aprovar la moció que reclama fer l'estació de tren de Torelló més accessible als garrotxins - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a El ple de l’Ajuntament d’Olot serà el primer a aprovar la moció que reclama fer l’estació de tren de Torelló més accessible als garrotxins\nDesprés del suport explícit dels grups polítics a la moció del col·lectiu Perquè no ens fotin el tren, és previsible que aquest vespre el ple de l’Ajuntament d’Olot l’aprovi per unanimitat. Tots els grups, a excepció del PSC, porten també fins al ple una moció perquè l’Ajuntament d’Olot s’adhereixi al pacte Nacional pel Referèndum de Catalunya. Esquerra també proposarà aplicar una taxa als serveis d’instal·lacions de transport d’energia elèctrica, gas, aigua i hidrocarburs.\nDins l’àrea de cohesió social i atenció a les persones, l’equip de Govern porta a parovació la creació del Servei d’Atenció a la Diversitat Afectiva, Sexual i de Gènere, a més de l’adhesió de l’Ajuntament a la Xarxa de Municipis en suport als col·lectius de lesbianes, gais, bisexuals i transsexuals. El ple municipal també dona compte avui de les activitats de la Fundació d’Estudis Superiors durant el 2016 i de la participació del consistori a l’agrupació de l’ateneu cooperatiu de les comarques gironines. També es proposarà aprovar l’ordenança reguladora de fitxers de dades de caràcter personal. El ple municipal del mes de febrer comença avui a 2/4 de 8 del vespre.


Argema mimosae - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEspècie Argema mimosae\nArgema mimosae (African moon moth en anglès) és una espècie de lepidòpter ditrisi de la família Saturniidae que habita en la costa est d'Àfrica del Sud.\nÉs d'aparença similar a Argema mittrei, de Madagascar, però més petita. En la seva forma adulta, poden mesurar de 10 a 12 centímetres d'envergadura i de 12 a 14 centímetres des del cap fins a l'extrem de les cues de les seves ales posteriors.\nLes ales anteriors té un característic color plom apelfat en la vora. A més de les marques amb forma d'ulls, el color de les ales dóna l'aparença de ser part del fullatge, especialment les parts més llargues de la cua simulen ser tiges seques.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Argema mimosae\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Argema_mimosae&oldid=19021966»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 oct 2017 a les 14:35.


Ambient als carrers i cues a les discoteques: L'oci nocturn de Platja d'Aro comença a recuperar la normalitat - Diari de Girona\nAmbient als carrers i cues a les discoteques: L'oci nocturn de Platja d'Aro comença a recuperar la normalitat\nDes del sector es mostren «satisfets» de com ha funcionat el primer cap de setmana\nPLATJA D'ARO | 13·02·22 | 09:41\nUns nois esperen per prendre alguna cosa a la barra d'un local d'oci nocturn de Platja d'Aro GERARD VILÀ (ACN)\nL'Avinguda Cavall Bernat de Platja d'Aro tenia aquest dissabte a la nit i la matinada un aspecte molt diferent del dels darrers mesos. Molt d'ambient i cues al costat de les discoteques i bars de copes que hi ha a l'eix principal de l'oci nocturn de la localitat. I és que el primer cap de setmana en què aquests locals han pogut tornar a obrir gairebé sense restriccions, ha servit per constatar les ganes de tornar a «sortir de festa» dels clients. El sector es mostra «satisfet» de com ha anat aquest primer cap de setmana i confia que aquesta normalitat es mantingui. «Hem patit molt i ara ens toca recuperar», assenyala el president de l'oci nocturn de Platja d'Aro, Jordi Díaz.\nLes cues al voltant de les discoteques de Platja d'Aro tenien totes un denominador comú, la mascareta. I és que abans d'entrar al local, els clients tenien clara la norma i, de fet, poques advertències han hagut de fer els controladors d'accés a persones que no en duien. A mesura que la nit ha avançat, però, els avisos eren més constants quan el client entrava de nou al local. Amb tot, el president de l'oci nocturn de Platja d'Aro, Jordi Díaz, assenyala que «en general la norma es compleix».\nDíaz explica que la reobertura «ha anat bé» i els locals s'han omplert. «El client en tenia ganes, la gent ha de socialitzar. Imagina't que amb 18 anys et tanquen dos anys a casa», ha expressat. En aquest sentit, el president de locals d'oci nocturn de Platja d'Aro confia que a partir d'ara seguiran en aquesta línia i ha carregat contra el Govern. «Jo ja no me'n fio, després del que hem viscut», remarca Díaz que es mostra «convençut» que «hi haurà reclamacions». I és que l'oci nocturn és un «puntal» a Platja d'Aro i el president assenyala que «han quedat molt tocats».\nI si els empresaris i treballadors de l'oci nocturn esperaven amb ganes l'obertura dels locals, els altres grans beneficiats han estat els clients que han tornat a omplir les pistes de ball de les discoteques. De fet, en algunes com el BeOut, els joves han arribat en autocar d'altres localitats. Zaza o Malibu també han tingut cues a l'entrada, recordant el que passava abans de la pandèmia. La Ivet Castillo i la Georgina Aguilar han sortit de festa per Platja d'Aro. «Ho necessitàvem. Feia molts dies que no podíem fer-ho i estem encantades», expliquen.\nCentrats en l'abril\nL'alcalde de Platja d'Aro, Maurici Jiménez, ha recordat la importància que té l'oci nocturn pel municipi i confia en el fet que no es tornarà a tancar. «Forma part de la nostra identitat i és cert que aquests dos darrers anys ha estat molt dur pel sector serveis, però l'oci nocturn ho ha tingut encara més difícil. Han estat en una situació preocupant i encara ho estan», ha assenyalat. Jiménez també ha assenyalat que estan centrats en l'abril, ja que es recupera el Carnaval que s'ha ajornat aquest febrer. Cal tenir en compte que per a Platja d'Aro és un dels esdeveniments més transcendents de l'any, perquè acumula una gran quantitat de visitants que venen de fora de la localitat. Per altra banda, la Policia Local no ha notat un increment de la problemàtica al carrer, llevat de més positius per alcoholèmia i alguna baralla esporàdica. En aquest sentit, el cap de servei, Jordi Chavero, ha explicat que ha estat «molt tranquil» i comparable a quan només hi havia els bars de nit oberts.


Històries de la caixa tonta (2) - VIA LLIURE\nHistòries de la caixa tonta (2)\nDeia l’altre dia que ja em vindria la memòria de més programes de la televisió dels anys seixanta, la de la meva infància. No ha calgut fer gaire esforç perquè ahir mateix, per casualitat, TV3 va reposar Disculpin les molèsties, entretingut recull d’imatges televisives de totes les èpoques.\nVa sortir-hi, per exemple, la sèrie La familia Monster (inoblidables el pare frankenstenià, la mare draculina i la filla “lletja” segons els peculiars cànons estilístics de la família). Va aparèixer també La casa de los Martínez, que de tant en tant rebia gent famosa i que pretenia recrear una família de classe mitjana, però que es permetia el luxe de tenir dues minyones (les inevitables Florinda Chico i Rafaela Aparicio).\nAltres programes que em venen al cap. N’hi havia un de titulat La tortuga perezosa. Figurava que era un programa d’humor, però d’un humor surrealista tipus La Codorniz, de manera que un nen de deu anys com jo no l’acabava d’entendre. Un altre era l’espai Novela. Cada dia i durant mitja hora, just abans del telediari nocturn, emetien per capítols una novel·la famosa, com ara Crim i càstig o El conde de Montecristo.\nPer últim, hi havia Historias para no dormir, de Narciso Ibáñez Serrador, una sèrie per a adults (amb dos rombes en una cantonada de la pantalla), que mai no ens van deixar veure. Recordo bé una vegada que sí vam poder “pescar” el començament d’un episodi. La primera escena era un sinistre torturador que li deia a un pobre desgraciat lligat de mans i peus:\n– este aparato separa la uña de la carne, hehehe…\nLa reacció dels meus pares va ser immediata:\n– nens, a dormir de seguida!


Notícies - Cristina Casale i Patrícia de No encisen el Teatre-Auditori amb 'Intimate'\nCristina Casale i Patrícia de No encisen el Teatre-Auditori amb 'Intimate'\nCristina Casale i Patrícia de No, al concert al Teatre-Auditori\nel 13/abr/14 Marina Romero Cultura PDF\nLa pianista Cristina Casale i la flautista Patrícia de No han pujat juntes per primera vegada dalt d'un escenari i ho han fet al Teatre-Auditori. Les dues intèrprets santcugatenques han sorprès els espectadors amb el concert 'Intimate', una proposta que ha buscat la màxima sensualitat, sensibilitat i pedagogia amb obres clàssiques i del jazz que ha arribat a transportar els espectadors a la ciutat de Nova York.\nL'elegància de Cristina Casale i Patrícia de No ha deixat captivats des del primer minut els espectadors del Teatre-Auditori. Les artistes santcugatenques, que han traspassat fronteres amb la seva música, han començat amb una primera part més íntima i sensual amb peces de Ravel, Poulenc i Debussy, que s'han pogut escoltar amb flauta i piano. Abans de tocar cada una de les peces, i amb la pedagogia amb la qual entenen la música, les dues intèrprets han anat explicant al públic la història i detalls de cada un dels autors.\nCasale i de No han explicat a Cugat.cat que aquesta és la seva manera de comunicar-se amb la música, però també amb el públic.\nComentem el concert tal com es feia als salons del segle XIX on els músics parlaven amb el públic i feien més entenedor el missatge musical.\nLa ciutat de Nova York ha estat l'escenari de la segona part del concert, amb peces influenciades pel jazz, i ho han fet acompanyades pel contrabaix de David Mengual i la bateria d'Oriol Roca en les peces de Claude Bolling. La flautista Patrícia de No ha explicat per què han batejat el concert sota el nom d''Intimate'.\nL'eix conductor és la música íntima, amb la flauta i el piano, però també amb la bateria i el contrabaix assolim moments que emocionen.\nEl concert ha nascut al Teatre-Auditori per tenir un llarg recorregut, tot i que de moment les intèrprets no han volgut avançar els propers escenaris que tornaran a encisar amb aquesta proposta.


La Generalitat es persona en el litigi per les obres de la Franja del Museu de Lleida\nActualitzada 06/05/2019 a les 18:22\nEl judici s’ha de celebrar els dies 16 i 17 de maig al jutjat número 1 de Barbastre\nLa Generalitat de Catalunya, a través del departament de Cultura, s’ha personat en el judici civil per decidir la propietat de les 111 obres d’art de la Franja que són al Museu de Lleida i que reclama el bisbat de Barbastre-Montsó. El judici s’ha de celebrar els dies 16 i 17 de maig al jutjat número 1 de Barbastre.\nSegons la Generalitat, la decisió de personar-se en el litigi respon a "l’obligació de preservar les seves competències en matèria de patrimoni cultural, que inclouen la protecció d’aquestes peces i la integritat de la col·lecció, atès que els béns afectats estan dipositats al Museu de Lleida". De fet, la Generalitat ja ha estat present en les actuacions prèvies del procés, perquè forma part del Consorci del Museu, conjuntament amb l’Ajuntament i la Diputació de Lleida i el Consell Comarcal del Segrià, però en el moment d’iniciar-se el judici, el departament de Cultura ha fet un pas més i ha demanat que se la consideri part demandada, juntament amb el Bisbat de Lleida.\nEl bisbat de Barbastre-Montsó va presentar una demanda contra el Consorci del Museu de Lleida i la diòcesi de Lleida per demanar l'entrega a l'Aragó de les 111 obres d’art originàries de parròquies de la Franja.\nEs tracta d'un llarg litigi que es va gestar arran de la segregació de parròquies aragoneses del bisbat de Lleida i que va arrancar amb un decret del nunci papal el juny del 1998, fa gairebé vint anys, i que ara arriba a la justícia civil.\nEl bisbe de Barbastre: “He fet tot el possible perquè el litigi es resolgués per la via del diàleg”


Maria del Mar Bonet, l’àngel dona – Socarrats\nMaria del Mar Bonet, l’àngel dona\nPer Edició Web Socarrats6 Març, 2015 Sense comentaris\nCrònica de Manel Pitarch del concert oferit per la cantant mallorquina a Vila-real. ‘Sóc també una Socarrada’, va dir a l’escenari\nSón a prop de les huit del vespre. A la porta de l’Auditori conflueixen grups d’amics, es saluden, tothom vol dir la seua. Pels rostres es diria que van amb actitud animosa. Pels ulls, la il·lusió de l’estudiant que va a buscar la nota sabent que va fer un bon examen.\nPrecisament alguns fan anècdota i es remunten en el record a aquella edat, als aplecs. Aquells temps convulsos en què quasi tot estava per fer. Moltes idees, però massa censura i privació de llibertat. Per sort, la música ajudaria a esquivar la repressió i a fer creure en la revolució des de la cultura. Quant deuen a la cançó!, sempre ho pensen. El fenomen dels Setze Jutges creixia amb la incorporació d’una dona molt jove que cantava com els àngels. Raimon triomfava també fora de València i el règim franquista preparava les bombones d’oxigen i carregava de pólvora caducada els canons de l’extrema dreta.\nA punt de començar el concert, les darreres converses accelerades d’una punta a l’altra de la fila, “a l’eixida en parlem”, alçant la veu ara que encara es pot… “Senyores i senyors, benvinguts, benvingudes a l’Auditori…”, avisa la veu en off, en valencià (no caldria matisar-ho si no fóra per la mancança lamentable de la normalitat), una veu femenina de fonètica perfecta, elegant i càlida. Tothom acaba de seure i guarda sagrat silenci en un dels temples de la cultura local. No s’obre el teló, ja es mantenia obert d’antuvi i mostrava dos micròfons i unes quantes guitarres, ah, i un guitarró. Ara sí, s’il·lumina i apareix el director del Festival BarnaSants de música d’autor, presenta l’actuació de la nit, que és un plaer que Vila-real s’hi haja incorporat com a seu del festival, la segona del País Valencià juntament a Alcoi, i que es ret homenatge a l’Ovidi Montllor perquè celebrem 20é aniversari des que “va marxar de vacances”, i que també està dedicat al Dia de la Dona i que l’activitat cultural d’intercanvi entre el País Valencià i Catalunya augmentarà més encara. Acaba el parlament i es retira. Ni cinc segons d”impasse’ i apareix a l’escenari la diva, acompanyada per Borja Penalba. Quan el públic decideix tallar els aplaudiments, pren la paraula. Gratitud envers l’organització del Festival, l’Ajuntament i el públic de Vila-real, una ciutat on –diu- hi va sovint, a més de sentir-se orgullosa per un fet que la unirà sempre a la gent d’allí: “sóc també una Socarrada”. Efectivament, va rebre el guardó de “Socarrada Major” l’any 2010, atorgat per l’Associació Cultural Socarrats, de la vila. Més aplaudiments, que creixerien en intensitat segons avançaria el concert. Comença amb les cançons dedicades a la mare, a la dona que li va donar la vida, l’educació, els valors de justícia i dret a la igualtat. Ja s’inunda tot de la veu, la veu etèria, ferma, simfònica, enamoradora i única de Maria del Mar Bonet.\nls comentaris generals a cau d’orella són tots el mateix, la increïble perfecció, encant i solidesa que la cantautora exhibeix en aquests moments. Comenta les fonts d’inspiració i el retorn a la seua estimada Mallorca i sembla que amb el relat porta a passejar el públic entre jardins i paisatges de metàfores en ple dia. I arriben els records emocionats a l’amic Ovidi, i aquella actuació compartida i antològica a l’Olympia de París, on Estellés s’hi va mobilitzar expressament per veure’ls cantar. I quant compartien junts i quant la feia riure… i canta l’ “Homenatge a Teresa”. I sembla que el mateix Ovidi cante amb ella i el Borja amb el Toti Soler. I arriba un altre regal, cançons que mai havia cantat de l’Espriu, i quin goig sobre el goig, una cançó de bressol i les cançons que arriben al final i ningú no vol que acabe tot i que ha oferit un munt de joies poètiques. I la part evocadora de l’àlbum reivindicatiu: “Què volen aquesta gent”, i se la veu contenta, inspirada. I vol provar la veu dels assistents i anuncia que hauran de fer cor en la tornada i algun espaviladet diu al seu veí de seient que segur que cantarà La Balanguera, i encerta, i la gent encara trasbalsada per la força del concert arranca com pot una veu tímida que no gosa embrutar l’ambient artístic tan alt i té por a desentonar i encara els assistents demostren que, malgrat tot, continuen de cos en la terra. I el Penalba fa parlar la guitarra i dibuixa tres dimensions en l’atmosfera vocal dels acords. I el públic no pot sinó esborronar-se d’emoció encara més, i de complicitat, i de pensar que està vivint un dels millors concerts que es poden viure i que aquesta catarsi correspon al tipus de cultura digna i pròpia que necessita, que ningú cal que invente o que reescriga, només que respecte i en participe, i que té una motivació arrelada a la riquesa històrica, lingüística i literària dels pobles que parlem català, i que comparteix l’art poètic dels Rosselló-Pòrcel, Costa i Llobera i tants altres.\nAlguns membres de Socarrats amb Maria del Mar Bonet, acabat el concert.\nEdició Web Socarrats8 Octubre, 2019\nTaller de pintura de Socarrats\nEdició Web Socarrats7 Maig, 2019\nT’agradaria pintar un socarrat?\nEdició Web Socarrats8 Abril, 2019


Com sé si soc contacte directe d'un infectat per coronavirus? Què faig si ho soc? | NacióDigital\nCom sé si soc contacte directe d'un infectat per coronavirus? Què faig si ho soc?\nEl Departament de Salut detalla com cal actuar en aquests casos\nper NacióDigital , 25 de març de 2020 a les 18:44 |\nUna noia i una dona gran, al centre de Barcelona. | María José López/Europa Press\nTothom o gairebé tothom té clar quins són els símptomes que provoca el coronavirus. Ara bé, coneixem què ens fa ser un contacte directe o estret d'un infectat de Covid-19? I, en cas de ser-ho, sabem com hem d'actuar? El Departament de Salut, que té un ampli dispositiu desplegat al seu web amb informació detallada i actualitzada sobre la pandèmia, detalla cinc escenaris en què algú pot ser considerat contacte d'un afectat.\nHo és tot aquell que visqui en el mateix habitatge que un positiu per coronavirus, així com també aquell que hi hagi mantingut una conversa d'uns pocs minuts cara a cara. També ho és aquell que hagi estat a menys de dos metres durant més de 15 minuts d'un infectat, o hagi estat en contacte amb les seves secrecions (mucositat, saliva, excrements, orina, sang, vòmits, etcètera...). Per últim, també es considera contacte directe o estret tot aquell a qui un infectat hagi tossit a prop.\nContacte directe no vol dir infectat\nAra bé, ser un contacte d'un positiu no vol dir, en cap cas, tenir coronavirus. Com hem d'actuar, doncs? El Departament de Salut considera que si no hi ha símptomes, no cal fer prova. Es recomana, això sí, fer 14 dies de quarantena com a mesura preventiva. Al llarg d'aquest període, és important extremar la higiene i prendre's la temperatura un parell de cops al dia per autocontrolar-se.\nPot ser que, al principi, se sigui asimptomàtic. Si sorgeixen símptomes, cal anar-los controlant a través de l'aplicacatiu STOP COVID19 CAT i seguir les indicacions i consells que s'hi donen.\nSocietat, covid-19, coronavirus, salut, contacte, contacte directe, contacte estret


Los 3 Dragones organitzen el seu tercer torneig internacional de Mahjong els dies 16 i 17 de desembre\nDesprés de dos anys consecutius celebrant l'Open d'Espanya de Mahjong, l'associació Los 3 Dragones tornarà amb el seu III Torneig Internacional Mahjong, que comparteix nom amb el col·lectiu, el dissabte 16 i el diumenge 17 de desembre en l'Espai Jove. L'acte, organitzat en col·laboració amb l'Ajuntament de Puçol, constarà de 6 sessions de 2 hores cada una, i participaran 28 jugadors de 4 nacionalitats distintes.\nEl primer dia, a les 8.30 hores, es durà a terme el registre de jugadors i la primera sessió tindrà lloc a les 9 hores. Després de 20 minuts de descans, a les 11.20 hores començarà la segona sessió. A les 13.20 hores arribarà la pausa del dinar i, a les 15.50 hores, tindrà lloc la tercera sessió. Després d'altres 20 minuts de descans, la quarta i última sessió del dia s'iniciarà a les 18.10 hores.\nEl diumenge 17, a les 9 hores, començarà la cinquena sessió del torneig. Entre les 11 i les 11.20 hores hi haurà un nou descans i, des de llavors fins a les 13.20 hores, se celebrarà la sisena sessió, amb la qual acabarà el torneig i a la que succeirà una entrega de premis.\nEntre els jugadors hi ha 16 espanyols, 7 francesos, 4 italians i 1 holandés. Els membres del col·lectiu inviten els veïns de Puçol a conéixer de prop aquest esport i veure com funciona el joc del Mahjong. Així mateix, recorden que, durant la competició, es prega silenci.\nL'Associació de Mahjong de Puçol Los 3 Dragones es va formar l'any 2012 en la localitat per iniciativa d'Iván Maestre Ros, David Martínez García, David Lorenzo Carrasco, Rafael Galdón Martínez; joves amants del Mahjong que es van proposar reivindicar aquest esport a nivell local i que, després de participar en nombrosos campionats d'àmbit nacional i internacional i haver celebrat cinc tornejos oficials a Puçol, poden dir que el municipi està dins del calendari europeu de tornejos de Mahjong.\nLa continuïtat d'aquests tornejos any rere any i la seua bona acceptació per part dels jugadors no és fruit d'un dia; han sigut cinc anys d'esforç on s’han hagut de guanyar la confiança dels jugadors europeus perquè vingueren. El boca a boca dels assistents a les edicions del 2012, 2013, 2014, 2015 i 2016 ha permés que aquest torneig siga de moment un èxit en assistència, tenint en compte que no és un Open d'Espanya.\nL'organització, que hi ha invertit moltes hores i il·lusió, vol agrair a l'Ajuntament de Puçol, així com la Xtu de Joventut, per la cessió de l'Espai Jove per a poder dur a terme estos tornejos.\nEl III Torneig Internacional Mahjong «Los 3 Dragones» està certificat per la Federació Espanyola de Mahjong (FEMJ), l'European Mahjong Association (EMA) i la World Mahjong Organization (WMO) amb el valor d'1 punt segons el Mahjong Ranking System (MERS).\nInforma: Iván Maestre Ros | Cartell: Los 3 Dragones | Fotos: Sabín


Hi havia una vegada l’Oest | Emporion\nper Jordi Bellapart\t el set. 24, 2017\nA vegades, a la vida, podem tenir ganes d’assolir algunes fites que ens sembla que ens poden ajudar a sentir-nos més realitzats i fer-nos sentir més bé amb nosaltres mateixos. Algunes poden ser importants, com aconseguir una carrera professional, aprendre música o un determinat idioma, prendre compromisos socials, culturals, etc. A vegades poden semblar intranscendents, però que a un mateix l’omplin de satisfacció.\nLa meva afició pel cinema i una especial atracció cap a un gènere cinematogràfic actualment ja poc usual, el western, m’havia fet plantejar una fita que fa pocs dies he aconseguit, visitar Monument Valley, cosa que vaig fer realitat aquest setembre. Aquest espai és un extens altiplà, situat entre els estats d’Arizona i Utah, que forma part del territori dels natius americans “navajos”, anomenats erròniament “indis”, els quals són els propietaris i administradors d’un extens territori desèrtic en major part, però de gran interès natural, paisatgístic, cinematogràfic i conseqüentment també turístic.\nEl sòl d’aquestes terres està format en una major part per limonita vermella, o la seva sorra dipositada pels rius que serpentegen i obren les valls. El color vermell d’aquest mineral que està format per òxid de ferro dona al paisatge aquest característic color, o en alguns sectors un color més fosc degut a l’òxid de manganès.\nLa tribu dels navajos són els natius propietaris d’aquestes terres i anomenen aquest gran plató la vall de les roques. D’aquest altiplà erosionat van sorgir unes colossals escultures en forma de columnes, agulles, taules, que conformen una silueta de fons d’un paisatge únic. Quan aquestes descomunals siluetes apareixen davant nostre, embruixen el nostre enteniment i quedem esbalaïts davant el poder de la Natura, que ens mostra un espectacle fet per un joc de llum i terra vermella d’on sorgeixen espectaculars monòlits de formes diverses.\nHi havia una vegada l’Oest i un mestre del cinema que el va descobrir quan va quedar seduït pel Monument Valley, John Ford. Aquell indret era l’escenari adequat per portar a la pantalla un gènere cinematogràfic, el western, del qual establiria uns cànons que l’identificarien i que es pot dir que va néixer allà, en aquest santuari de la reserva índia més gran del Estats Units i que Ford va definir com “el més vell, els més complet i el més tranquil del planeta”.\nEl cineasta va filmar Monument Valley en totes les estacions de l’any i des de tots els angles possibles. I d’aquí van sorgir obres mestres, des de Stagecoach (La diligència, 1939) fins a l’èxode dels xeienes, Cheyenne autumn (El gran combat, 1964), la seva obra crepuscular en memòria i homenatge al poble xeiene, passant per The searchers (Centaures del desert, 1956) i deu pel·lícules més que formen una mitologia que fa que et rendeixis davant John Ford i el seu actor fetitxe, John Wayne.\nEn la meva visita al parc vaig poder parlar amb un indi navajo, amb un aspecte més d’acord a un jove americà actual que el que podíem esperar veure i que ens mostraven les pel·lícules.\nJo estava filmant una roca que identificava amb una que apareixia en una de les darreres escenes de Centaures del desert i em va preguntar d’on érem. Spain ho identificava, Catalunya no, però Barcelona li va fer obrir els ulls. “Pretty citty”, em va dir. La coneixia, però no hi havia estat. Li vaig preguntar si coneixia la pel·lícula The searchers, em va dir que sí i em va confirmar que aquella roca que filmava era la que Jeffrey Hunter baixava quan anava a rescatar la seva germana al campament indi, i em va indicar també on s’havia situat el campament indi que sortia al film. Vaig entendre que Steven, aquest era el seu nom, coneixia molt bé les pel·lícules que John Ford havia filmat i que havien donat a conèixer al món aquell territori que encara ara era propietat de la tribu dels navajos, els seus administradors i protectors.\nHavia aconseguit la fita somiada: trepitjar, situar, sentir els silencis i les olors d’aquella terra mítica, meravella de la natura i santuari cinematogràfic del western. Una terra viscuda, respectada i tutelada pels mateixos indis.


El PSOE es queda a 5 vots de fer regidor i el PP cau en el parlament |\nEl PSOE es queda a 5 vots de fer regidor i el PP cau en el parlament\nBy dingolasineu / Mai 25, 2015 / Política / One comment\nAhir varen votar 1.974 persones en les eleccions locals (això és, el 74’41% del cens), i l’abstenció va ser de 679 (25’59%). Els resultats finals varen ser:\nGent – 692 (5)\nPP – 512 (3)\nPi – 240 (1)\nSsM – 340 (2)\nPSOE – 134 (0)\nVots en blanc – 33\nVots nuls – 23\n(Entre parèntesi, regidors per formació)\nL’any 2.011 la participació havia estat pràcticament la mateixa (74’44%), com també l’abstencionisme (25’55%).\nLa suma de vots de Sineuers Independents i Esquerra Republicana en el 2.011 va ser de 560. Gent per Sineu ahir en va aconseguir 132 més.\nEl PP va fer 727 vots el 2.011 i, tot i que sembli rar -donats els resultats-, enguany n’ha fet més, si sumam els vots de PP i Sineu s’ho Mereix: 852 (512 del PP i 340 de SsM). D’haver fet aquests vots anant junts haguessin fet majoria absoluta de 6 regidors.\nEl PSIB es queda a 5 vots de fer regidor\nEl PSIB-PSOE s’ha quedat a només 5 vots per fer regidor. Els socialistes han fet 134 vots, front als 206 de l’any 2.011. Cal recordar que Esquerra l’any 2.011 també va perdre el regidor precisament en obtenir 135 vots i quedar a 6 de repetir-lo.\nMÉS frega els talons al PP en el parlament\nPel que fa a les eleccions al parlament, a Sineu alguns dels resultats obtinguts pels partits han estat els següents:\nPP – 525\nMÉS – 498\nPI – 345\nPSOE – 232\nPODEMOS – 132\nCal destacar els grans resultats de MÉS per Mallorca, a només 27 vots d’igualar el PP.\nEls resultats del PP a nivell autonòmic no només han estat dolents a Sineu. El PP de José Ramón Bauzá s’ha pegat una bufetada perdent 15 escons i, amb tota seguretat, el govern. També el Consell i els ajuntaments importants de Mallorca.\nMai 25, 2015 a les 4:40 pm\nVaja una manera frivola de fer analisis electorals… El redactor, d’analisi politic poca cosa… (tampoc hem de saber de tot). Ajuntar vots pp-SsM, amb aquest nou escenari es com ajuntar pomes i figues (segurament amb/per interes). Ara que es respiren tans canvis, a lo millor, aquesta revista podria nudrir de nous cronistes mes destres amb alguns temes. Ui!, ara mhe passat!, a veure si borraran aquest post, com es constum…\nPOLICIA TUTOR dingola.net/2018/07/18/el-… 18 minutes ago\nEl Govern desestima les reclamacions de la Policia Local contra el servei de Policia-tutor dingola.net/2018/07/18/el-… https://t.co/xpzGFhAslt 19 minutes ago


Zenobita edicions, per encàrrec de l’Ajuntament de Fonollosa, ha publicat Fonollosa. La història, una obra signada per Ernest Molins Roca que repassa de forma exhaustiva els fets més importants d’aquest poble bagenc, des de l’època medieval fins al segle passat. L’autor ha recollit les vivències més importants dels seus habitants, alguns dels quals han cedit el seu valuós testimoni oral.\nEl llibre Fonollosa. Foto: AJF\nDesprés de la publicació de Fonollosa. Les cases (2020), Zenobita edicions, per encàrrec de l’Ajuntament de Fonollosa, acaba de publicar Fonollosa. La història, una obra que recull els fets més rellevants d’aquest poble del Bages fins al segle XX. “Tenim així històries de bandolers, de desgràcies provocades pel pas dels exèrcits, històries de carlins i de les turbulències polítiques del segle passat, en especial el gran trasbals de la darrera guerra civil”, apunta el seu autor, Ernest Molins Roca.\n“És un magnífic compendi de les històries personals, de la vida al poble, la cultura, la política, les tradicions, la pagesia i els personatges que han format part de la història Informació de premsa 109 setembre del 2021 d’aquest petit i estimat poble nostre”, escriu l’alcalde de Fonollosa, Eloi Hernàndez, en el pròleg.\nA partir de la memòria oral de les persones més grans, el llibre també recull la vida a pagès d’abans, el treball a la terra, el bestiar, les cerimònies religioses, les cures mitjançant oracions i conjurs, les cançons de segar i batre, la caça i les festes populars. També s'hi recullen les fites de progrés del poble, com la construcció de la primera carretera, l’arribada de la llum, la fàbrica tèxtil, els capellans progressistes i els moviments de renovació, o la implantació de la maquinària agrícola que va transformar radicalment la pagesia.\nCapítols a part es mereixen l’Església, on els rectors van deixar-hi un ampli testimoni escrit de la seva activitat i influència, i el comerç, la industria i l'artesania, ja que “la vida del poble no seria completa sense mencionar la importància de les botigues, els forns de pa, els cafès, els ferrers que ferraven les mules, els sastres que passaven per les cases, els mestres que maldaven, amb més o menys encert, per fer arribar la cultura a les criatures, o bé els metges que a cavall recorrien les masies i miraven de posar remei al sofriment dels malalts”, explica Molins.\nFonollosa, la història és el cinquè i darrer volum de la memòria dels pobles històrics del municipi de Fonollosa, amb el qual es clou aquesta col·lecció després de Fals, les cases (2009), Fals, la història (2016), Camps, les cases i la història (2018) i Fonollosa, les cases (2020), tots ells publicats per Zenobita edicions.\nArxivat a: FONOLLOSA BAGES


Modern Residence Apartment Florència Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVia di Santo Spirito, Centre Històric, Florència, Itàlia, 50125\nbasat en 8 comentaris sala d'estar separada\nApartament 2 Habitacions (6 Adults) (Two-Bedroom Apartment (10 adults))\n5,90 Aeroport de Florència Peretola (FLR)\n57,58 Aeroport Siena-Ampugnano (SAY)\n0,67 Firenze Train Station\n0,93 Florence Santa Maria Novella Railway Station\n1,28 Centro Italiano Fertilita E Sessualita\n0,23 Farmacia Comunale\n0,82 Carrefour Express\nSobre Modern Residence Apartment\nSituat en el cor de Historical Center, Modern Palace - Free Parking és un lloc ideal des d'on descobrir Florència. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Modern Palace - Free Parking és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com habitació familiar, caixa forta. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, estació d'Ipod, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Modern Palace - Free Parking és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Florència.


Artadi: "Vivim en realitats diferents pel que fa a l'origen, la naturalesa i la solució del conflicte" La República\nACN Barcelona.-La diputada de JxCat i membre de la delegació catalana a la taula de diàleg, Elsa Artadi, ha assegurat després de la primera reunió a la Moncloa que les […]\nACN Barcelona.-La diputada de JxCat i membre de la delegació catalana a la taula de diàleg, Elsa Artadi, ha assegurat després de la primera reunió a la Moncloa que les dues parts viuen en “realitats diferents” tant pel que fa a l’origen, la naturalesa i la solució del conflicte. En una entrevista a Catalunya Ràdio, Artadi ha lamentat que el govern de Pedro Sánchez no hagi posat sobre la taula una “alterativa” a la proposta catalana basada en l’autodeterminació i l’amnistia. I ho ha contraposat amb la part catalana que, segons ha dit, ha avançat més en la definició del conflicte i en els instruments per resoldre’l. Per a Artadi, “la taula encara és de diàleg” i s’ha de veure si arriba a ser una taula de negociació.\nArtadi ha constatat que el govern català i l’espanyol viuen en mons i realitats “diferents i allunyades”. “Hi ha distància en la diagnosi, la naturalesa del conflicte i les possibles solucions”, ha afegit després de participar en la constitució de la taula de diàleg que es va allargar unes tres hores. I és que Artadi ha contraposat l’actitud de la delegació catalana amb la del govern espanyol, que, segons ha dit, no ha posat sobre la taula una alternativa i es limita a dir que “el conflicte té moltes capes”. “No entren en com creuen que s’ha de solucionar. Diuen que volen seguir parlant i veure on tenim punts de trobada. Així com el nostre camí i els objectius són molt clars, ells estan acabant de veure on son”, ha explicat. I ha afegit que primer s’ha de parlar de política i després veure com es fa l’encaix. Segons Artadi, ara s’obre una escletxa i s’ha de veure si té recorregut. En aquest context, ha avisat que “no pot ser que sigui una pèrdua de temps o una aixecada de camisa”. I ha afegit que s’han conjurat per separar la taula de diàleg del dia a dia i de les dinàmiques del Parlament i del mateix Govern.


Ràdio Calella Televisió entrevista al director de l’Ens d’Abastament d’Aigua Ter-Llobregat | Ens d’Abastament d’Aigua Ter-Llobregat\nAquesta ampliació respon a la voluntat de donar compliment a l’Acord de la Taula del Ter, signat a Girona el 2 d’agost del 2017, i que estableix que, per afavorir el bon estat ecològic dels ecosistemes fluvials, preservar aqüífers i garantir l’abastament d’aigua al Baix Ter, es limita el volum d’aigua a derivar des del riu Ter cap a l’àrea metropolitana de Barcelona.\nAquest Acord, ha explicat el director d’ATL, “té diferents fases i estableix que, en funció dels anys, la quantitat d’aigua del Ter s’ha d’anar reduint”. Així doncs, “si no podem portar l’aigua del Ter a l’àrea metropolitana amb la quantitat i qualitat que aquest àmbit necessita, s’haurà d’obtenir d’algun altre lloc”.\nL’Acord de la Taula del Ter estableix per al 2028 un llindar màxim de 90 hm3 l’any de cabals del riu Ter que es poden derivar cap a l’àrea metropolitana, davant dels 120 hm3 actualment permesos.\nAixí doncs, per compensar aquesta reducció de cabals, es fa necessària la incorporació de noves fonts de subministrament d’aigua a la xarxa de distribució d’ATL i “una bona solució en aquest cas és l’aigua de mar”, ha assegurat Josep Andreu Clariana.\nL’ampliació de la dessalinitzadora consistirà en la construcció, al costat de la ITAM existent, d’una nova planta amb una capacitat de producció de 60 hm3/any, el que correspon a una producció punta diària de 200.000 m3/dia.\nAquesta actuació està inclosa al Pla d’inversions d’ATL 2019-2023 i té un cost previst de 220 milions d’euros. És, a més, una de les actuacions candidates a ser incloses en el Programa de Mesures de l'Agència Catalana de l’Aigua pel proper cicle de planificació hidrològica, 2023-2028.\nL’objectiu és que l’ampliació de la ITAM Tordera estigui en funcionament a finals del 2023 o principis del 2024.\nActualment, la planta té una producció mitjana d’uns 21.600 m3/dia, i dona servei al municipi de Blanes i a les Estacions de tractament d’aigua potable de Tossa-Lloret, gestionada pel Consorci de la Costa Brava, i de Palafolls, gestionada pel Consell Comarcal del Maresme.


Taller de Volta Catalana. (8a Edició) | Origens Escola Taller de Bioconstrucció\nTaller de Volta Catalana. (8a Edició)\n· De l’11 al 13 de juny de 2021 ·\n“Una técnica del passat amb molt de futur”\nEl taller “Volta catalana” té com a objectiu el coneixement dels materials més usuals, les diverses tècniques i els múltiples tipus de volta que podem fer servir en cada cas concret que ens trobem, així com la seva posada en pràctica.\nAssaig Colapse Volta escala 2018-19\nEl curs 2018-19 va comptar amb una experiència única que demostra el compromís de l’Escola Orígens per l’anàlisi i l’investigació dels sistemes constructius tradicionals i de bioconstrucció.\nEs tracta d’una prova de càrrega dirigida per l’Oriol Palou, a qui agraïm moltíssim la seva entrega i professionalitat, sobre la primera rosca d’una escala de volta rampant. La vam realitzar al llarg del curs i dins les instal·lacions del Gremi de Constructors de Mataró.\nLa volta catalana o volta de maó de pla és una tècnica de construcció tradicional catalana amb la qual s’han cobert grans llums sense utilitzar ferro ni formigó. Es poden fer de infinitat de formes i mides, amb l’únic reforç del doblat de les successives capes del mateix material.\nEls materials emprats en aquest tipus de construcció són maons col·locats deixant a la vista la seva part plana amb més superfície i com a material d’unió guix i morter de ciment. Si les llums a cobrir no eren massa grans, no s’utilitzava cindri o estructura de fusta de reforç, pel que la construcció de voltes amb aquesta tècnica era molt ràpida. Aquest sistema constructiu no malbarata recursos naturals, perquè la temperatura que es necessita per fer ciment ràpid o guix és més baixa que la que cal per produir ciment pòrtland i amb argila que és un material fàcil de trobar per a la fabricació dels maons.\nLa volta catalana es troba exclusivament en construccions populars fins a finals del segle XX i a partir de principis del segle XIX s’estén a l’arquitectura noble i industrial. Arquitectes com Rafael Guastavino, Amat i Jover i Antoni Gaudí són uns dels màxims representants d’aquest tipus de volta, en edificis emblemàtics fora i dins de Catalunya. Tot i que la preservació i construcció de voltes catalanes es torna difícil en el marc de l’actual codi tècnic de l’edificació, es pot considerar com un dels sistemes estructurals més estables i que respon equilibradament als esforços.\nPer a realitzar aquest curs farem un recorregut breu en la història i en l’actualitat d’aquest element constructiu, estudiarem els conceptes més bàsics tant de forma com de materials i ho posarem en pràctica realitzant diferents tipus de voltes a escala real.\nDurant la realització del curs es durà a terme les diferents proves empíriques que permetran analitzar estructuralment el funcionament de la Volta Catalana.\nConeixement teòric i pràctic de les tècniques de construcció d’una volta catalana.\nConèixer els materials, eines de càlcul i tècniques de construcció per a realitzar una volta catalana.\nCafeta: Durant les jornades a l’Escola hi ha servei de cafeteria, infusions, pica-pica obert als participants.\nDel 11 al 13 de juny de 2021.\n3 jornades de cap de setmana. Divendres i dissabte de 09.00 h a 13.00 h i de 15:00 h a 19:00 h. Diumenge de 9:00 h a 13:00 h i de 14:00 h a 16:00 h (22 hores).\nCurs teòric i pràctic de la construcció de la volta catalana.\nTeoria: Breu recorregut per la història amb els principals representants de la tècnica constructiu en l’àmbit local, nacional i internacional. Es tractarà la validesa de les aportacions numèriques i experimentals al comportament estructural, la importància dels materials utilitzats i les particularitats del procés constructiu.\nPràctica: Dins de les dinàmiques constructives del curs es realitzaran diversos tipus de volta segons el nivell i experiència dels participants.\nRealització de cindris de fusta per a la realització de voltes\nCasos pràctics de replanteig d’elements amb volta de maó de pla, escales, el·líptiques, geometries alveolars.\nConstrucció de voltes amb geometries finites tipus alveolars.\n08.00 h: Arribada i Benvinguda.\n09.00 h: Presentacions i Inici de Curs.\n10.00 h: Pràctica constructiva. Replanteig i arrencada d’una volta de maó de pla.\n13.00 h: Dinar.\n15.00 h: Seguim amb la pràctica. Voltes de maó de pla senzilles o alveolars\n17.00 h: Xerrada teòrica. La volta catalana al nostre territori. Usos, aplicacions, materials i eines.\n19.00 h: Fi de jornada.\n09.00 h: Pràctica constructiva. Replanteig i arrencada d’una volta de maó de pla\n15.00 h: Seguim amb la pràctica.\n17.00 h: Xerrada teòrica. Anàlisis estructural de les voltes de maó de pla.\n09.00 h: Pràctica constructiva. Construcció i finalització de les dues voltes.\n14.00 h: Dinàmiques constructives en l’ús de la volta catalana, present i futur de la volta.\n16.00 h: Cloenda i final de jornada amb el repartiment de Certificats d’Aprofitament.\nJordi Domènech, Oficial primer de paleta i constructor de tècniques tradicionals.\nOriol Palou, Arquitecte, Consultor d’estructures i membre fundador de Sustenta.\nOriol Roselló, Arquitecte membre de CATS i fundador de bangolo.com.\nDe 15 a 20 persones.\nInteressats/des en formar-se en les diverses tècniques constructives de la volta catalana.\nArquitectes, Aparelladors, Constructors i Professionals del disseny i la construcció.\nAdequarem pràctiques segons el nivell i experiència dels participants.\nEPIs (Equips de Protecció Individual), eines bàsiques de paleteria (gaveta, paleta, cubells…) i materials diversos per l’execució de les pràctiques.\nPreu General: 290 €\nPreu descompte Estudiant, alumne Escola Orígens*: 232 €\n* Els/les participants que s’inscriguin i realitzin la paga i senyal de la matrícula, abans del 28 d’abril de 2021, gaudiran d’una bonificació del 10% sobre el preu general del taller.\nEn el cas que per les restriccions que comporta la situació sanitària de pandèmia Covid-19, el curs no es pogués dur a terme en el calendari previst, es reintegraran els pagaments efectuats.\nLes anul·lacions comunicades les dues setmanes abans de l’inici del curs/ taller comportaran la pèrdua de la matrícula.\nEn cas que s’hagi iniciat el curs/ taller, la pèrdua del 100 % de l’import del curs.


Budó demana iniciar el diàleg amb una reunió entre Torra i Sánchez - Diari de Terrassa\nReunió setmanal de l'executiu català, ahir Efe/Marta Pérez\nBudó demana iniciar el diàleg amb una reunió entre Torra i Sánchez\nEfe 04.12.2019 | 04:00\nLa portaveu del Govern, Meritxell Budó, va defensar ahir que per resoldre el "conflicte polític" català cal reprendre com més aviat millor el "diàleg sincer", que en la seva opinió hauria d'arrencar amb una reunió encapçalada per els presidents de la Generalitat i el Govern central, Quim Torra i Pedro Sánchez.\n"Des del Govern s'ha vist la necessitat que a la taula de diàleg, com a punt de partida, almenys la primera trobada estigui encapçalat pels dos presidents", va assenyalar Budó ahir en roda de premsa després de la reunió de l'Executiu català, celebrada unes hores abans de la segona reunió entre els equips negociadors del PSOE i ERC per abordar la investidura de Sánchez.\nBudó va negar que hi hagi discrepàncies entre els socis de Govern -JxCat i ERC- sobre aquest punt, ja que la petició que Torra sigui present en l'inici de les converses no exclou que puguin ser altres membres de govern català qui les continuïn, si Sánchez també delega en altres membres del seu govern.\nAixí doncs, va matisar la reflexió que va fer fa uns dies el vicepresident de la Generalitat, Pere Aragonès, quan va considerar que "no cal" que estigui Torra en aquesta reunió si en ella no hi participa Pedro Sánchez.\nEncara sobre política estatal, el dia que es van constituir les Corts Generals, ahir, Budó va lamentar que a la cambra Baixa no hagi fructificat el "cordó sanitari" per aïllar la "ultradreta" de Vox que van promoure el PSOE, Unides Podem i altres forces, entre les quals figuraven els partits independentistes catalans.\n"Lamentem que a la Mesa del Congrés hi tingui presència aquesta formació política d'ultradreta i que no s'hagi pogut acordar i realitzar aquest cordó sanitari, que és necessari per al bon funcionament de la democràcia", va subratllar.\nDurant la roda de premsa, Budó també es va referir a les negociacions de la Generalitat amb els comuns per tirar endavant els pressupostos de la Generalitat per al 2020, en què va afirmar que els dos socis de govern català van "a l'uníson". En aquest sentit, va detallar que el Govern treballa amb un calendari pel qual es farà públic l'avantprojecte de pressupostos abans que acabi l'any, i posteriorment portar-lo a Parlament "en els terminis que legalment estiguin establerts", "al voltant del mes de gener ".


TAC12 TV - Tarragona es posiciona contra les pantalles acústiques\nTarragona es posiciona contra les pantalles acústiques\nDivendres, 22 Octubre 2021 12:39\nTarragona mostra el seu rebuig a la proposta de pantalles acústiques al voltant de la línia ferroviària a la ciutat. Ho ha fet aprovant una moció d'ERC en què reclama a ADIF que repensi un projecte que preveu pantalles d'entre 5 i 8 metres a la línia litoral, i a tocar d'un element patrimonial com l'amfiteatre.\nDes del govern reclamen que es busquin alternatives que permetin reduir l'impacte acústic ferroviari sense crear una nova barrera.\nL'OPOSICIÓ DEMANA TREBALLA PER EVITAR-HO\nLa moció s'ha aprovat amb l'única abstenció del grup de Ciutadans. Des de l'oposició han mostrat el seu suport al govern, però l'han instat a treballar amb l'Estat per trobar solucions i a la Generalitat perquè es posi al costat dels municipis afectats.\nRECLAMEN EL CONTRACTE PROGRAMA EN SERVEIS SOCIALS\nEls grups també han fet una declaració institucional per sol·licitar a la Generalitat que doti el contracte programa en serveis socials per al període del 2022 al 2025, després de dos anys sense fer-ho.\nMés en aquesta secció: « Pujar impostos a Tarragona, en mans de l'oposició L'ocupació il·legal de Boscos de Tarragona arriba al plenari »


Cauen les vendes de cotxes en més d'un 17% al juny, influïdes pel pessimisme econòmic\nLes vendes de cotxes, un dels indicadors més importants de la marxa de l'economia, i en especial del consum dels particulars, es van desplomar al mes de juny. La patronal del sector, ANFAC, recorda que les vendes al juny de l'any passat van ser un rècord històric i que, per aquesta raó, la comparació amb el d'aquest any provoca una caiguda tan pronunciada. Amb tot, es reconeix que, en la caiguda, hi ha influït molt el pessimisme econòmic.\nEn concret, les vendes de turismes han baixat un 17% solament al mes de juny. És un dels pitjors percentatges dels últims anys. I el que és encara més significatiu, en els sis primers mesos d'aquest any el descens és del 9%.


El clàssic no està en perill - Empordà\nEl clàssic no està en perill\nEl davanter del Barça es mostra satisfet per tenir l'equip líder tot i l'absència de dos mesos de l'argentí\nMADRID/BARCELONA | EFE/DDG 19.11.2015 | 06:30\nEl clàssic no està en perill Luis Suárez va atendre les preguntes dels periodistes al final de l'entrenament matinal del Barça.\nEl Madrid-Barça d'aquest dissabte a la tarda no està en perill de suspensió malgrat l'estat d'alerta que es viu a Europa després dels atemptats de divendres a París. El ministre d'Interior, Jorge Fernández Díaz, va assegurar ahir que per ara no es plantegen ajornar el clàssic, encara que va admetre que el duel serà declarat d'«alt risc» i que s'establiria un «dispositiu intensíssim» de seguretat.\nFernández Díaz va posar el partit de futbol disputat dimecres a Londres entre les seleccions d'Anglaterra i França com a «exemple» del que ha de ser el clàssic que dissabte protagonitzaran els dos clubs més poderosos del futbol espanyol. El ministre va destacar que l'emotiu amistós de Wembley va transcórrer «amb absoluta normalitat» i va confiar que sigui «un model de referència» per al Madrid-Barça. Ahir a la tarda es va reunir la comissió contra la violència en l'esport que, va de declarar aquest clàssic de la Lliga espanyola com a partit d'alt risc.\n«A dia d'avui no ens plantegem per res la suspensió d'aquest partit, sense perjudici que si hi hagués dades objectives que aconsellessin la suspensió es faria, però en aquests moments no hi ha cap dada objectiva que avali la necessitat de prendre una decisió d'aquestes característiques», va considerar. Dimecres també hi havia programat un duel amistós entre Alemanya i Holanda que va acabar suspès poc abans de començar-se, i amb el camp desallotjat, per un possible temor d'atemptat. Dimarts tampoc es va jugar, pel mateix motiu, el Bèlgica-Espanya.\nMentrestant, Barça i Madrid segueixen preparant el clàssic. Luis Enrique va recuperar ahir els cinc internacionals espanyols i el belga Thomas Vermaelen, un cop finalitzada la concentració amb les seves respectives seleccions. Ahir ja es van exercitar Gerard Piqué, Jordi Alba, Andrés Iniesta, Sergio Busquets, Marc Bartra i el belga Vermaelen amb la resta dels disponibles.\nEntre aquests hi ha l'argentí Lionel Messi, que va tornar a ?exercitar-se amb normalitat i que podria rebre l'alta mèdica a final d'aquesta setmana. A l'entrenament d'avui, programat per a les 18.00 hores, ja hi haurà la resta d'internacionals: els brasilers Neymar i Dani Alves, el xilè Claudio Bravo, l'argentí Javier Mascherano, el turc Arda Turan i Munir el Haddadi, que estava concentrat amb la sub-21. En el Madrid, per la seva bandfa, tot fa pensar que Keylor Navas podrà reaparèixer a la porteria.


JOANA BIARNÉS i SILVIA OMEDES\nDiàleg entre Joana Biarnés y Silvia Omedes\nJoana Biarnés, la desconeguda història de la primera fotoperiodista espanyola.\nva ser la dona que va saber colar-se a l'avió i a l'hotel dels Beatles per aconseguir una exclusiva històrica; que va enganyar a Roman Polansky, adoptant una identitat falsa; que es va posar vermella quan Clint Eastwood la va besar als llavis; que va retratar un jove i desconegut Joan Manuel Serrat; que va ser fotògrafa personal de Raphael, i que va revelar els negatius de la cerimònia dels Òscars de Hollywood al lavabo de la casa de Xavier Cugat...\nJoana Biarnés és el testimoni d'una època, una fotoperiodista de fortes conviccions, que va deixar la càmera en el moment que el sensacionalisme va envair la professió i va reinventar-se com a cuinera a Eivissa. Pel seu restaurant, Cana Joana, van passar-hi els personatges més populars dels anys 80 i 90. Va ser el restaurant favorit de Don Joan de Borbó, va ser on Sara Montiel va començar a fumar els seus famosos purs i va ser el restaurant que va rebre tots els elogis de la crítica gastronòmica del país i de cuiners com Arzak o Nandu Jubany.\nJoana Biarnés és una dona lluitadora que ha trencat moltes barreres, excepte la de l'oblit.\n1935. Neix a Terrassa. Filla de Rosario Florensa i Joan Biarnés, fotògraf esportiu, l'estudi i laboratori del qual es va convertir en lloc de trobada i aprenentatge.\n1947-1959. Comença a ajudar ell seu pare, que ja col·laborava amb publicacions esportives (futbol, cocaísmo, hoquei sobre herba ...). Publica el seu primer reportatge al diari El Mundo Deportivo. Ingressa a l'Escola de Periodisme de Barcelona.\n1962. Treballa en el Diario Pueblo, de Madrid, on cobreix, per exemple, la riuada del Vallès que devasta la ciutat de Terrassa. Viatja per Espanya i per l'estranger. Durant nou anys, cobreix les actuacions del cantant Raphael, dins i fora del país.\n1973. Deixa el diario Pueblo, on va treballar amb César Lucas o Raúl Cancio, entre d'altres. Comença a treballar amb Blanco i Negro, del diari ABC.\n1975. Dirigeix l'equip gràfic de l'Agència Contifoto. Funda la seva pròpia agència: Sincro Press International.\n1985. Abandona la professió de fotoreportera.\n1986. Obre el restaurant Cana Joana, a Eivissa.\n2007. Es jubila i tanca Cana Joana. S'instal·la a Viladecavalls, situat a la seva Terrassa natal.\n2014. Rep la Creu de Sant Jordi, que atorga la Generalitat de Catalunya. S'inicia la filmació d'un documental sobre la seva vida i obra "Juana Biarnés. Una entre tots”, produït per Òscar Moreno, Jordi Rovira i Xavier Baig de REC Produccions.\n2015. L'editorial La Fabrica publica, en la seva sèrie Photobolsillo, un llibre dedicat a Joana Biarnés, que és presentat a Madrid (La Fabrica) i a Barcelona (Galeria Valid Foto).\nEl documental es presenta a l'octubre en la Xa edició del festival Memorimage de Reus.\n2005. Fotògrafes pioneres de Catalunya (col·lectiva)\nPalau Robert, Barcelona.\n2012. 50 aniversari de la riuada a Terrassa (col·lectiva)\n2014. Joana Biarnés: Pionera del fotoperiodisme. Fotografies (1960-1970)\nEl rostre , l'instant i el lloc. Sala Muncunill , Ajuntament de Terrassa.\n2015. Joana Biarnés: Pionera del fotoperiodisme. Fotografies (1960-1970)\nEl rostre, l'instant i el lloc. Museu d'Art Jaume Morera, Lleida .\nDistinció Un segle de fotografia de moda. Museu del Disseny de Barcelona (col·lectiva).\n2016. Joana Biarnés: Pionera del fotoperiodisme. Fotografies (1960-1970)\nEl rostre , l'instant i el lloc. Biennal de Fotografia Xavier Misercahs, Palafrugell.


Honey Hanger Bradworthy Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 20 allotjaments a Bradworthy.\nBradworthy, Bradworthy, Regne Unit - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Bradworthy, Honey Hanger és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoney Hanger ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, nevera, plat de dutxa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Honey Hanger és una selecció idònia per a la vostra estada a Bradworthy.\nAllotjaments a Bradworthy


Els parcs de Burjassot obrin el diumenge 26 d’abril, amb especials normes d’ús per a respectar el distanciament social – Ajuntament de Burjassot\nEls parcs de Burjassot obrin el diumenge 26 d’abril, amb especials normes d’ús per a respectar el distanciament social\n25 abril 2020|Burjassot\nA partir d’aquest diumenge 26 d’abril, xiquets i xiquetes de fins a 14 anys, podran eixir a fer passejos i a jugar al carrer, una vegada al dia i durant una hora, per vies i espais d’ús públic, inclosos els espais naturals i zones verdes autoritzats, en un entorn com a màxim d’un quilòmetre al voltant del seu domicili i sempre en companyia d’un adult.\nAixí, a partir de demà diumenge, els parcs municipals de Burjassot quedaran oberts, però la seua entrada quedarà subjecta a una sèrie de normes d’ús molt més restrictives d’allò habitual, per a preservar, en tot moment, el distanciament social de, com a mínim dos metres, que ha de complir-se en aquestes eixides, permeses pel Govern, a partir de demà.\n“En tot moment– ha volgut manifestar l’alcalde de Burjassot, vull cridar al sentit de les responsabilitat individual i cívica, així com el sentit comú, per part de la ciutadania de Burjassot. Fins ara, els veïns i veïnes han mantingut un comportament exemplar durant el confinament i així ha de continuar sent, ara que els nostres fills i filles podran airejar-se una mica, amb aquests breus passejos. És fonamental que, si es decideix fer ús dels parcs i espais verds que a partir de demà diumenge obrim, es complisquen totes i cadascuna de les normes d’ús ja que el distanciament social ha de continuar prevalent per damunt de tot”.\nA més de les indicacions que adults i xiquets han de complir per a eixir al carrer i que acompanyen a aquesta notícia, en el cas dels parcs municipals de La Granja, 8 de març, L’Eixereta, El Mirador i Vicent Ferrer, les zones infantils es mantindran clausurades, així com els serveis, les fonts públiques i els jocs biosaludables.\nEn el cas de la Granja i L’Eixereta, també estaran clausurades la zona d’skate, petanca i altres zones esportives. Aquests cinc parcs comptaran amb un accés únic per a poder controlar millor el nombre de persones que puguen accedir a la instal·lació, i evitar possibles aglomeracions. La Policia Local i la Brigada Municipal estaran en aquestes instal·lacions per a fer complir la normativa. La resta d’àrees de jocs infantils d’altres zones verdes també romanen precintades i no poden utilitzar-se.\nEls parcs estaran oberts de 9h a 21 però, des de l’Ajuntament de Burjassot, es recomana evitar hores punta.\nparcs, eixides, parques, covid19, zones verdes, normes


Baròmetre de l’ús del català a Internet – novembre 2015 – WICCAC\nBaròmetre de l’ús del català a Internet – novembre 2015\nLa Plataforma per la Llengua i WICCAC denuncien que les webs dels supermercats DIA i Clarel en català en realitat són en castellà.\nL’empresa d’automòbils Ford es nega a incorporar en català a la seva web.\nEl món cultural clama per un Espai audiovisual compartit en català.\nSoftcatalà presenta la traducció al català del programa de retoc fotogràfic GIMP 2.8.16.\nSoftcatalà presenta la traducció al català de la distribució de GNU/Linux Fedora 23.\nEl català, entre els idiomes més presents a Internet. (Font: Racó Català)\n151 candidats opten a ser finalistes a la 3a edició del Premi Martí Gasull i Roig.\nActualització mensual del resum de situació del Baròmetre de l’ús del català a Internet de WICCAC a 30 de novembre del 2015.\nEl percentatge global d’ús del català és del 64,10% (mitjà), 0,05 punts percentuals superior al del mes anterior (64,05%).\nNotícies destacades del mes de novembre del 2015:\nLa Plataforma per la Llengua i WICCAC denuncien que les webs dels supermercats DIA i Clarel en català en realitat són en castellà. La Plataforma per la Llengua i WICCAC han comprovat que la suposada versió en llengua catalana de l’empresa de supermercats DIA (així com la seva filial Clarel), implantada el 2015 després de diverses peticions de consumidors, no té més que els títols en català i és, en realitat, una web amb tots els continguts en castellà. El mateix passa amb la versió en anglès, que també és en castellà. Les entitats també han observat que la botiga online en totes dues webs es presenta íntegrament en castellà, fet que vulnera els drets lingüístics de disposar de forma immediata de les informacions sobre preus, compres i contractacions en llengua catalana, recollides en la llei 22/2010, del Codi de consum de Catalunya. Totes dues entitats han tornat a demanar a l’empresa que implanti el català a les webs de DIA i Clarel. Més informació a la notícia de la Plataforma per la Llengua.\nL’empresa d’automòbils Ford es nega a incorporar en català a la seva web. La Plataforma per la Llengua i WICCAC han rebut resposta negativa de la filial espanyola de la multinacional americana Ford a la petició d’incorporar el català a la seva web. Ford, amb seu espanyola i fàbrica al País Valencià, ha confirmat que el català seguirà sense formar part de la seva web. L’empresa ha afirmat que seguirà oferint els seus serveis a la web sense tenir en compte la comunitat de consumidors en llengua catalana, que hauran de seguir informant-se dels vehicles, característiques i preus en altres llengües. Tanmateix Ford té la web en llengües que compten amb molts menys parlants que el català com són el lituà, letó, estonià, armeni, eslovac, eslovè, finès, danès o, fins i tot, l’islandès, llengua amb poc més de 300.000 parlants.\nEl món cultural clama per un Espai audiovisual compartit en català. Més de dos centenars de col·lectius i personalitats del món associatiu, polític, dels mitjans i de la cultura de tot el domini lingüístic demanen el bastiment d’un Espai de Comunicació en Català i la reciprocitat de tots els canals de ràdio i televisió. Les adhesions al Manifest impulsat el passat 24 d’octubre per Enllaçats per la Llengua s’han multiplicat i creix el suport per la reobertura de RTVV i la reciprocitat i coordinació entre tots els mitjans en català. Més informació a la notícia d’Enllaçats per la Llengua.\nSoftcatalà presenta la traducció al català del programa de retoc fotogràfic GIMP 2.8.16. Softcatalà presenta la traducció al català de la versió 2.8.16 del GIMP, el popular programa de codi lliure i multiplataforma de retoc fotogràfic i composició artística professional desenvolupat per la comunitat gimp.org. El GIMP és ideal per a fotògrafs, dissenyadors de web i en general per a qualsevol persona que vulgui editar o compondre imatges digitals, ja que el GIMP permet treballar en tècniques avançades de disseny gràfic: canals, capes, màscares, eines de selecció intel·ligents i eines per fer correccions de nivells i corbes de color. Més informació a la notícia de Softcatalà.\nSoftcatalà presenta la traducció al català de la distribució de GNU/Linux Fedora 23. Ja hi ha disponible la versió en català de la distribució de GNU/Linux Fedora 23, un sistema operatiu complet de propòsit general que està basat exclusivament en codi obert. El projecte Fedora es basa en fòrums públics, processos oberts, innovació ràpida, meritocràcia i transparència per obtenir el millor sistema operatiu i plataforma que el programari lliure i de codi obert pugui proporcionar. El desenvolupament es realitza en un fòrum públic. El projecte produeix aproximadament dues versions de Fedora l’any. Per a més informació, visiteu el lloc web del projecte Fedora. Més informació a la notícia de Softcatalà.\nEl català, entre els idiomes més presents a Internet (Font: Racó Català). Actualment es parlen aproximadament unes 7.100 llengües al món i, d’aquestes, una tercera part està en perill d’extinció. Segons Ethnologue, 1.519 llengües tenen “problemes” pel que fa a la supervivència i unes 915 es considera que “estan morint”. L’ús que es fa d’una llengua és el que la manté en vida, i això no sempre és fàcil. Amb aquest argument, el Fòrum Econòmic Mundial, conegut com Davos, es pregunta en un article si Internet “extermina” les llengües. Tot i que el català no té el suport d’un estat al darrere i moltes vegades se l’ha titllat de tenir poc ús social, resulta que té una alta presència a les grans plataformes d’Internet. Si mirem el gràfic de Davos, podem veure que el català està reconegut i l’usen Google Search, Viquipèdia, Facebook, Google Translate i Twitter. L’única plataforma present al gràfic que no inclou el català és Linkedin. Més informació a la notícia de Racó Català.\n151 candidats opten a ser finalistes a la 3a edició del Premi Martí Gasull i Roig. La Plataforma per la Llengua ha tancat el període d’inscripció de candidatures amb un total de 300 propostes, de les quals 151 són candidatures úniques. El Jurat rebrà el llistat de candidats per tal que es faci una valoració de les 3 millors propostes i serà llavors quan s’engegarà, novament, el procés participatiu. Aquests tres finalistes passaran a votació popular a través de la pàgina web premimartigasull.cat a principis de gener. Més informació a la notícia de la Plataforma per la Llengua.\nLa Plataforma per la Llengua aconsegueix les 25.000 adhesions perquè NETFLIX emeti en català (Plataforma per la Llengua, 30-11-2015)\nLa Generalitat mou fitxa perquè Netflix aposti pel català (Racó Català, 13-11-2015)\nEl Departament de Cultura inicia els contactes amb aquesta companyia perquè incorpori la llengua catalana.\nMilmots, la plataforma per difondre i compartir lèxic d’arreu dels Països Catalans (Racó Català, 2-11-2015)\nEs tracta d’una eina interactiva que recull paraules que introdueixen els usuaris i les localitza en un mapa.\nLa Plataforma per la Llengua cerca aliances a Europa per defensar el català (Plataforma per la Llengua, 30-11-2015)\nLa Plataforma per la Llengua envia una versió anglesa de l’InformeCAT a 200 personalitats internacionals (Plataforma per la Llengua, 30-11-2015)\nVols formar part del portal de professionals de les TIC catalanes de la Fundació puntCAT? (Fundació puntCAT, 25-11-2015)\nLa Fundació puntCAT posa en marxa Ticcentral.cat, un marketplace on els professionals de les TIC catalanes poden oferir els seus serveis sense intermediaris.\nArrenca La Gira del .cat a Vic per conscienciar de la importància que empreses i particulars adoptin el .cat (Fundació puntCAT, 25-11-2015)\nLa Fundació puntCAT i la plataforma Cap Empresa Sense Web impulsen aquesta campanya.\nUn centenar de viquipedistes participen a la primera jornada de la Viquitrobada 2015 (Amical Wikimedia, 14-11-2015)\nAmical Wikimedia organitza a Girona la Viquitrobada anual de la comunitat viquipedista catalana en un moment clau per arribar als 500.000 articles.\nViquitrobada 2015 Girona (14 i 15-11-2015)\nGuifi.net guanya els Premis Europeus de Banda Ampla (VilaWeb, 16-11-2015)\nEl buscador europeu Qwant s’enfronta al gegant Google (Punt TIC, 20-11-2015)\nJa es pot aprendre català a través de Duolingo (Racó Català, 20-11-2015)\nLa plataforma d’ensenyament d’idiomes incorpora des d’avui l’opció d’aprendre català per a castellanoparlants.\nUn portal per a seguir la censura de continguts a les xarxes socials (VilaWeb, 26-11-2015)\nACL el Tempir rep el Premi Miquelet d’Honor 2015 (FOLC.cat, 2-11-2015)\nL’App de la setmana – Apprendo Català (Direcció General de Política Lingüística de la Generalitat de Catalunya, 12-11-2015)\nLa Plataforma per la Llengua presenta una edició renovada de la guia “Què faig si…?” (Plataforma per la Llengua, 17-11-2015)\nA tocar dels 500.000 (Tribuna.cat, 17-11-2015)\nLa rellevància de les TIC que parlen català (Fundació puntCAT, 11-11-2015)\nUn acord entre la Fundació Mobile World Capital Barcelona i el Cercle Tecnològic de Catalunya impulsa les TIC catalanes.\nLes 10 claus de Viquillibres (Amical Wikimedia, 1-11-2015)\nLibreOffice vol sobrepassar el miler de desenvolupadors (ycom.cat, 24-11-2015)\nDescarrega’t la nova app per trucar al 112 amb geolocalització (Punt TIC, 26-11-2015)\nNova edició de la Nit de la Llengua al Món Digital (Direcció General de Política Lingüística de la Generalitat de Catalunya, 19-11-2015)\nEl valencià, llengua habitual de comunicació de la Generalitat Valenciana (Direcció General de Política Lingüística de la Generalitat de Catalunya, 17-11-2015)\nPresentat el Full de Ruta per a la Diversitat Lingüística perquè ‘Europa doni cabuda a totes les seves llengües’ (Racó Català, 22-11-2015)\nLa xarxa NPLD destaca el valor de tots els idiomes per a la cohesió social i el desenvolupament, i demana a la UE que doni suport actiu a les llengües “més vulnerables”.\nEl Voluntariat per la llengua celebra l’assoliment de les 100.000 parelles lingüístiques (Direcció General de Política Lingüística de la Generalitat de Catalunya, 27-11-2015)\nEl govern espanyol bat el rècord d’imposició del castellà en una sola llei (Plataforma per la Llengua, 25-11-2015)\nEl govern espanyol demostra reiteradament el seu menyspreu per la diversitat lingüística de l’estat espanyol.\nEl govern d’Espanya acaba la legislatura amb dues noves lleis impositives del castellà (Plataforma per la Llengua, 4-11-2015)\nLa llei d’acollida a Catalunya per sota de la mitjana europea en hores d’aprenentatge de llengua catalana (Plataforma per la Llengua, 24-11-2015)\nDia de la diversitat: drets lingüístics, drets humans! (Plataforma per la Llengua, 11-11-2015)\nLa Plataforma per la Llengua insta el senat francès a ratificar la carta europea de les llengües regionals o minoritàries (Plataforma per la Llengua, 9-11-2015)\nUn nou web localitza i documenta els monuments commemoratius de l’espai públic català (Institut d’Estudis Catalans,19-11-2015)\nLes 10 millors apps del mes de novembre (ycom.cat, 17-11-2015)\nWICCAC2018-08-08T21:20:48+02:0030 de novembre de 2015|Llengua|0 Comentaris


423.000 vehicles han tornat a l'àrea metropolitana de Barcelona fins a les quatre de la tarda, el 74% dels previstos. ACN\n18-04-2022 | Actualitzat 19-04-2022 07:56\n542.000 vehicles han tornat a l'àrea de Barcelona des de les 12.00 hores de diumenge fins a les 21.00 hores d'aquest dilluns, segons dades del Servei Català de Trànsit. Això representa el 95% dels 570.000 desplaçaments que s'esperaven entre ahir i aquest Dilluns de Pasqua.\nA diferència de les llargues cues que es van registrar a l'AP-7 diumenge, avui la circulació és més fluïda a la xarxa viària catalana i només hi ha dificultats destacables precisament en aquesta autopista a Roda de Berà (Tarragonès), on hi ha 11 quilòmetres de congestió cap al nord.\nAltres punts amb retencions puntuals han estat també l'AP-7 entre Freginals (Montsià) i Castellbisbal (Vallès Occidental) i a Maçanet de la Selva (Selva), Hostalric (Vallès Oriental) i la Roca del Vallès (Vallès Oriental), així com la C-16 entre Berga i Cercs (Berguedà) i la N-340 entre Creixell (Tarragonès) i el Vendrell (Baix Penedès). També la N-II a Tordera (Maresme) i l'A-2 a Bellpuig (Urgell) i entre el Bruc (Anoia) i Esparreguera (Baix Llobregat).