Una de les finques vinícoles d’Ametller. FOTO: FAMÍLIA AMETLLER\n29/11/2020 - 10:00h\nEl primogènit de la vuitena generació de la nissaga penedesenca cohesiona els projectes vitivinícoles de la família\nAbans que Ametller fos conegut per les botigues que té escampades arreu del país, la família del barri de la Rovira Roja de Sant Martí Sarroca era coneguda per la seva feina a la vinya. Els Ametller tenien dotze hectàrees de vinya i una d’horta, i venien els seus productes al mercat de Vilafranca.\nLa mort prematura del pare dels Ametller va deixar Jordi Ametller al capdavant de l’explotació. El primogènit de la família, el Joan, havia renunciat a les terres per poder estudiar. Però tot i que es va llaurar una brillant carrera en empreses multinacionals, el Joan mai va renunciar a la seva essència pagesa.\nL’any 2000 va crear el seu propi projecte vinícola al Priorat. “La zona m’apassionava, me’n vaig informar molt i, fent cas a bons assessors, vaig comprar 3,8 hectàrees de vinya amb vuit mil ceps abandonats al paratge de les Solanes, al terme municipal de Porrera”, explica el Joan. Però amb això no en tenia prou. Ell volia recuperar el vincle que la família Ametller havia tingut sempre amb la vinya, la seva raó de ser.\n“Veient créixer el projecte del Priorat, cada cop tenia més clar que havíem de reprendre la tradició d’embotellar als orígens, al Penedès. Teníem terra en propietat, bona matèria primera i expertesa en l’elaboració de vins. La decisió es va consolidar el 2014, quan ens vam enamorar de Mata d’Abelló”, apunta Ametller.\nFruit d’aquest retrobament amb els seus orígens, la família penedesenca ha creat Família Ametller, una gamma de vins que inclou 22 referències elaborades al Penedès i el Priorat. Actualment n’exporten una petita part, i la majoria de les ampolles que elaboren es distribueixen a través de les botigues familiars Ametller Origen.\nJoan Ametller té clar que aquest només ha de ser l’inici del projecte. “No hem creat uns vins perquè estiguin només a les nostres botigues. La meva iŀlusió seria que els nostres vins els pogués adquirir qui vulgui”, assegura el viticultor, que per aconseguir-ho aposta per “democratitzar els vins”.\nActualment, el vi català té un prestigi que fa vint anys no tenia, i estic molt agraït per aquest posicionament. Però el vi s’ha de consumir. Vinc d’un món en què es beu vi cada dia, i em sap molt de greu quan vaig a restaurants de la comarca i no hi ha una ampolla a cada taula”, es lamenta Ametller, conscient que el primer pas per aconseguir que es begui més vi s’ha de fer a la vinya.\nLa DO Penedès preveu que aquest Nadal les vendes cauran un 30%\nACN | 03/12/2020 - 19:00h\nSanti Borrell | 10/01/2021 - 12:00h\nSant Martí anuncia l’arribada del vi novell a deu cellers catalans\nEva López | 13/11/2020 - 10:22h\nInnovi coordina un projecte per estudiar com influeix el paisatge botànic de les vinyes en les aromes del vi


Els Estats Units enfonsen el vaixell fantasma arrossegat pel tsunami del japó de fa un any\nLa guàrdia costanera dels Estats Units ha enfonsat aquest dijous el vaixell que va quedar a la deriva arran del tsunami del Japó de l'11 de març de l'any passat, i que havia arribat ara a les costes d'Alaska. Els guardacostes van disparar amb artilleria contra el pesquer per aconseguir el seu propòsit, ja que consideren que era un risc per a la navegació perquè anava sense rumb i sense llums. La nau ha quedat enfonsada a 180 milles de la costa.\nRedacció 06/04/2012 - 07.39 Actualitzat 06/04/2012 - 10.44\nLa guàrdia costanera nord-americana va enfonsar el pesquer amb artilleria a 180 metres de la costa d'Alaska.\nEl vaixell, el "Tyon Un Maru", es trobava en estat d'abandonament i formava part del milió i mig de tones de residus que el govern japonès calcula que el tsunami va arrossegar mar endins, la major part de les quals podrien començar a arribar a la costa oest dels Estats Units i del Canadà.\nLa guàrdia costanera nord-americana desconeix la quantitat de combustible que portava el pesquer, localitzat fa un parell de setmanes a l'oest del Canadà, però consideren que no hi ha risc mediambiental.\nEl vaixell, de 65 metres d'eslora, es dedicava a la pesca del calamar i estava ancorat al port de l'illa japonesa de Hokkaido quan, l'11 de març de l'any passat, un tsunami va arrasar la costa del Japó.\nEl pesquer navegava a la deriva davant la costa d'Alaska, una zona on hi ha molt de trànsit de vaixells.


Assegurança de transports CMR – Assegurances Bilbao\nAssegurança de transports CMR\nAmb tu també a l'estranger\nDe què tracta l'assegurança de transports CMR?\nL'assegurança de transports CMR et garanteix la protecció de la mercaderia i cobreix la responsabilitat civil contractual del transportista mentre realitza la seva activitat fora de les fronteres nacionals. Aquesta assegurança inclou el transport per via terrestre.\nAvantatges de l'assegurança de transport CMR\nProtegeix la teva mercaderia durant el transport als 54 països que s'acullen al conveni CMR, és a dir, tots els països de la UE i altres països d'Europa, Àsia i Àfrica.\nObtén protecció en cas d'incidències eventuals derivades de la responsabilitat contractual del transportista.\nEns adaptem al tipus de mercaderia que transportes i al volum del teu negoci per oferir-te la millor protecció.\nObtén els beneficis d'una assegurança especialitzada en el transport terrestre.\nCobertures de l'assegurança de transport CMR\nResponsabilitat civil contractual del transportista\nEl contracte cobreix la responsabilitat civil contractual derivada de l'activitat del transportista.\nLa protecció està subjecta a la legislació vigent.\nLa indemnització es decideix d'acord amb el conveni CMR, que fixa el valor per quilogram en funció de l'IPREM diari.\nT'indemnitzem per la destrucció, pels danys materials i per la desaparició de la mercaderia assegurada durant el transport.\nQuè és el CMR?\nEl CMR és un acord internacional que regula el Contracte de Transport Internacional de Mercaderies per Carretera.\nA qui va dirigida l'assegurança de transports CMR?\nAquesta assegurança va dirigida a transportistes, tant empreses com autònoms.\nQuè és exactament la carta de port CMR?\nLa carta de port CMR és un document en què s'inclouen les dades de l'empresa de transport, la matrícula del camió, la descripció i l'estat de la càrrega, el carregador, el receptor, les instruccions de transport i altres circumstàncies especials. És en aquest document on cal anotar les incidències que presentin les mercaderies en el moment del lliurament.\nL'assegurança de transports CMR ofereix protecció per al transport internacional de mercaderies per via terrestre d'acord amb les causes de responsabilitat que descriu el conveni CMR.\nCom es calcula la indemnització d'aquesta assegurança en cas d'incidència?\nAquesta assegurança està subjecta a la legislació vigent i calcula l'import de la indemnització per quilogram de mercaderia transportada en funció de l'IPREM diari.


Alàs i Cerc | enciclopèdia.cat\nMunicipi de l’Alt Urgell, a llevant del pla de la Seu.\nEl terme municipal d’Alàs i Cerc es creà l’any 1970 quan al terme tradicional d’Alàs, d’una extensió de 4,85 km2, li fou annexat el fins llavors municipi de Cerc (escrit antigament Serc), força més extens, amb 52,8 km2.\nEl municipi és situat a l’E del cap comarcal, a la riba esquerra del Segre. Limita al N amb Estamariu, a l’E amb Arsèguel i Cava, al S amb la Vansa i Fórnols, a l’W amb el Pla de Sant Tirs i al NW amb la Seu d’Urgell. Dins el terme d’Alàs i Cerc hi ha el petit enclavament de Bell-lloc, que pertany al municipi de la Seu i que és situat als primers contraforts del Cadí.\nEl Segre li fa de límit natural pel N; únicament a la dreta del riu hi ha un petit bocí de terres que correspon a l’antic terme de Torres, incorporat des de mitjan segle XIX al d’Alàs. El termenal, per llevant, remunta la riba dreta del riu de Vilanova passant pel roc de la Gralla i el roc del Moixol i continua aigua amunt el curs del torrent de la Molina fins a arribar a la carena de la serra de Cadí, que fa de límit per migdia des de ponent de la Torre de Cadí passant pel portell de Cadí i el cap de la Fesa (2 391 m). Davallant de la serra de Cadí, el termenal passa pel coll de Pradell i segueix per la serra de Sant Salvador i per la partida de Fontfreda, passa a migdia del roc de Carbassa, travessa el barranc dels Reguers, el torrent del Bufot i el de Sagàs i arriba a la roca de la Dona. Des d’aquest punt el límit de ponent segueix la capçalera del riu de Casanoves per la riba esquerra fins a travessar-lo a l’altura del pui de la Bastida (1 309 m), i ressegueix la carena de la serra de la Bastida fins al turó de Porredon (1 123 m). En aquest punt el termenal pren direcció nord-est i abans d’arribar al Segre creua el curs del barranc de la Bastida i el del riu de Cerc.\nLes terres d’Alàs i Cerc s’estenen al peu de la serra de Cadí i els seus contraforts septentrionals; bona part del S del municipi és integrat al Parc Natural de Cadí-Moixeró. D’aquest muntanyam davallen les aigües que drenen el terme, un conjunt de petites valls paral·leles tributàries del Segre per l’esquerra. Hom destaca de llevant a ponent: el riu de Vilanova, que a la capçalera rep les aigües del torrent de la Bena, de la Molina, el Torrent Gran i el dels Mosquits; el torrent de Banat; el torrent de Santmiquel; el de Bell-lloc, que rep a la capçalera les aigües del barranc d’Ortedó; el riu de Cerc, que desguassa ja dins les terres de la Seu d’Urgell, i que és format a la capçalera pel torrent de Toscarre i el barranc de la Fou, i el barranc de la Bastida, que també vessa al Segre dins el municipi de la Seu d’Urgell, i és format a la capçalera pel barranc dels Reguers i el torrent del Bufot.\nEl terme comprèn, a més del poble d’Alàs, cap de municipi, els pobles de Torres d’Alàs, Cerc, Artedó, la Bastida d’Hortons, el Ges, Vilanova de Banat, el llogaret de Lletó i diversos santuaris i masies esparsos arreu.\nAl poble d’Alàs s’arriba per una carretera local que parteix de la N-260 de la Seu a Puigcerdà. També hi porta per l’esquerra del Segre un camí que prové de la Seu, i també des de la Seu surt una altra carretera local que mena a Cerc, Artedó i Vilanova de Banat. Des d’aquesta carretera surt un camí que porta al Ges. Per a arribar a altres pobles hi ha camins forestals.\nA Alàs hi havia 12 focs segons el fogatjament del 1365; el 1553 n’hi havia 24 a Alàs, 3 a Torres, 10 focs entre Cerc i el Ges, 8 a Artedó i Lletó i 5 a la Bastida d’Hortons. Un fogatjament posterior, del 1595, mostra un augment notable de la població: entre Artedó i Lletó hi havia 28 focs, a Vilanova de Banat, 13 i a la Bastida d’Hortons, 22. El 1787 hi havia 268 h a Alàs, 35 h a Torres, 92 h a Cerc, 70 h a Artedó, 113 h a la Bastida d’Hortons i 127 h a Vilanova. El 1842 hi havia 289 h a Alàs, 54 h a Torres, 140 h a Cerc, 120 h a Artedó, 91 h a la Bastida d’Hortons i 168 h a Vilanova. El 1860, ja incorporat Torres, el terme d’Alàs tenia 475 h i el terme de Cerc 824 h. A partir d’aleshores la població anà minvant. El 1900 hi havia 380 h a Alàs i 634 h a Cerc. El 1920 i el 1930 hi hagué una revifalla a Alàs: 396 h i 402 h respectivament. Però la tendència no fou la mateixa a Cerc: 677 h el 1920 i 619 h el 1930. El 1950 hi havia 337 h a Alàs i 444 h a Cerc. El 1960 hom registrà 355 h a Alàs i 407 h a Cerc. El 1970 el cens ja donava per a la població annexada dels dos termes un total de 588 h, i des d’aleshores experimentà una davallada contínua. Les majors pèrdues es donaren del 1975 al 1981, quan es passà de 538 h a 465 h. El 1986 hom empadronà un total de 424 h, i entre el cens del 1991 (403 h) i el del 2001 (405) s’apreciava una tendència a l’estabilització. El 2005 havia augmentat a 406 h.\nEl poble d'Alàs és el cap de municipi, però el terme comprèn també els pobles de Torres d’Alàs, Cerc, Artedó, la Bastida d’Hortons, el Ges, Vilanova de Banat, el llogaret despoblat de Lletó, el santuari de les Peces, el de Sagàs, i diverses ermites i masies esparsos arreu, com l’ermita de Sant Antoni del Tossal, la capella i mas de Sant Miquel, i la masia de la Molina de Lletó.\nEl 1860 hi ha constància d’un seguit de masies habitades, la majoria ara abandonades. Són les d’Angol, de Baró, de Batlló, de Bentacans, de Borreixot, de la Borda, de la Molina, de les Monges, de les Planes, del Coll, del Coll Cogumells, del Guimesó, el Mas dels Masos, la Masia del Poi, la del Ribó, la del Rullat, la del Serrador, la de Marquet, la de Martí, la de Rodaponent, la de Vinyoles, el Mas de Castellet i el molí fariner de Pujol.\nSegons Coromines, el topònim Alàs prové d’una forma bascoide preromana. Moll, en canvi, pensa que és probable que derivi d’un nom gentilici cèltic, Alacius. El lloc fou documentat en l’acta de consagració de la catedral d’Urgell, on apareix en la forma Alasso. Una altra citació antiga és la del 878, any que s’efectuà una permuta de terres “subtus villa Elasso”. Les altres mencions d’Alàs documentades al segle X en parlen sempre com a vila. L’any 979, els marmessors del vescomte d’Osona Guadall (que era germà del bisbe Guisad d’Urgell) donaren a l’Església d’Urgell l’alou que el dit vescomte tenia a la vila d’Alàs. L’església de Sant Esteve d’Alàs, amb les esglésies sufragànies i els alous que posseïa, fou donada el 988 al bisbe i als canonges de la Seu pel comte Borrell II. També el bisbe Sal·la d’Urgell, pel seu testament del 1003, deixà a Santa Maria d’Urgell un alou a Alàs. Totes aquestes donacions són a l’origen de la senyoria que el bisbe i el capítol d’Urgell posseïren a Alàs, senyoria i jurisdicció que conservaren fins a la desamortització del segle XIX.\nLes jurisdiccions dels diferents pobles del municipi pertangueren a diverses mans. Cerc, el Ges i Artedó foren del capítol de la catedral d’Urgell. La Bastida d’Hortons, dels vescomtes de Castellbò, dins el quarter de Castellciutat, però pel pariatge del 1278 permutaren el lloc amb el bisbe d’Urgell; el 1595 encara pertanyia al bisbe i al capítol, però posteriorment pervingué a la corona (ho era ja a la primeria del segle XVIII). Els llocs de Banat i de Vilanova de Banat foren dels Pinós.


Demostracions de cuina penedesenca a la Festa del Xató de Vilafranca del Penedès\n11/01/2012 – La Rambla de Sant Francesc de Vilafranca acollirà el diumenge 22 de gener la tradicional Festa del Xató, que enguany arriba a la catorzena edició. Des de les 11.00h del matí fins a les 14.30h es podran tastar les varietats de xató del Vendrell, Sitges, Vilanova i la Geltrú i Vilafranca del Penedès, elaborat pels mestres xatonaires o restauradors reputats de cada una de les poblacions, i acompanyat dels millors vins de la DO Penedès. A més, des de les onze del matí i fins a la una del migdia es faran demostracions de com elaborar les diferents receptes (a les 11.00h, el Vendrell; a les 12.00h, Vilanova i la Geltrú; i a les 13.00h, Vilafranca del Penedès). El tiquet complet de la degustació inclou dues racions de xató, vi o aigua, pa, coberts i una bossa de regal, per 8 euros. I el tiquet de repetició, que inclou una ració de xató costarà 4 euros.\nEl fet que la Festa del Xató coincideixi amb la Quinzena Gastronòmica de l’Alt Penedès —que se celebra entre el 16 i el 30 de gener— permetrà oferir enguany demostracions en viu i en directe de cuina penedesenca. La mostra es farà a l’envelat gastronòmic i, com que les places són limitades, s’hi haurà d’accedir amb una inscripció prèvia. A la mostra, hi participaran els restaurants El Racó de la Calma (11.30h), Trefi (12.30h) i Sol i Vi (13.30h). Els seus cuiners mostraran com cuinen els diferents plats típics de la zona i oferiran tastos maridats amb vins del Penedès.\nDurant tot el matí, a la Rambla hi haurà animació amb jocs i tallers infantils, on els més petits podran fer coques de recapte, a partir de les 11.30, dins del taller Juga i Esmorza.\nLa Festa del Xató coincideix, com és habitual, amb el Mercat d’artesania, brocanteria i pintura. Les parades d’art i artesania, els productes d’alimentació natural sense intermediaris, i els artesans i artistes locals acabaran de donar la nota de color a la jornada gastronòmica d’aquest diumenge.\nLa Festa del Xató de Vilafranca l’organitza el Patronat de Turisme i el Gremi d’Hostaleria de l’Alt Penedès amb la col·laboració de Caixa Penedès, el Consell Regulador de la DO Penedès i UVIPE. La festa s’inclou en el gruix d’activitats organitzades dins el calendari de la Ruta del Xató, la proposta de turisme gastronòmic de l’Alt Penedès, el Baix Penedès i el Garraf.


Cartes a la Directora 27/08/2018\n3 min. 27/08/2018 00:00\nEn nom meu i dels meus fills, volem donar les gràcies a la sanitat pública que tenim, i en especial a la planta cinquena de l’UCI de la Vall d’Hebron, pel tracte rebut. Vam ingressar el Josep un dissabte a la tarda d’urgències, amb una perforació d’esòfag; el diagnòstic era molt greu. Després de la primera intervenció semblava que se’n sortia prou bé, fins que van començar a sortir totes les complicacions previstes.\nVam viure moments molt durs, però tot el personal, metges, infermeres, infermers i auxiliars, no ens van deixar sols en cap moment. Nosaltres els ho agraíem -“Us mereixeu més d’un 10”- i ells sempre ens responien: “És la nostra feina”. Sí, sí que forma part de la seva feina, però el suport i l’amor rebut ha sigut molt gran i important, i això no té preu.\nAlgú ens va dir: “Quan tot surt bé, és fàcil ser agraït”. A nosaltres no ens hi va sortir, però l’agraïment que tenim és molt gran i per això volem donar les gràcies públicament. Esperem que pugueu seguir fent la vostra feina com fins ara i que us sentiu tan recompensats i acompanyats com nosaltres. Que Déu us beneeixi.\nCARME SANAHUJA GABARRA\nMés cartera que ‘cantera’\nEl Barça s’ha gastat durant el mandat de Bartomeu 460 milions d’euros en fitxatges: Arda Turan, Aleix Vidal, André Gomes, Digne, Cillessen, Alcácer, Denis Suárez, Deulofeu, Semedo, Yerry Mina, Dembélé... Només Umtiti i Coutinho se salven de la mediocritat generalitzada. Però és que ja en l’era Guardiola (el teòric referent del foment del planter) el club va invertir 375 milions, alguns d’ells en jugadors com Afellay, Maxwell, Henrique, Keirrison, Adriano, Hleb, Cáceres, Txigrinski... i en d’altres molt més rendibles però adquirits a preu d’or. Tot plegat contemplat per una premsa implacable amb els balafiaments del Madrid i, en canvi, molt tèbia -fins ara- a l’hora de denunciar els dispendis blaugranes. En qualsevol cas, és evident que la generació dels Messi, Iniesta, Xavi, Puyol, Valdés, Busquets, Pedro o Piqué és irrepetible, però La Masia actual s’ha convertit en una fàbrica de somnis (frustrats) i sembla que només la crua realitat els farà... despertar.\nEnguany, tot i que el 155 ha migpartit la celebració del naixement del mestre Pompeu Fabra, el seny ordenador del català, els nostres acadèmics i professors de català haurien d’homenatjar-lo esmerçant-se a bandejar els mots espuris pues i buenu que repetidament sentim als mitjans de comunicació. Doncs bé - pues buenu -, a veure si entre tots posem cura a parlar correctament la nostra llengua, altrament quedarem empantanegats com en els temps del “català que ara es parla” del comediògraf Serafí Pitarra...


SEPROAN - PROTECTORA D'ANIMALS DE SALLENT: de setembre 2010\nPodreu passar a cobrar les participacions de la loteria de Nadal TOTS els dimecres de gener i de febrer, de 17 a 19 hores al antic bar dels Rovira al Pont vell de Sallent, a partir del proper dimecres dia 12 de Gener. També les podreu cobrar a travès dels voluntaris que us les van vendre. Estem buscant un lloc a on pagar-les per els que esteu a Manresa.\nEnhorabona a tothom que va comprar lotería perque ens tornen 10€ per papereta!!!!\nJa tenim loteria de la protectora. Són 2,50 per participació. Es juguen 2 euros i els 0,50 són de donatiu per als animals. Fa 2 anys van tornar els diners, l'any passat van tocar 12 € i aquest any .... aquest any TOCA! No et quedis sense.\nTenim molts animals que necessiten medicació, vacunes, xip, esterilitzacions i per descomptat, menjar cada dia. Gràcies per ajudar als nostres animals.\nPodeu trobar en els següents establiments de Sallent:\nForn de pa CA L'ANSONA c/ Bisbe Valls, 5\nForn de pa CABANAS c/ Nou, 13\nRellotgería ENRIC BRUCH, c/ Cos, 28\nCERGUMS, c/ Avinyó, 5\nCasa VILARÓ c/ Cos, 27\nCANIS Veterinària c/ Bisbe Valls, 10\nI també a Manresa:\nRestaurant Dehesa Santa María c/ Carrasco i Formiguera,11\ni al Pans & Company del Bages Centre!\nMil gracies a tots por col.laborar!.\nPublicat per Seproan a 0:45 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Varis\ndiumenge, 26 de setembre de 2010\nNEGRITO - ADOPTAT!!\nEL Negrito va néixer sobre el 2008. És un gos molt sociable i afectuós. Li agrada que li tiris la pilota i te la porta mil vegades. Passeja perfectament sense la corretja i quan el crides ve de seguida. Això si, és un escapista, malgrat la seva mida s'enfila per les reixes de les gàbies!\nMés info seproan_sallent@hotmail.com\nPublicat per Seproan a 23:19 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Adoptats\nPEPITO - ADOPTAT!!!\nPepito, nascut a finals del 2008. Mesura 40 cm i pesa uns 11 quilos aproximadament. És un gos molt alegre i juganer, es passa el dia corrent darrere dels altres gossets. Li vols donar una segona oportunitat?\nAquest nen ja està adoptat!!!\nPublicat per Seproan a 22:43 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nNANO - ADOPTAT!\nAfortunadament, al Nano li ha arribat la seva oportunitat. Ja está amb la seva nova família que esperem s'adaptin perfectament i puguin ser feliços per sempre. Estem molt contents per tu Nano y gracies a la família que l'ha adoptat!\nEl Nano és un gos preciós, sembla mestís de llaurador. Té un any i mig aproximadament. Aquest gos es va passar molt temps lligat amb una cadena. Va entrar a la protectora amb una mica de por però ja ho té més que superat. És molt llest i aprèn fàcilment. Es porta molt bé amb els altres gossos i com a tots li agrada molt sortir a passejar. Li vols donar una oportunitat?\nMes info seproan_sallent@hotmail.com\nPublicat per Seproan a 13:41 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\ndimarts, 7 de setembre de 2010\nPETRA - ADOPTADA!!\nLa Petra és un amor de gosseta que tindrà aproximadament any i mig. És molt carinyosa, li agrada estar en contacte, que l'agafis i li diguin coses. Juga amb tots els altres sense problemes. Vols fer-li un regal? Li ofereixes la teva llar? Promet compensar't-ho amb escreix.\nPublicat per Seproan a 0:01 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\ndilluns, 6 de setembre de 2010\nLa Mai és la companya del Puk, vivien junts fins que van entrar a la protectora. Nascuda al voltant del 2008. És una gossa molt bonica, amb uns ulls preciosos, i molt bona i tranquila. Necessita una llar. T'animes? ADOPTADA!!!\nPublicat per Seproan a 23:41 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\ndiumenge, 5 de setembre de 2010\nKARLOS - ADOPTAT!!\nEl Karlos és un preciós bretó que van trobar perdut a la carretera. Nascut a principis de 2009. És un gosset molt afectuós, alegre i actiu. És molt sociable i juga amb tots sense problema. Tindrà aproximadament any i mig.\nReservat! i adoptat!\nPublicat per Seproan a 16:41 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\ndivendres, 3 de setembre de 2010\nNERON "2" - ADOPTAT!!\nAcaba d'entrar l'avi de la prote. Per causes alienes a ell s'ha vist sense família. Ha de ser molt dur estar 11 anys en una casa i veure's ara sol i en una gàbia. Malgrat tot segueix tenint aquesta mirada d'amistat i d'amor per la vida. No desaprofita un segon per moure la seva cua i sempre mira de cridar la teva atenció. No és just. Busquem algú amb un gran cor que li doni un "retiro" tranquil i digne els anys que li quedin.Més info seproan_sallent@hotmail.comQuina sort has tingut, per fi podràs ser feliç!\nPublicat per Seproan a 16:35 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nBAILARINA - ADOPTADA!!!\nAquesta preciositat de 7 quilos és de les últimes que han arribat. Tindrà un any aproximadament. És una petitona molt "salada" i molt graciosa. No té problemes amb els altres gossos i li agrada molt jugar amb la pilota. Està desitjant una família, vols acceptar-la en la teva?\nPublicat per Seproan a 16:21 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nGRUP DE TEAMING\nGRÀCIES PER COL.LABORAR\nNO EL DEIXIS AL COTXE!\nPENSA BÉ ABANS D'ADOPTAR\nGOSSOS EN ADOPCIÓ\nGATS EN ADOPCIÓ\ngat mascle (4)\nadopció conjunta (2)\nJA ESTAN AL CEL\nEns han deixat (8)\n*Fes de PADRI DE VOL:\n* O fes-nos una donació esporàdica:\n0081 0691 75 0001077214\n"Es pot viure sense un gat o un gos però no val la pena"


2 min. Brussel·les 04/02/2011 21:06\nSi la Generalitat vol que l'Estat li autoritzi l'ampliació del seu deute, haurà de presentar al govern espanyol "compromisos concrets i estrictes", amb un calendari clar per reduir el dèficit. Ho ha advertit José Luis Rodríguez Zapatero aquest divendres al vespre des de Brussel·les, on ha comparegut davant de la premsa després d'una reunió dels 27 socis de la Unió Europea.\n"La nostra predisposició és favorable al fet que la Generalitat tingui un finançament raonable, però cal que sigui corresponsable", ha argumentat. I ha al·legat que, en tot cas, "no es tractarà d'una decisió política, sinó tècnica, que tenir fonament financer".\nZapatero i Artur Mas es reuniran dilluns a la Moncloa en la primera trobada entre el president espanyol i el nou president de la Generalitat, i el tema financer serà el principal. De fet, el terreny ja s'està preparant des de fa setmanes i el Govern ja va enviar al ministeri d'Economia un document amb les seves propostes d'austeritat, com va avançar amb detall l'ARA.\nAquest divendres, fonts diverses han alimentat matisos diferents de la posició de Madrid. Rubalcaba, amb to institucional, s'ha limitat a dir que es demanarà col·laboració a Mas per reduir el dèficit i sortir de la crisi. Fonts del govern no concretades han indicat a Europa Press que veuen "difícil" que es permeti ampliar el deute a la Generalitat. I al vespre Zapatero ha fet la seva aportació des de Brussel·les. En realitat, els equips d'una i altra part estan preparant un acord que Mas i Zapatero hauran de ratificar en la seva trobada personal.


CEDEC presenta la seva eina d'anàlisi empresarial: CEDEC Business Intelligence - Notas de prensa\nCEDEC, empresa de consultoria líder a Europa en gestió, direcció i organització per a empreses familiars, s'ha convertit, aquests darrers anys, en un soci essencial per a milers d'empresaris d'arreu d'Europa. Fundada a Brussel·les el 1965, el seu objectiu és ajudar les empreses a assolir l'excel·lència empresarial en la seva gestió\nPublished in Brussel·les the 05.02.2020 16:29:19 in Cataluña\nDes dels seus inicis, CEDEC treballa a l'avantguarda de l'adaptació al canvi, amb la implementació de sistemes de gestió i d'organització que resultin més eficients, amb l'optimització dels resultats empresarials i, treballant per i per a l'empresari, per a l'assoliment dels seus objectius.\nEn aquest sentit, la consultoria presenta CEDEC Business Intelligence, una potent eina d'anàlisi empresarial que, juntament amb l'assessorament de CEDEC, permet a l'empresari treure el màxim partit a la informació de l'empresa, amb la presentació de visualitzacions interactives de dades gràcies a una interfície clara i intuïtiva que en facilita la comprensió, amb informació precisa i en temps real sobre diferents aspectes de la gestió del negoci.\nA més a més, CEDEC Business Intelligence permet accedir a la informació a través de qualsevol dispositiu i des de qualsevol lloc gràcies a la seva eina al núvol, fet que ofereix a l'empresari més agilitat i anticipació en la presa de decisions, gràcies a la configuració d'alertes personalitzades.\nEn paraules del president i CEO de la companyia, Alberto Pijuan, “CEDEC Business Intelligence permet crear un control actiu de l'empresa. És un instrument poderós per disminuir la incertesa que sovint envaeix els empresaris. El seu programari permet recollir informació fiable de manera ràpida sobre el seu entorn, imprescindible per alimentar el procés de reflexió estratègica de tots els empresaris que volen innovar i continuar desenvolupant la seva activitat”.\nL'objectiu de CEDEC Business Intelligence és millorar la visió i la gestió de l'empresa, amb la transformació de les dades en informació i la informació en coneixement pràctic per optimitzar el procés de presa de decisions del negoci.\nImplantada a Espanya des de 1971, CEDEC ha participat en projectes de més de 46.000 empreses, més de 13.000 a Espanya, i té una plantilla de més de 300 professionals altament qualificats a totes les seves seus. CEDEC és membre de l'AEC, l'Associació Espanyola d'Empreses de Consultoria.\nAmb oficines a Madrid i Barcelona, la consultoria d'organització estratègica per a empreses familiars CEDEC, també és present a França, Bèlgica, Luxemburg, Suïssa i Itàlia.\nEl treball i consolidació de CEDEC com a consultoria especialista en l'organització estratègica empresarial, es veu reflectit en nombroses opinions i casos d'èxit d'empreses que ofereixen de manera desinteressada la seva opinió sobre CEDEC, i que es poden consultar a les diferents webs dels països on està implantada l'empresa: https://www.cedec-group.com/es/opiniones, amb comentaris al seu canal de YouTube https://www.youtube.com/channel/UCg86SZfSTgWFsRWz27OfW_g.


Els Alps: Formació dels Alps\nEls Alps formen part de la cadena de muntanyes anomenada Cinturó Alpí, amb una primera a l'orogènia alpina de l'Era Cenozoica al Període Terciari; encara que cal tenir en compte que l'aixecament de la cadena muntanyosa va tenir diverses fases posteriors. Una orogènia és un període d'important formació i plegament de sistemes muntanyosos, durant el qual es produeix l'orogènesi. L'orogènesi és la formació de muntanyes i serralades que es produeix per la deformació comprensiva de regions més o menys extenses de litosfera continental i oceànica. Els materials pateixen diverses deformacions tectòniques de caràcter compressiu, com per exemple plegaments.\nDurant l'orogènia alpina es van formar un conjunt de muntanyes que totes plegades formen un important cinturó que comença a l'Atlàntic i acaba a l'Himalaya; aquestes són: Atles, Pirineus, Alps, Alps Dinàrics, Hel·lènides, Càrpats, Balcans, Taure, Caucas, Alborz, Zagros, Kush Hindú, Pamir, Karakoram i Himalaya. A causa de subsidència tectònica trobem la separació entre els Alps i el Càrpats. La cadena alpina d'Europa Occidental és el resultat de la subducció de la escorça de l'oceà Tetis (aquell que dividia Laurasia i Godwana) i la col·lisió de dues plaques tectòniques continentals: l'Europea i l'Africana. Per aquest motiu, els Alps presenten materials propis de l'escorça terrestre d'ambdues plaques.\nLa fase principal de la formació dels Alps està definida per la col·lisió entre plaques, que va coincidir amb la completa subducció de la plataforma oceànica del Tetis (Per localitzar el Tetis mirar Figura 1).\nEl trencament del Pangea\nA finals del període Carbonífer (fa 300 milions d'anys) va finalitzar l'orogènia Herciniana, amb la qual el supercontinent Pangea es va fragmentar formant a Godwana i Laurasia. A l'Est dels actuals Alps trobàvem l'oceà Tetis. Les formacions hercinianes es van veure deteriorades pels forts efectes dels factors erosius, com ara el vent i les aigües. A la vegada, es va extendre l'escorça gràcies a la inestabilitat isostàtica (moviments verticals de les plaques tectòniques). Es va produir un vulcanisme fèlsic (fèlsic correspon a l'associació entre el feldespat i el silici, en minerals silicats, magma i roques). Aquest vulcanisme, que va iniciar el rift (trencament) entre les plaques Europea i Africana, va estar relacionat amb l'amplia extensió de les conques formades al llarg de l'eix de la cadena muntanyosa. A començaments del període Juràssic (fa 180 milions d'anys) es va iniciar el trencament que va dividir al continent americà de l'europeu i l'africà, amb l'aparició d'un estret oceà que més tard es va convertir en l'Atlàntic. Aquest procés es conegut com el naixement de l'Oceà Piemonte-Liguria. Com aquest període va ser el de més alt nivell del mar, tots els oceans estaven connectats per mars superficials, de poca profunditat; aquests mars són la causa dels dipòsits sedimentaris formats durant el Mesozoic. Al Juràssic tardà el microcontinent Ibèria es va separar de la placa Europea, i l'Oceà Valais va formar-se entre ambdues plaques. A finals del Juràssic la subplaca Apuliana o Adriàtica va començar el seu desplaçament cap la plataforma oceànica de la placa Europea. La subplaca Apuliana o Adriàtica és una petita placa tectònica que es va separar de la placa Africana i que més tard s'incorpora al la cadena muntanyosa dels Alps, en la seva formació. La col·lisió entre la subplaca Apuliana i la placa Europea va formar trinxeres oceàniques als Alps de l'Est, és a dir, zones amb restes de masses d'aigua oceànica on als sols ara es troben dipòsits de sediments marítims profunds. El moviment divergent entre la placa Europea i Africana va ser un periode relativament curt; quan l'Oceà Atlàntic va formar-se entre Africa i Sud Amèrica (aproximadament fa 100 milions d'anys) Àfrica va començar a desplaçar-se cap en Nord-Est. Com a resultat d'aquest moviment la tova plataforma oceànica del Tetis va ser comprimida i subducida per la subplaca Apuliana. Les forces resultants de l'avenç de la placa Africana així com la subducció de la plataforma oceànica del Tetis van provocar que la placa Europea es deformés i entovés amb el contacte amb el calent Mantell, d'aquesta manera la placa Africana va continuar avançant fent pressió sobre l'Europea. El resultat de l'escalfament dels marges de les plaques va ser l'aparició d'illes d'origen volcànic. En el Cretaci tardà la primera col·lisió entre dues plaques continentals va ser entre la part Nord de la subplaca Apuliana i Europa. Aquesta fase es considera com la primera part de la formació dels Alps. La part de la subplaca Apuliana que va ser deformada en aquesta fase és el material que més tard formarà els nappes Austroalpins, dels Alps del Sud. Els nappes són grans unitats de roca, amb desenvolupament horitzontal, que van sofrir un desplaçament: com ara falles, plegaments o mantells de corriment. Tret del cinturó alpí que va sofrir les fortes pressions de l'orogènia, les altres regions alpines en el Cretaci encara es trobàvem sota domini marí. Als marges meridionals del continent Europeu teníem els mars superficials que van formar dipòsits calcaris, que més tard es van incorporar als nappes Helvètics, als Alps. A la vegada, a l'Oceà Piemonte-Liguria i l'Oceà Valais (oceà situat entre la microplaca Ibèrica i el continent europeu) va començar la sedimentació d'argila anòxica, ja que aquestes regions es trobaven sota domini del mar, a força profunditat. Aquesta argila anòxica va patir un fort metamorfisme degut a la profunditat a la que es trobava, formant pissarres i esquistos que després es van incorporar als nappes Peninos formant la pissarra i esquistos de Bündner (nom que s'atribueix a aquestes formacions geològiques particulars). Quan al Paleocè va ser subducida completament la plataforma oceànica del Piemont-Liguria (subducida en col·lisionar amb la subplaca Apuliana), el microcontinent Briançonnais (una part de la microplaca Ibèrica) va topar amb la zona de subducció. Tant el microcontinent Briançonnais com l'Oceà Valais van ser subducits per la placa Apuliana. La majoria del microcontinent Briaçonnais va ser assimilat pel mantell i va desaparèixer, però una petita proporció, desprès de romandre sota la superfície tot l'Eocè, va ressorgir amb intrusions de migmatites (roques que fan frontera entre les roques ignees i les metamòrfiques). Aquest material, resultat de la subducció i ressorgiment, és el que més tard va formar els nappes Penninics. A la vegada, a la superfície terrestre de la subplaca Apuliana va ser empesa sobre l'escorça Europea: aquesta va ser la fase principal en la formació dels Alps. La subplaca Apuliana va integrar-se formant els nappes Austroalpins.\nEsquema geològic dels Alps: http://www.geo.arizona.edu/geo5xx/geo527/Alps/ScannedPics/alps01_big.jpg\nEn el moment que la placa que estava sent subducida es va trencar, la força que exercia la part superficial de la placa subducida va desaparèixer, fent que l'escorça que ja havia estat subducida comencés un moviment ascendent. Aquest va ser el motiu de l'extensió superficial que es va produïr al Miocè: va aflorar el material subducit. En el cas dels Alps, l'extensió només es va veure reflectida en direcció Oest-Est, ja que encara es trobava activa la fase d'empenta de la placa Apuliana (convergent des del Sur). Una enorme zona d'activitat tectònica va donar lloc a la carena dels Alps amb forma d'S, plena de fallaments propis d'un eix orogènic. Aquesta activitat tectònica va afectar el límit de les plaques Europea i Apuliana. Les zones centrals dels Alps van entrar en contacte amb aquesta intensa activitat tectònica, sofrint una erosió considerable que va formar zones 'buides' (és a dir, una mena de forats semblants a una vall) dins el relleu de falles i mantells de corriment, en anglès es denominen windows. Simultaneament, l'activitat tectònica que es desenvolupava als nappes Peninos i Austroalpins va fer que aquest es desplacessin, empenyant el material cap el Nord. Degut a aquesta pressió, es va generar un horitzó décollement sobre la zona d'activitat tectònica. Un horitzó décollement és una superfície tectònica que es comporta com una placa que 'planeja' entre dues masses que es troben en una relació de falla tectònica. Aquest material afectat pel intens fallament va esdevenir els nappes Helvètics. En el nostre present, període anomenat Neogè, les plaques Apuliana i Europea encara estàn convergint; això implica que el procés de formació de muntanyes es troba en funcionament. De fet, mesures obtingudes mitjançant el control de túnnels i vies ferroviàries expressen que els Alps continuen elevant-se, entre un mil·limètre i un centimètre per any, encara que aquesta elevació està compensada per l'acció de factors externs (com ara l'erosió del vent, pluges i gel). Fins i tot trobem diverses zones amb activitat sísmica que evidencien que avui en dia encara s'allibera la pressió tectònica al llarg de les linies de falla. De fet, el procés d'aflorament de l'escorça subducida al Paleocè i Eocè segueix promovent l'elevació de les terres al cor dels Alps. Per últim, la formació de la conca del Po i la conca Bavaria són la continuació de la subducció d'aquestes àrees.\nPublicat per Grup d'estudi a 14:00\nEtiquetes de comentaris: 1. Relleu


Els comerciants tradicionals, pel que fa al comerç electrònic, són encara reticents a iniciar les vendes en línia.\nCal entendre i assumir el canvi de paradigma que suposa ja que sinó, tot són traves que un mateix s’imposa.\nEl primer és el de superar la presència física del comerç tradicional enfront de la presència “etèria” en el comerç electrònic: “Com van a comprar aquest producte o aquest altre per Internet? Els clients Volen provar la mercaderia”. És l’argument més utilitzada.\nEl Certa és que el comerç electrònic creix, i cada vegada pren més importància en el posicionament tant orgànics com de pagament la ubicació física i Paràmetres associats a “localisme”.\nMentre que les botigues tradicionals passen por Situacions com menys difícils Perquè no venen la Quantitat suficient per cobrir sobre costes fixos, les vendes en comerç electrònic augmenten arribant a creixements de vertigen.\nSón compatibles AMBA formes d’acer comerç? Per què les botigues tradicionals Debén vendre también per Internet?\nPerquè les botigues tradicionals suporten uns costos fixos molt alts (lloguer, llum, aigua). Els costos fixos de les botigues en línia són molt més baixos (domini + hosting des de 120 € / any). L’augment de les vendes en el mitjà online permet reduir la càrrega de costos fixos d’empresari.\nPerquè augmenta la visibilitat de les botigues físiques a certs segments de la població de tuárea geogràfica d’influència i més enllà …. Internet és sobretot un canal de comunicació. Tenir un aparador online augmenta el nombre de clients potencials que veuen el seu negoci.\nPerquè les empreses han d’utilitzar els mateixos canals de comunicació que els seus clients. Si els seus clients estan a Internet, elles també han de estar-ho. Un 53% d’usuaris van buscar informació per a la compra de productes en línia.\nPerquè el comerç electrònic proporciona eines per a la interactuació amb els clients: Facebook, Twitter, Pinterest, blogs …\nPerquè la competència està venent a Internet.\nPerquè la tecnologia avança per reduir les mancances del sistema en línia: Zara va presentar el 2010 el seu emprovador virtual.\nPer les economies d’escala que suposa tenir un estoc de productes i una gestió de magatzem, i vendre en un segon canal.\nPerquè les botigues físiques ja tenen un sistema de gestió de magatzem desenvolupat.\nPerquè els permets captar clients nous venent en outlets com Groupon.\nPerquè les botigues físiques poden captar nous clients que resideixen en zones geogràfiques diferents.\nPerquè suposa un estalvi en costos d’impressió de catàleg al poder penjar aquests en la botiga online i poder arribar a nombrosos prospectes.\nPerquè el client ja compra per Internet.\nEl comerç físic i el virtual són totalment compatibles. Un gran nombre de botigues ja ho han intentat amb excel·lents resultats (Mango, Zara, El Corte Inglés, etc …). Aquestes són algunes de les raons per les quals una botiga física ha també vendre online.


Pagament i finançament - Holahora.com\nInici / Pagament i finançament\nA Holahora t’oferim diferents modalitats de pagament per a que escullis aquella que millor s’adapti a les teves necessitats.\n1) Targeta de crèdit (Visa, Mastercard i American Express)\nNomés necessitem el número de la teva targeta, la data de caducitat i els 3 dígits del revers. Clicktime no reté les teves dades bancàries, aquestes es transfereixen directament a la plataforma de Cyberpac de “La Caixa”.\nSi optes per aquesta modalitat, pots realitzar la teva transferència a favor de:\nRecorda afegir en el camp “concepte”:\n· Número de comanda (ex. 135642)\nUna vegada rebem del banc la confirmació de la teva transferència, procedirem a enviar-te la teva comanda. Per transferències des de l’estranger, recomanem l’ús del codi SWIFT i IBAN.\n3) Contra reemborsament (només península)\nSi prefereixes aquesta opció, realitzaràs el pagament de la teva compra en el moment del lliurament.\nAquesta modalitat té un recàrrec per despeses de gestió del 3 % de l`import total de la compra (+IVA), amb un mínim de 2 € i un màxim de 50 €.\nSi disposes d'una targeta de crèdit emesa per "La Caixa" i la teva sucursa t'ha habilitat aquesta opció (excepte revolving i American Express), podràs finançar la teva compra a 3, 6 o 12 mesos per totes les operacions d'import igual o superior a 80€.\nEls interessos d'aquest pagament finançat estan fixats per "La Caixa".\n3 mesos 2,45%\n6 mesos 4,42%\n12 mesos 8,20%


Les inversions a Catalunya fan figa! – NoNomésLletres\nPublicado el 31/10/2014 31/10/2014 por NoNomésLletres\nLes inversions a Catalunya fan figa!\nEn el gràfic adjunt veiem el volum d’inversions estrangeres a Catalunya durant el primer semestre de cada any, des de 2007. La caiguda el primer semestre de 2012, és inclòs més intensa que durant la crisi.\nInterpel·lació al Conseller d’Empresa i Ocupació, sobre les darreres dades d’inversió en formació bruta de capital (bens d’equip) i les inversions estrangeres a Catalunya.\nLes dades són preocupants, però el Conseller sempre té excuses per justificar que les coses van millor del que ens agradaria a tots.\nAquesta és la primera part de la interpel·lació:\nAbans de continuar amb la segona part de la interpel·lació, us convido a escoltar aquest «publireportatge» de Mònica Terribas amb el Conseller Puig:\nI aquí la segona intervenció:\nEntrada anterior:Anterior Debatent sobre el 9N\nSiguiente entradaSiguiente El paper dels semàfors.


Presó per l'acusat de matar un traficant en un pis d'Empuriabrava - El Gerió Digital\nEl cas s'ha resolt quatre anys després del crim\nDijous, 20 de març de 2014 16:54h\nAgents analitzant l'apartament de la zona Gran Reserva d'Empuriabrava © ACN\nXavier Pi / Alt Empordà / Castelló d'Empúries\nEl jutge ha enviat a presó un home que va matar un petit traficant en un pis d'Empuriabrava (Alt Empordà) el gener del 2010. El cas s'ha pogut resoldre quatre anys després perquè el detingut complia una altra condemna a França i ara les autoritats d'aquest país l'han entregat. El crim va tenir lloc a dins d'un apartament de la zona Gran Reserva de la marina.\nL'acusat, un tunisià de 39 anys, va anar-hi a comprar droga, es va barallar amb la víctima i el va cosir a ganivetades. Després, va llançar l'arma a la cisterna del lavabo i va fugir. Ahir el detingut va passar davant del jutjat de Figueres que porta el cas, on es va negar a declarar. Se li imputa un delicte d'homicidi amb abús de superioritat. El crim va tenir lloc el 21 de gener del 2010. Aquella nit, Kamel Hosni, un tunisià de 39 anys resident a França, va anar en cotxe fins a Empuriabrava acompanyat de la seva parella amb intenció de comprar-hi droga. L'acusat va trucar la víctima, un petit traficant de la zona, i van quedar de trobar-se a l'apartament d'aquest darrer, un petit pis situat al sector Gran Reserva.\nLa noia es va quedar a dins del vehicle i Hosni va entrar al pis per fer-hi l'intercanvi. Un cop a dins, tot i que no se saben els detalls exactes, acusat i víctima es van barallar. Durant la disputa, el tunisià va atacar l'altre home i el va cosir a ganivetades.\nEn total, li va clavar l'arma fins a tretze vegades. Una de les ganivetades va afectar de ple la vena femoral i la víctima va morir dessagnada a l'interior mateix de l'apartament. L'home, de procedència marroquina, era conegut a la zona per regentar una carnisseria locutori i feia aproximadament un any que residia a Empuriabrava. Quan el van matar, tenia dona i dos fills (un nena de 12 anys i un nen d'11).\nEl seu cadàver es va localitzar poca estona després. La víctima vivia amb un company de pis i, quan aquest va tornar a l'apartament, es va trobar amb el cos sense vida de l'altre estès enmig del menjador.\nEl ganivet, a la cisterna del lavabo\nEls Mossos d'Esquadra van començar a investigar el cas. Des d'un primer moment, ja va quedar clar que a l'interior de l'apartament s'hi havia produït una baralla, perquè hi havia tot de vidres trencats pel terra. Durant la inspecció del pis, els agents també van localitzar el ganivet amagat dins la cisterna del lavabo i van recollir mostres de diverses taques de sang que hi havia a l'apartament.\nPrecisament, aquestes proves i les declaracions dels testimonis van ser clau per identificar l'autor del crim. Per una banda, quan Hosni va baixar al carrer i va pujar al cotxe, la seva companya va poder veure perfectament que tenia la mà ensangonada (s'hi havia fet un tall durant la baralla). I per l'altra, el company del pis que va descobrir el cadàver, va veure la parella marxar amb un cotxe de matrícula estrangera.\nAmb les proves d'ADN obtingudes a través de l'anàlisi de la sang que hi havia al pis i les empremtes del ganivet, pocs mesos després els mossos no van tenir cap mena de dubte que el tunisià havia comès el crim. Aleshores era el maig del 2010. Els agents van demanar ajuda a la policia francesa i no va costar gaire localitzar Kamil Hosni.\nDe fet, el sospitós ja estava entre reixes. Complia una condemna a Bordeus per un delicte de tràfic de drogues. Aquesta no era la primera vegada que estava a presó per aquests delictes. El 2003, un tribunal d'Itàlia també l'havia condemnat.\nEntregat a Irún\nAra, un cop ha acabat la condemna al país veí, la policia francesa l'ha entregat perquè respongui del crim. Se'l va traslladar fins al pas fronterer d'Irún i, des d'aquí, a les comarques gironines. Ahir, Kamil Hosni va passar a disposició del Jutjat d'Instrucció Número 4 de Figueres, que és qui instrueix el crim d'Empuriabrava.\nDurant la compareixença, el tunisià es va negar a declarar. El jutge, però, atenent la petició del fiscal, el va enviar a presó per un delicte d'homicidi amb els agreujants d'abús de superioritat i aprofitament del lloc (perquè, quan va matar el traficant, estaven tots dos sols a l'interior del pis).\nAra, Kamil Hosni ja es troba empresonat a les comarques gironines, en espera del judici. El cas es jutjarà a l'Audiència de Girona per la via del jurat popular.


Redacció 11:32 26/02/19\nMollet Sant Fost Santa Maria de Martorelles\nEls ajuntaments de Mollet del Vallès, Sant Fost de Campsentelles i Santa Maria de Martorelles col·laboren conjuntament per oferir el programa Singulars als joves del Baix Vallès que no estiguin estudiant ni treballant.\nAquest dimarts 26 de febrer amb l'assistència del regidor d'Ocupació Raúl Broto se'ls ha donat la benvinguda en un acte realitzat a l'Institut Aiguaviva de Mollet.\nEl programa Singulars s'impulsa des de l'Empresa Municipal per a la formació ocupacional i l'ocupació de l'Ajuntament de Mollet del Vallès (EMFO) en coordinació amb l'Ajuntament de Sant Fost de Campsentelles i el de Santa Maria de Martorelles.\nEl programa està adreçat a joves com tu, d'entre 16 i 29 anys, amb qualsevol nivell d'estudis, edats i interessos. En aquest que ara s'inicia oferiran formació en Magatzem, Sociosanitari, Hostaleria (cambrer o cuiner) o Atenció al client-comerç, i orientació, amb l'objectiu que trobin feina o s'iniciïn en els estudis que els puguin interessar.\nEl programa Singulars està subvencionat pel Servei d'Ocupació de Catalunya, el Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social i el Fons Social Europeu en el marc de la Iniciativa d'Ocupació Juvenil.


Compromís aconsegueix que el carril bus-bici-taxi arribe a l’Avinguda Mediterráneo de Benidorm - Mes Benidorm\n31 d'agost de 2017 + Benidorm 0 Comments Avinguda, Benidorm, bicicleta, Bus, Carril, Compromís, Josep Bigorra, Mediterráneo, Taxi\nDurant la setmana de la mobilitat de Benidorm, que se celebrarà en la segona quinzena de setembre, s’implantarà el carril bus-bici-taxi a l’avinguda Mediterráneo, com ha reclamat el regidor de Compromís i portaveu de Compromís Los Verdes, Josep Bigorra en diferents ocasions. Així s’ha acordat en el Consell de Mobilitat. Per altra part, també s’ha anunciat la realització d’un estudi per aportar solucions als embussos que provoquen pel centre els autobusos de transport discrecional, complint el manament de la moció del grup municipal que va ser aprovada en el ple de gener de 2017.\nDe manera provisional i durant la setmana de mobilitat de Benidorm, és a dir, del 16 al 22 de setembre, s’ampliarà el carril bus-bici-taxi a l’avinguda Mediterráneo de la ciutat. Eixe ha sigut un dels acords presos en el si del Consell de Mobilitat, celebrat aquest dijous, i que reflecteix una de les reivindicacions que ha realitzat sempre Compromís-LV. El portaveu del grup municipal, Josep Bigorra, que ha assistit al Consell, ha expressat la seua alegria per aconseguir dotar d’un carril específic per als servicis de transport públic i per a les bicis a una de les principals artèries de la ciutat, però ha demanat que la mesura siga permanent: “La instauració d’aquest carril bus-bici-taxi és un gran pas per a fomentar la mobilitat sostenible i per millorar el transport de passatgers, especialment de l’autobús, que reduirà els temps de pas en les línies que passen per Mediterráneo. Per aquest motiu i perquè ens avançarem a la remodelació futura que contempla aquesta mesura, s’ha de mantenir el futur carril bus-bici-taxi”.\nPer altra part, Bigorra també ha mostrat la seua satisfacció perquè, tal com s’ha informat al Consell de Mobilitat, “el govern local comença a complir una de les mocions del nostre grup aprovades en ple, que consistia a estudiar els itineraris i parades que efectuen els autobusos discrecionals en diferents carrers del centre de la ciutat, així com la possibilitat d’establir punts de concentració per evitar els embussos de trànsit de la zona”. Segons s’ha explicat, s’ha conversat amb diferents entitats i associacions implicades i s’encarregarà l’estudi sol·licitat. “Esperem que les mesures que sorgisquen de l’estudi s’apliquen, malgrat que eixe punt que proposava la nostra moció, és a dir, el d’adoptar les mesures per evitar els embussos, fora rebutjada en el ple per PP, CBM i Ciudadanos”, ha assenyalat Bigorra.\nFinalment, el portaveu també ha explicat que, en el torn de precs i preguntes, ha exigit la realització de les millores en l’accessibilitat per a les persones amb mobilitat reduïda en la confluència del carrer San José Artesano amb el carrer de la Garita, ja que després de l’ampliació de les voreres, no tenen un accés per on passar. Des del govern local s’ha explicat que les obres d’alçament de la calçada al nivell de les voreres per facilitar la mobilitat es realitzaran a finals de setembre o principis d’octubre.\n← Bigorra: “Informes tècnics assenyalen que no s’ha ingressat el cànon d’IMPURSA durant sis anys”\nCompromís proposa que Benidorm organitze un festival de cine LGTB durant la setmana de l’Orgull →


Un jardí de flors | Cerdanyola Educa\nActivitat adreçada a Educació Infantil. Segon Cicle, només EI-4.\nVisita amb taller al MAC per evidenciar la relació de l’art amb la natura a través dels vitralls de l’antiga Torre Lòpez i la flora que hi apareix, per tal de treballar les formes, els colors i el seu ús, i acabar aplicant-ho a la pròpia creació.\nAmb el grup-classe dividit, mig grup començarà fent una visita al museu centrada en el vidre i els colors, tot destacant el funcionament de la llum a través d’unes “ulleres màgiques” que tenyeixen la realitat. D’aquí, també veurem com l’art transforma la realitat tot descobrint espècies de flors i identificant-les als vitralls, i com han canviat.\nL’altre mig grup realitzarà un taller que consisteix en l’elaboració d’una obra col·lectiva: individualment, s’elaboraran unes flors amb fragments de paper de seda i acetats amb l’objectiu de que, unides, transformin les finestres de l’escola en uns vitralls, i inspirin diàriament (un dels objectius del Modernisme).\nAcostar l’alumnat al món de l’art i fomentar-ne el gust.\nAcostar l’alumnat a l’experiència museística i fomentar-ne el gaudi.\nDescobrir els diferents elements que conformen una obra d’art: color, textura, forma...\nObservar i expressar la realitat que ens envolta.\nDescobrir el gust per la combinació de colors i formes.\nIniciar la capacitat crítica: què i com observar una obra d’art.\nDescobrir i gaudir fent ús dels diferents materials i les seves possibilitats artístiques.\nDesenvolupar la imaginació i la creativitat a partir de la manipulació de diferents elements.\nUn jardí de flors - Guia professorat\nAnnex - material gràfic\nL'activitat té un cost de 45€ per grup-classe.


Kit protecció professional - logopedicum\nSKU: PP02 Categories: HIGIENE I DESINFECCIÓ - COVID19, KITS I PACKS\nAquest pack és ideal per a la protecció de tots els professionals sanitaris i de serveis que hagin de seguir amb la seva activitat mentre duri la lluita contra la pandèmia del coronavirus. Conté elements essencials que ens aporten higiene i seguretat.\nPantalla facial protectora premium: frontal transparent de PVC de 500 micres amb ajust mitjançant banda elàstica. Disseny de visera abatible amb suport de PVC de 600 micres forrat amb foam per a una major comoditat. Els elements d’anclatge li donen una estètica moderna i chic. No netejar amb gels.\nGel hidroalcohòlic Aniosgel: potent gel tixotròpic, concentrat al 70%, per a la higiene i desinfecció de les mans mitjançant fregat. Conté agents bactericides, microbactericides, virucides i fungicides. Envàs de 500ml amb dispensador.\nMascarilla FFP2 – KN95: mascareta d’un sol ús,còmode i de gran qualitat, transpirables amb un 95% de filtració. La seva confecció sense costures, la seva forma anatòmica i el reforç al nas, fan que s’adaptin fàcilment evitant buits i reduint la inhalació de substàncies novies. Formada per 4 capes diferents de teixit.\n1 parell de guants de nitril de color variable segons disponibilitat (rosa, lila o blau).\nPulsioximetro digital superior


Dos Potsbodes en un: Reportatge pel Barri Gòtic i la platja de Barcelona | Laia Ylla Foto\nDos Potsbodes en un: Reportatge pel Barri Gòtic i la platja de Barcelona\nEm fa especial il.lusió avui ensenyar-vos aquesta sessió postboda.\nLa pluja ens va fer canviar fins a 4 vegades la data del postboda, i un dels dies que vam quedar ens va enganxar a mitges. Però finalment ho vam aconseguir!\nAquests nuvis són divertidissims i qualsevol cosa que els hi proposava dèien que si. Valien un postboda especial combinant el reportatge urbà i a la platja. Vam caminar pel Barri Gòtic de Barcelona, fent un recorregut pel carrer del Bisbe, la Plaça Sant Jaume i direcció al Born, passant per Santa Maria del Mar i els seus carrerons.\nDesprés vam anar a la Vil.la Olímpica i com aquests nuvis són uns aventurers, vam agafar el metro i l’autobús, vestits de nuvis. Tohtom els felicitava…\nHo vam passar molt bé i crec que les fotografies ho reflexen.\nPodeu veure el mini-reportatge en el que ens va sorprendre la pluja, aquí: Un Postboda enmig d’un mercat\nSegueix la nostra pàgina a Facebook: www.facebook.com/laiayllafoto\nEtiquetes: barri gòtic, boda original, bodas.net, Born, cançons casament, casament, fotògraf casament, laiayllafoto, núvia, nuvies 2013, nuvis, postboda, postbodes, reportatge boda, reportatge de casament, todoboda, ubo, vers del padrí, vil.la olímpica, wedding planner\n6 responses to “Dos Potsbodes en un: Reportatge pel Barri Gòtic i la platja de Barcelona”\nMANEL ALVAREZ says : Juliol 2, 2013 a les 8:26 pm\nM’han encantat les fotos d’aquesta postboda. Cada vegada es veuen fotos m�s professionals i ara, amb flash …..\nLa tia Angi, en saber que t’agradava el moscatell, ens va donar una ampolla per a tu que li havien regalat per Nadal. L’he deixat damunt la taula de la cuina … �s inconfusible… Acabo d’aterrar a Sant Feliu fent de taxista de la Vicky. Un pet�, MANEL\nlaiayllafoto says : Juliol 2, 2013 a les 8:37 pm\nMoltes gràcies. La veritat que amb aquests nois va ser senzill…\nI El Gòtic i el Born acompanyen molt.\nGràcies també pel Moscatell, encara que la super fan, és l’Alba…Es posarà contenta! 😛\nAnna says : Juliol 3, 2013 a les 8:26 am\nM’encanten les fotos Laia, són maquíssimes! I a mi que em pot la plaça de St. Felip Neri imagina …\nUn 10 pels nuvis, jo m’hagués fós de vergonya a la segona foto 🙂\nlaiayllafoto says : Juliol 3, 2013 a les 8:29 am\nT’asseguro Anna que quan comences pot ser que et faci vergonya, però després res de res!\nUn se sent tan bé i la gent no para de dir-li coses…et prometo que la vergonya es passa de seguida.\nVal la pena fer una sessió així!\nGràcies pel teu comentari, una abraçada!\nmercè says : Juliol 3, 2013 a les 8:47 am\nAmb molta imaginació i una fotògrafa com aquesta, les fotos d’un casament no tenen perquè ser iguals que les dels demés, i amb aquestes fotos en tenim un bon exemple\nlaiayllafoto says : Juliol 3, 2013 a les 9:02 am\nMoltes gràcies Mercè! Intento sempre donar-li un punt de vista més desenfadat i no tan típic.\nEstic oberta a totes les idees que em puguin proposar!


Els hospitals Joan XXIII de Tarragona, Josep... - Govern.cat\nquery_builder 5 octubre 2012 11:29\nEls hospitals Joan XXIII de Tarragona, Josep Trueta de Girona i Arnau de Vilanova de Lleida ampliaran els horaris de les unitats d'hemodinàmica\nA partir del proper 15 d’octubre aquests hospitals passaran a fer angioplàsties primàries 12 hores al dia durant els 7 dies de la setmana.\nL’objectiu és millorar l’accessibilitat a l’angioplàstia primària amb un interval de temps més curt.\nA Catalunya es produeixen uns 6.500 infarts a l’any i, d’aquests, el 40%, requereixen aquesta intervenció.\nEntre les accions previstes per a l’any 2012 per a la millora dels resultats del Codi Infart, cal destacar l’increment de la disponibilitat horària dels centres que atenen infarts que només prestaven serveis d’angioplàstia primària durant l’horari d’atenció establert. Fins ara, dels 10 centres de Codi infart, 5 tenien un horari de 24 hores i uns altres 5 de 8 hores durant els dies laborables. A partir del dilluns 15 d’octubre, els hospitals Joan XXIII de Tarragona, Josep Trueta de Girona i Arnau de Vilanova de Lleida incrementaran l’horari i faran un horari de 8 hores a les 20 hores els 7 dies de la setmana.\nL’objectiu d’aquesta ampliació horària és millorar l’accessibilitat a l’angioplàstia primària amb un interval de temps més curt. En general, s’accepta que el temps òptim entre el primer contacte mèdic i la repermeabilització de l’artèria és de 120 minuts. Es preveu que amb aquesta ampliació horària s’incrementi el nombre de pacients als quals es practica reperfusió amb angioplàstia primària, i que aquests siguin atesos en un temps més curt.\nL’infart és una causa important de morbimortalitat. A Catalunya, se’n produeixen uns 6.500 casos a l’any i es calcula que prop d’un 40% d’aquests (uns 2.900 a l’any) són infarts aguts de miocardi amb elevació del segment ST (IAMEST). Aquesta tipologia d’infart es caracteritza per ocasionar una obstrucció total del flux sanguini i, per tant, és responsable d’una part molt important de la mortalitat global per infart. Per això, és vital per a la supervivència i les seqüeles dels pacients que el pateixen que l’actuació mèdica sigui com més ràpida millor administrant un tractament repermeabilitzador del vas obstruït. A fi i efecte d’optimitzar els circuits assistencials per a l’atenció urgent a l’IAMEST, es va posar en marxa a Catalunya, l’1 de juny de 2009, el Codi infart.\nEl tractament dels pacients amb infart ha millorat notablement gràcies a la posada en marxa del Codi infart, en termes de teràpia d’elecció i en els temps assistencials oferts. Els anys 2010 i 2011 s’han activat un total de 5.778 codis infart a Catalunya. D’aquests, un 30% han estat diagnosticats en primera instància pel SEM.\nDes de la implantació del Codi Infart, s’ha incrementat la proporció de pacients amb infart que han rebut algun tipus de tractament de reperfusió, especialment pel que fa al tractament òptim (l’angioplàstia primària) i, segons les dades preliminars del Registre del Codi infart i de l’Enquesta de mortalitat a 30 dies, s’ha produït una reducció notòria de la mortalitat.\nDurant l’any 2011, prop del 97% dels pacients tractats a través del Codi infart han rebut algun tipus de tractament de reperfusió. Això suposa un increment notable respecte a les dades prèvies (l’any 2000 només es practicava reperfusió a un 63% i l’any 2006 a un 79%). Cal destacar també que s’ha assolit un 85,7% de reperfusió amb angioplàstia primària entre els infarts tractats en el Codi infart (l’any 2000 aquesta proporció de tractament era del 5% i el 2006 del 33%).\nAixí doncs, gràcies a l’aplicació del Codi infart s’ha incrementat la proporció de pacients als quals s’ha practicat reperfusió, s’ha incrementat també la proporció de pacients amb angioplàstia primària, alhora que s’han reduït els principals indicadors de temps assistencial dels pacients amb infart tractats a través d’aquest Codi.\nMés informació del Codi infart al Canal Salut


Temps típic de tardor, amb molts núvols i possibilitat de xàfecs en qualsevol moment\nper Redacció dimecres, 21 de setembre 2016 - 08:47h\nEls núvols, principals protagonistes els propers dies. | CatalunyaDiari.cat.\nArriba la Festa Major de Barcelona, la Mercè, i la de Tarragona, Santa Tecla, i caldrà estar pendents del cel a cada moment. A partir de dijous, el temps canvia i començarà a ser el típic de la majoria d'anys per aquesta època, amb núvols abundants, molta xafogor i possibilitat de ruixats en qualsevol moment, en general de curta durada i moderats.\nAra per ara, la situació més complicada es preveu, malauradament, pel divendres. Cal tenir en compte, però, que aquestes situacions de tardor són extremadament fluïdes, i no necessàriament ha d'acabar plovent en els moments més importants de les festes.\nDe cara al cap de setmana, la inestabilitat no haurà marxat del tot. Es manté el temps insegur, però amb menys possibilitats de precipitacions que els dies anteriors. Les temperatures es mantindran fresques, en la línia dels últims dies, i amb prou feines arribaran als 25 graus al centre del dia. Als vespres caldrà un jersei o caçadora.\nLes tempestes que han escombrat Catalunya compliquen la nit arreu del país


Quantes vegades t’ha passat que t’has gastat més del què tenies per falta o mandra de no saber del què disposaves? T’agradaria gestionar la teva economia domèstica d’una forma molt ràpida i fàcil?\nEt presento una utilitat que t’ajudarà a controlar millor els teus diners. Es basa en una plantilla d’Excel on a final de cada MES pots saber els teus ingresos, les teves despeses i el teu balanç mensual molt ràpidament.\nPlantilla d’excel: Contabilitat domèstica fàcil\nAquesta plantilla que te la pots descarregar aquí, et permetrà extreure de forma automàtica les dades relacionades amb els teus ingresos i despeses de cada MES i durant un any complet. Les principals característiques d’aquesta fulla d’excel són:\nGestió automatitzada de les entrades i sortides dels teus diners.\nControl dels gastos domèstics per conceptes: llum, aigua, gas, telèfon…\nResum anual on podem comparar els ingressos y despeses per mesos, a més d’un gràfic de tot l’any on mostra l’evolució o no de les nostres finances.\nReutilització de la plantilla, amb la creació d’un nou fitxer per any, exemple: finances_domestiques_2016.xls, finances_domestiques_2017.xls…\nEl seu funcionament és molt intuïtiu i bàsicament consisteix en 3 passos:\n1. Inserció de dades: Ingressos i despeses\nQuan obrim la plantilla d’excel, a la pestanya DADES hi anirem introduint tots els nostres ingressos i despeses que hem realitzat durant el MES.\nAixò ho podem fer de 2 maneres:\nManualment anem inserint tots els moviments que hem realitzat.\nAutomàticament: Ens descarreguem un arxiu en format excel del nostre banc amb tots els moviments que hem realitzat durant el MES, i fem un copiar i pegar directament dins l’apartat Dades de l’utilitat.\n2. Resum Anual: Beneficis o pèrdues\nUna vegada hem inserit tots els moviments, a la pestanya RESUM de la utilitat hi trobem els beneficis, les despeses i el balanç mensual de forma totalment automàtica sense que hagis de fer res. Cal dir que en cas de que el balanç sigui negatiu ens ho indica visualment amb el color vermell.\nEn aquest apartat només hem de copiar la informació dels ingressos i despeses en el MES corresponent, tal com es veu a l’exemple següent:\n3. Repetir passos 1 i 2\nAra només cal repetir els passos 1 i 2 per cada MES i així podrem anar controlant la nostra economia. Al final de l’any podem visualitzar els resultats mitjançant un gràfic que s’omple també de forma automàtica.\nPlantilla de contabilitat domèstica amb excel per descarregar\nUtilitza aquesta plantilla gratuïta per al control d’ingressos i despeses i fes un seguiment MES a MES de la teva economia domèstica de forma fàcil i ràpida. 100% segura i de confiança.\nAnima’t i utilitza aquesta utilitat per gestionar eficaçment els teus diners !!!\nTambé et pot interessar l’article Saps què gastes cada MES en alimentació? per tenir un control i gestió més detallada entorn a les despeses en la teva alimentació.


Museu de Vallmoll\nMuseu a la població de Vallmoll (l'Alt Camp) dedicat a eines de la pagesia. A l'espai, situat a l'edifici rehabilitat de can Ballester, també s'hi organitzen exposicions temporals.\nL'edifici de Can Ballester, rehabilitat com a centre polivalent, acull el museu de Vallmoll, la biblioteca municipal i el Casal d'entitats. Al museu es poden trobar eines i estris de la pagesia així com un carro mortuori d'època. També s'utilitza per organitzar-hi exposicions temporals.\nAdreça:Carrer de la Muralla, 19\nTelèfon:977 637 087\nFax:977 637 243\nAdreça: Carrer de la Muralla, 19


El canvi climàtic als mitjans: El capitalisme no es toca! | Sostenible\nEl canvi climàtic als mitjans: El capitalisme no es toca!\nLa primera cosa que hauríem de preguntar-nos és perquè els mitjans de comunicació es preocupen molt més ara que abans pel canvi climàtic (CC en endavant). Sembla que els diferents informes de la comunitat científica, representada en el seu màxim nivell pel Panell Intergovernamental sobre Canvi Climàtic (IPCC per les seves sigles en anglès), han posat la veu d’alarma sobre la necessitat d’actuar amb urgència davant d’aquest gran repte global. L’últim informe de l’IPCC ens parla de poc més d’una dècada per prendre mesures efectives. Fins i tot la classe política ha fet seva la urgència declarant l’emergència climàtica a tort i dret. A més, fenòmens com el de la jove sueca Greta Thumberg i la viralització del grups de joves que, sota el nom de Fridays for Future, es manifesten cada divendres pel seu futur, també hi han contribuït.\n"En un tema com el CC que, com a societat, ens ve tant de nou, els punts de vista que s’exhibeixen en programes de màxima audiència com el “30 minuts” tenen una importància cabdal. I el reportatge de “l’empremta humana” donava la sensació que la tecnociència estava en el bon camí per trobar la solució. Que totes, com a societat, havíem d’esperar, confiar i fer un acte de fe; en definitiva ser-ne espectadores"\nTot això ha provocat que els mitjans més generalistes començin a parlar de CC i les televisions públiques emetin notícies relacionades pràcticament a diari. A falta d’altres eines i canals, les televisions públiques son un mitjà informatiu i formatiu per una gran part de la població adulta que consumeix la seva programació. En un tema com el CC que, com a societat, ens ve tant de nou, els punts de vista que s’exhibeixen en programes de màxima audiència com el “30 minuts” tenen una importància cabdal. I el reportatge de “l’empremta humana” donava la sensació que la tecnociència estava en el bon camí per trobar la solució. Que totes, com a societat, havíem d’esperar, confiar i fer un acte de fe; en definitiva ser-ne espectadores .\nEl joc de les paraules prohibides\nEn aquest reportatge, com en moltes de les declaracions de la classe política i dirigent, hi ha paraules prohibides. Capitalisme, col·lapse, límits, decreixement i moltes altres, no formen part dels diccionaris de la diplomàcia climàtica oficial. Sembla més efectiu, com feia el reportatge de “30 minuts”, proposar falsos debats que ja han estat superats: podem produir aliments al desert dessalant aigua amb energia solar? Pot l’agroindustria millorar l’eficiència de la producció d’aliments?. O el més psicodèlic: podem anar a buscar combustibles a altres planetes?\n"La base material i energètica de qualsevol proposta que vagi en el sentit d’augmentar la tecnoesfera, aquesta capa de tecnologia construïda durant l’Antropocè a través de la qual ens relacionem amb la Natura, és limitada. Els recursos energètics i les matèries primeres necessàries pels avenços tecnològics no son infinites i aquestes no poden donar solucions a escala planetària"\nLa base material i energètica de qualsevol proposta que vagi en el sentit d’augmentar la tecnoesfera, aquesta capa de tecnologia construïda durant l’Antropocè a través de la qual ens relacionem amb la Natura, és limitada. Els recursos energètics i les matèries primeres necessàries pels avenços tecnològics no son infinites i aquestes no poden donar solucions a escala planetària, ni tant sols per la part enriquida que coneixem com a Nord Global.\nSegurament les alternatives hauran de contenir més matèria grisa i menys matèria primera, més enginy i menys enginyeria convencional, i hauran de ser més compartides, col·lectives i comunitàries.\nPerò això xoca frontalment amb el paradigma del creixement i amb la relació establerta pel capitalisme entre la llibertat (individual) i la possibilitat d’escollir (material). Parlar de límits desacredita el cor del sistema. Doncs bé, allà va una altra paraula prohibida: col·lapse; seguir amb les mateixes ens durà al col·lapse i l’hòstia serà més dura, sobretot pels grups vulnerables com les migrants, les dones, les empobrides, etc...\n"L’única resposta sensata en aquest punt és parlar de decreixement en el consum material i energètic, la resta son il·lusions interessades per perpetuar un model econòmic que beneficia (i molt) unes classes benestants, les elits extractives, que hipnotitza a les classes mitges i consumidores globals, i sotmet a gran part de la població mundial a situacions de pobresa multidimensional"\nL’única resposta sensata en aquest punt és parlar de decreixement en el consum material i energètic, la resta son il·lusions interessades per perpetuar un model econòmic que beneficia (i molt) unes classes benestants, les elits extractives, que hipnotitza a les classes mitges i consumidores globals, i sotmet a gran part de la població mundial a situacions de pobresa multidimensional.\nPer tant, que ningú no s’espanti, en aquestes condicions declarar-se anticapitalista és més sensat que no fer-ho, i també decreixentista, perquè així ho exigeixen els límits biofísics. El que passa és que amb aquestes credencials tens menys càmeres que t’enfoquin i menys reportatges que et demanin l’opinió.\nDavant l’empremta humana, els nous moviments pel clima.\nMalgrat les propostes que ens llançen son perquè reposem al sofà mentre solucionen “això del Canvi Climàtic”, nombroses persones s’estan organitzant per exigir mesures urgents, determinades i contundents. Des de les joves de Fridays for Future que estan presents a Barcelona, Girona, Lleida i més de 20 ciutats, passant per les accions d’Extinction Rebellion a Regne Unit però també a casa nostra i la campanya europea By 2020, We Rise Up, traduïda a l’Estat com 2020, Rebelión por el Clima. Aquestes xarxes internacionals que tenen grups locals a Catalunya es sumen a grups amb trajectòria com el Moviment de Justícia climàtica i de recent creació com ClimAcció, Families for Future i Barris pel Clima.\nSens dubte, això conforma un nou panorama dins la lluita socioambiental i climàtica que tindrà molt a dir en els propers anys. Els mitjans també jugaran el seu paper i caldrà veure si “els mitjans son un mitjà” per la transformació que necessitem. De moment no ho han estat.\n"Els grups escolliran les seves paraules i els seus discursos i decidiran els seus principis i les seves estratègies de mobilització i incidència. Al cap i a la fi, el més important, donades les circumstàncies, és que les seves accions siguin efectives a curt termini sempre que no es caigui en l’autocomplaença"\nDe tota manera, els grups escolliran les seves paraules i els seus discursos i decidiran els seus principis i les seves estratègies de mobilització i incidència. Al cap i a la fi, el més important, donades les circumstàncies, és que les seves accions siguin efectives a curt termini sempre que no es caigui en l’autocomplaença.\nL’Antonio Gramsci deia: “pesimisme de la intel·ligència i l’optimisme de la voluntat”. Per ara, tibem de la voluntat, fem col·lectivament que l’empremta humana sigui veritablement sostenible i deixem les derrotes, si les hi ha, pel final del camí.


Data de publicació: 15/02/2017 16:05\nFa més de 2 anys que no faig espot i tinc una pantxa que la vull perdre balll i faig mol esport i no s'enva (que consti que porto des-de inici de curi fent esport) el que aconsegueixo es perdre pes que puc fer????!!!???!\nData de publicació: 17/02/2017 10:58\nNo ens comentes l'edat que tens, però abans de donar-te cap consell per a la panxa si que m'agradaria explicar-te que tant els nois com les noies quan esteu en plena adolescència hi ha una temporada on és freqüent que tingueu panxeta, és el que es coneix com a "panxa de nen petit". Aquesta panxeta a mida que us desenvolupeu desapareix. Tot i així el nostre consell és que segueixis fent esport i ja veuràs com amb el pas dels mesos vas veient canvis. Dius que portes des del principi de curs fent esport i està molt bé, però per a veure canvis en el teu cos encara hauràs d'esperar una mica..\nA banda també pots fer exercicis més específics com per exemple fer abdominals, saltar a corda o practicar amb el hula-hop.\nUna abraçada i segueix així, ja veuràs que poc a poc vas veient com et poses en forma!


La Cambra de Comerç de Barcelona i l’ICF col·laboren per facilitar el finançament a les empreses | Sala de Premsa | Cambra de Comerç de Barcelona\nLa Cambra de Comerç de Barcelona i l’Institut Català de Finances (ICF) han signat un conveni de col·laboració per afavorir el finançament de les empreses. A la signatura hi han assistit el president de la Cambra de Comerç de Barcelona, Miquel Valls, juntament amb Narcís Bosch, director gerent del Consell General de Cambres de Catalunya, i Josep Ramon Sanromà, conseller delegat de l’ICF.\nFruit de l’acord, la Cambra de Barcelona, mitjançant la seva capacitat de relació i convocatòria amb les empreses, farà difusió dels productes i serveis que l’ICF té a disposició del teixit empresarial català per finançar projectes d’innovació, internacionalització, industrialització i creixement.\nLa Cambra assessorarà prèviament a les empreses i emprenedors que vulguin sol·licitar finançament a l’ICF i els donarà suport per fer l’estudi de viabilitat del projecte. Addicionalment podrà canalitzar, previ filtre qualitatiu, les sol·licituds concretes de finançament a l’ICF per part de les empreses i emprenedors.\nAmbdues institucions també preveuen promoure conjuntament l’oferta de productes i solucions de finançament per a necessitats específiques de col·lectius, ja sigui a nivell sectorial, territorial o per a finalitats concretes.\nL’objectiu de la Cambra de Comerç de Barcelona i l’Institut Català de Finances amb la signatura d’aquest acord és facilitar l’accés al finançament a les empreses i emprenedors per contribuir al creixement de l’economia catalana.\nNPconveni Cambra ICF.pdf\nAugmenta la complexitat de les empreses en les relacions amb la justícia i en la tramitació d’ajuts públics\nA mesura que les empreses guanyen dimensió augmenta la complexitat en els àmbits de la justícia i les relacions laborals, mentre que les empreses petites pateixen més la complexitat tributària i dels ajuts públics.\nLes empreses comencen a notar una relaxació en les condicions de l’accés al crèdit\nEl 91% de les empreses que demanen finançament l’han obtingut, enfront d’un 87% fa dos anys.\nValls planteja reduir l’administració catalana com a alternativa a l’increment d’impostos.


Salut i Consum informa que a les Illes Balears hi ha 139 casos actius de SARS-CoV-2\nEl Servei balear d’Epidemiologia, dependent de la Direcció General de Salut Pública i Participació, ha confirmat fins avui 2.309 casos de persones amb SARS-Cov-2 a la comunitat, 1 més que ahir. No obstant això, seguint els nous criteris de comptabilització del Ministeri de Sanitat, que exclouen les 105 serologies positives anteriors a l’11 de maig, ha notificat 2.204 casos a les Illes Balears al Centre de Coordinació d’Alertes i Emergències Sanitàries (CCAES). D’aquests casos comunicats, 1.928 corresponen a Mallorca, 95 a Menorca, 173 a Eivissa i 8 a Formentera.\nD’altra banda, 1.943 persones s’han curat, 1 més que ahir. Així mateix, el Servei d’Epidemiologia ha notificat una defunció per COVID-19 i l’acumulat a les Balears és de 227 persones mortes a causa del coronavirus.\nAquestes dades suposen que a la comunitat hi ha 139 casos de COVID-19 actius, 1 menys que ahir.\nEl Servei de Salut, per la seva banda, informa que avui hi ha 121 persones ateses per contagi de SARS-CoV-2. D’aquestes, hi ha 26 casos en atenció hospitalària (8 a l’UCI) i 95 a primària.\nPer illes, a Mallorca hi ha 19 persones hospitalitzades, 7 de les quals es troben en unitats de cures intensives. 86 persones són seguides en el domicili per part del servei d’atenció primària.\nA Menorca no queda cap persona hospitalitzada en el Mateu Orfila i 5 són ateses en el domicili per part de primària, 3 de les quals amb contagi actiu.\nA Eivissa són 7 les persones hospitalitzades (1 a l’UCI). A més, 4 casos confirmats són seguits a Eivissa en el domicili amb atenció per part dels seus centres de salut.\nPel que fa als professionals sanitaris, n’hi ha 38 que es troben en vigilància (31 a Mallorca, 2 a Menorca i 5 a Eivissa) i 15 que tenen el contagi actiu (tots a Mallorca). En total, s’han notificat 365 casos entre el personal sanitari d’ençà que va començar la pandèmia.\nEls laboratoris dels hospitals públics de la comunitat, així mateix, han duit a terme 146.988 proves (112.152 PCR, 10.700 tests ràpids d’anticossos i 24.136 serologies).\nQuant a la situació a les residències de gent gran, els centres no han notificat cap cas nou de contagi ni entre els usuaris ni entre els treballadors. Així, la situació avui és la següent: 254 residents han superat la infecció, 5 són casos actius i 89 han mort. A més, 10 treballadors són positius en SARS-CoV-2 i 153 s’han curat.\nA les residències per a persones amb discapacitat no queda cap cas actiu: els 36 usuaris afectats han superat la infecció, així com els 20 treballadors.


L'ordenació acadèmica de l'educació infantil, l'educació primària, l'educació secundària obligatòria, el batxillerat i de la formació de persones adultes.\nL'elaboració dels currículums oficials corresponents als ensenyaments relacionats a l'apartat anterior, així com l'establiment de criteris i orientacions per a la seua impartició als centres docents, fomentant la seua autonomia pedagògica.\nLa convocatòria de premis extraordinaris al rendiment acadèmic en aquells ensenyaments, l'ordenació dels quals correspon a aquest servei.\nL'elaboració i proposta de condicions tecnicopedagògiques del personal docent i de l'exercici i desenvolupament de les seues funcions, així com la formulació de criteris pedagògics quant a les característiques dels centres docents.\nLa regulació de les mesures acadèmiques i organitzatives per a l'atenció a la diversitat d'aptituds, necessitats, interessos, motivacions i ritmes de maduració de l'alumnat d'educació infantil, d'educació primària, d'educació secundària obligatòria i de batxillerat que permeten als centres docents una organització flexible dels ensenyaments.\nLa regulació i el desenvolupament de mesures acadèmiques i organitzatives per a l'escolarització adient, integració i inclusió de l'alumnat amb necessitat específica de suport educatiu.\nLa determinació del perfil dels professionals que assistisquen als centres de primària i secundària per a l'atenció a l'alumnat amb necessitats educatives especials o amb necessitats compensació educativa, així com la formulació de criteris pedagògics pel que fa a les característiques dels centres docents i materials individuals.\nRegistre i regulació de les necessitats educatives específiques de l'alumnat, així com de la seua avaluació psicopedagògica.\nLa regulació, gestió i promoció dels serveis d'orientació educativa, psicopedagògica i professional.\nElecciones consejos escolares 2017


Què li va passar a Rue de The Hunger Games? - Pel·lícules | Agost 2021\nQuè li va passar a Rue de The Hunger Games?\nLionsgate / Getty Images Per Elle Collins/14 de desembre de 2017 14:01 EDT\nQuan Els jocs de la fam es va publicar el 2012, el nom d'Amandla Stenberg es va escoltar per primera vegada als mitjans de comunicació perquè alguns fans estaven molestos que una noia negra estava interpretant a Rue, la jove competidora que es fes amiga de Katniss Everdeen de Jennifer Lawrence, tot i que Rue es descriu a la novel·la com a de pell fosca. Va ser una polèmica estranya i desafortunada, però Stenberg, de 13 anys, va sortir d'una bona pinta, publicant una declaració va agafar el camí ben alt mentre es trobava dempeus a terra no només com a actor, sinó com a fan dels llibres.\nEls jocs de la fam no va ser el debut cinematogràfic de Stenberg, que va arribar el 2011, quan va interpretar la versió més jove del personatge de Zoe Saldana en colombiana—Però definitivament va augmentar el seu perfil. Malauradament, Rue mor a la primera pel·lícula, per la qual cosa Stenberg no va tornar per cap de les seqüeles dels jocs de la fam; de fet, va trigar una estona a tornar al cinema actuant. Ara que ha tornat, és molt més gran, així que si encara no heu seguit la seva carrera, fins i tot no haureu pogut connectar-la. Tenint en compte això, aquí teniu un ràpid recorregut per l'impressionant post d'Amandla Stenberg.Jocs de la fam carrera.\nDesprés de l'atenció que va rebre Els jocs de la famStenberg va tenir un paper recurrent a la primera temporada de Barcelona Hollow Sleepy, el drama sobrenatural que va tenir lloc durant quatre temporades a Fox a partir del 2013. Va interpretar Macey Irving, la filla de 13 anys del policia local Frank Irving i l'advocada Cynthia Irving. Va aparèixer en quatre episodis, però va ser la més destacada en 'Vaixells', en què un dimoni persegueix i després la posseeix en la recerca d'una Bíblia que abans va ser de George Washington. Al capdavall, el dimoni és expulsat pels herois del programa i Macey resulta ilès. Stenberg, però, es va traslladar a altres actuacions i Macey no va tornar a aparèixer després de la primera temporada.\nEl següent paper de Stenberg va continuar Robinson, un vehicle de sitcom de curta vida per a Craig Robinson, un estel destacat dels NBCL'Oficina. Robinson va exercir de professor de música, i Stenberg va interpretar a Halle Foster, un dels seus estudiants. L'espectacle es va dissenyar originalment per a la temporada de televisió 2013-2014, però només es van produir sis episodis i es van emetre a NBC l'estiu de 2015. Malgrat la presència de Robinson, Stenberg i Frasier estrella Peri Gilpin com a directora de l'escola, Robinson va ser mal revisat i ja ha estat oblidada en gran mesura. Afortunadament, això ha permès tant a Robinson com a Stenberg passar a millors projectes, de manera que probablement els aficionats de tots dos haurien d'estar agraïts perquè no hagin estat enganxats a una sitcom mediocre durant els últims anys.\nUn dels papers més sorprenents de Stenberg no és com a actor, sinó com a guionista de còmics. Des del 2015 col·labora amb el co-escriptor / editor Sebastian A. Jones i l'artista Ashley A. Woods en una sèrie anomenada Niobe. El personatge del títol és una dona guerrera en un entorn fantàstic, mig humans i mig elf, i també negre. Stenberg va dir que s'identifica amb la identitat multiracial del personatge, d'ascendència negra i danesa. 'Em va atraure la veu a Niobe i co-escriure la seva història perquè el seu viatge és el meu viatge', va dir en declaracions a el Huffington Post. 'Em connecto al seu fons racial mixt i a la recerca de descobrir els seus poders i els punts forts innats, per saber qui és realment.' La sèrie original del 2015 portava per títol Niobe: Ella és Vida, i una nova sèrie va sortir al 2017 amb el títol més ominós Niobe: Ella és la Mort. El seu treball sobre el còmic va ser un signe primerenc que Stenberg aviat es convertiria en més que un simple actor.\nDurant els últims dos anys, Stenberg s’ha convertit en part d’un grup de famosos mil·lenaris que es veien constantment junts tant en espais socials com col·laboratius. A la primavera del 2015 va passar una estona La revista Rookie fundador Tavi Gevinson, Willow Smith (filla de Will Smith i Jada Pinkett), Homes bojos l'actriu Kiernan Shipka i la música Lauren Turk. Les fotos publicades als seus comptes d’Instagram van crear tant FOMO que es van escriure articles al respecte. El 2016, va aparèixer a una campanya de perfums per a la dissenyadora de moda Stella McCartneyal costat del músic Grimes, el model Kenya Kinski-Jones (filla de Quincy Jones i Nastassja Kinski), i Lola Leon (filla de Madonna). Va ser fotografiada a ella la primera fila d’un desfilat de moda de Mark Jacobs (vist més amunt) amb Kiernan Shipka, cantant Andra Day, Boniques i petites mentideres l'estrella Ashley Benson, i l'actriu Odeya Rush. Totes aquestes connexions poden semblar poc profundes i poc importants per a les generacions més grans, però en aquesta època de les xarxes socials, quan els joves en particular segueixen els moviments de celebritats com si els coneguessin, la importància per a la carrera de córrer amb una gentada gentil no hauria de ser. menystingut.\nAl gener de 2016, Amandla Stenberg va publicar un vídeo a l’oficialTeen Vogue snapchat, que després va reposar al seu Tumblr. Al vídeo de manera casual i molt eloqüent surt de bisexuals, tot i que parla de la necessitat de més representació als mitjans de comunicació. Un parell de mesos després, Stenberg també va sortir com a no binariés a dir, no s'identifica com a home o dona. Ella indicat a Tumblr que estigués còmode amb els pronoms, però més tard va manifestar un desig no fer servir aquests pronoms fora del regne de Tumblr, ja que podria confondre els productors i tenir un impacte negatiu en la seva carrera d'actriu (d'aquí el nostre ús dels pronoms en aquest article). Aquest procés de sortida no només va portar Stenberg a la comunitat LGBTQ, sinó que la va presentar a moltes persones com una adolescent sorprenentment pensativa i conscient de si mateixa, els pensaments sobre ella mateixa i el món que l’envolta mostren una saviesa més enllà dels anys.\nUna altra aparició destacada que va fer Stenberg durant aquest període va ser a Limonada, l’especial HBO del 2016 que va afegir visuals al recent llançat àlbum Beyoncé del mateix nom. El que comença com la història personal de Beyoncé de lluitar amb la infidelitat del seu marit, amplia el seu abast fins a convertir-se en un homenatge a la força de totes les dones negres. Amandla Stenberg apareix tard a la pel·lícula, en un entorn rural, al costat dels músics Zendaya, Ibeyi i Chloe x Halle, així com la mateixa Beyoncé, per descomptat. Tot i que Stenberg (com la majoria dels intèrprets) no té línies Limonada, el seu aspecte únic i el seu rostre expressiu fan que la seva aparença sigui memorable.\nTal i com ets\nVa jugar un paper important a Stenberg Tal i com ets, un drama indie ambientat a principis dels anys 90. L’objectiu principal de la pel·lícula és la relació entre dos nois adolescents, interpretats per Owen Campbell i Coses estranyes estrella Charlie Heaton. Stenberg interpreta a una adolescent que es converteix en la seva amiga i s'interessa romànticament amb tots dos, tot i que aviat es fa evident que l'interès romàntic principal dels nois es troba entre ells. Tal i com ets es va estrenar al Festival de Cinema de Sundance 2016 i, finalment, va obtenir una estrena teatral limitada el febrer del 2017. Tot i que la pel·lícula no va ser àmpliament vista, va proporcionar a Stenberg el seu primer paper en cinema d'acció en directe des de llavors Els jocs de la fami va mostrar quant havia crescut com a actor.\nEl 2017, Amandla Stenberg va tenir el seu primer paper protagonista en una gran pel·lícula cinematogràfica, el romanç Tot, Tot, basada en una jove novel·la per a adults de Nicola Yoon. Stenberg interpreta a Maddy, una adolescent que pateix un trastorn immune que li fa impossible sortir de casa. Ella s’enamora d’un noi anomenat Olly (Nick Robinson) que es trasllada al costat, i la seva relació la porta a aprendre més coses sobre ella mateixa, el món exterior i els secrets de la seva família. La pel·lícula va rebre crítiques mixtes, però va superar les expectatives a la taquilla, la qual cosa és un bon signe per a la futura carrera de Stenberg. No només això, també va gravar una cançó per a la banda sonora, una portada de 'Deixa que el meu bebè quedi' de Mac DeMarco.\nA partir d’aquest escrit, Amandla Stenberg té papers a tres pel·lícules que s’apropen. Dins On toquen les mans interpreta una adolescent multirracial intentant sobreviure a l'Alemanya nazi. La pel·lícula està escrita i dirigida per Amma Asante i compta amb Abbie Cornish i George MacKay. Les Ments més fosques, una adaptació de la novel·la de ciència ficció per a adults d'Alexandra Bracken, protagonitza Stenberg com Ruby, un adolescent amb misterioses superpoders que viuen en un futur on la majoria dels nens del món han estat destruïts per una malaltia i la resta es mou de maneres estranyes. Gwendoline Christie i Mandy Moore també protagonitzen. Dins L’odi U dóna, Stenberg interpreta a Starr Carter, una adolescent que és testimoni del tiroteig de la seva amiga desarmada per un agent de policia blanca i ha de tractar els problemes que sorgeixen quan se li demana que digui la veritat sobre l'incident. L’odi U dóna es basa en una novel·la del 2017 d’Angie Thomas, que es va inspirar en el moviment Black Lives Matter.\nAmandla Stenberg encara té només 19 anys, i a punt d’esdevenir una gran estrella de cinema, fins i tot com també és una activista de moda i interessada a escriure i a fer música. Amb la seva esperança de ser una carrera llarga per davant, és impossible imaginar les altures que pot assolir.\ncom va fer que Thanos va vèncer a Hulk\ndegà norris perdut


Fem jardí a l'EPSEVG — Comunitat UPC Sostenible — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nFem jardí a l'EPSEVG\nSou a: Inici / Notícies / BIODIVERSITAT / Fem jardí a l'EPSEVG\nA Vilanova i La Geltrú la comunitat universitària té ganes de millorar la seva Escola i per això estan promovent la iniciativa Fem Jardí a l'EPSEVG amb l'objectiu de remodelar les zones verdes que hi ha al seu edifici.\nEl projecte Fem Jardí a l'EPSEVG s'està desenvolupant a partir de la implicació voluntària del seu personal i de l'estudiantat, i sense pressupost assignat per part de la UPC.\nUna primera fita d'aquest projecte és un concurs d'idees per dissenyar un nou jardí. Ja és obert el període de presentació de propostes fins el 4 d'abril. Les propostes s'han de presentar en grups i tothom de la UPC hi pot participar si, dins del seu grup hi apareix com a mínim, una persona vinculada a l'EPSEVG.\nLa selecció de les propostes es farà a través d'una votació popular entre la comunitat de l'EPSEVG i el dia de St. Jordi, coincidint amb la Diada del Campus, es resoldrà el concurs per conèixer la proposta guanyadora. Està definit en el projecte que, durant el proper curs, es buscaran els recursos humans i materials necessaris per fer realitat el disseny guanyador.\nConcurs Fem Jardí a l’EPSEVG\nDes de l'EPSEVG ens animen a participar a tota la comunitat UPC i a fer-ne difusió. Us podeu fer amics de la seva pàgina al Facebook, seguir el seu Twitter i fins i tot, col·laborar amb l'equip motor, dins el projecte.


Meteorologia del Pallars : 1a Trobada de blocaires i periodistes de neu a La Molina (reportatge + crònica)\n1a Trobada de blocaires i periodistes de neu a La Molina (reportatge + crònica)\nAhir diumenge 9 de febrer va tenir lloc a la Molina la I Trobada de blocaires i periodistes de la neu organitzat per laneu.cat i amb la col·laboració de Caves Mestres, Griffone, SportHG, i amb el suport de la Molina A les xarxes socials es podia seguir l'esdeveniment a través de #catbloggersneu i #catneupress. L'objectiu de la trobada era reunir diversos bloggers i periodistes, compartir diferents punts de vista i debatre a l'entorn d'un mateix tema en comú que ens apassiona a tots: la neu.\nEntre els assistents, andorrans i catalans, hi era l'equip del programa de la TV andorrana, Carrota TV, Central de Neu, EnRutaOutdoor, Diari de la Neu, la periodista de la neu a la Vanguàrdia Elisabeth Esporrín, Malalts de Neu (Nevasport), SBESmag, snowevo, Helga Molinero, Ràdio Seu i ja ens perdonareu perquè segur ens deixem a més gent que també hi van ser amb tots nosaltres, mil disculpes.\nEl dia va començar tranquil i assolellat però ràpidament els Cirrus i Cirrustrats van fer acte de presència enteranyinant el cel on es va poder veure durant una estona un preciós halo solar (símptoma del canvi de temps que s'acostava) i en poques hores el cel es va cobrir totalment, va començar a bufar el vent i en acabat de dinar va començar a nevar a totes les cotes reduïnt la visibilitat i augmentant la sensació de fred.\nTanmateix, però, en la trobada el caliu i el bon ambient es va respirar des de bon principi i ens atrevim a dir que se'ns va fer curt i tot donat que ens hi vam trobar molt a gust.\nVam començar (amb esquiada prèvia) fent una degustació de cava i un exquisit aperitiu a la carpa de Caves Mestres a la zona de Costa Rasa sobre els 2.000m d'altitud.\nMés tard vam fer un exclussiu dinar en el restaurant de Costa Rasa on hi havia de tot: trinxat de Cerdanya, olla aranesa, escalivada,..., amb la companyia d'una deliciosa raclette i regat amb vins de la DO Montsant. Excel·lent gastronomia d'altura i mai millor dit.\nLa sobretaula va estar amenitzada per un interessant debat on ens van posar molts temes sobre la taula, des dels comunicats de neu de les estacions a les informacions meteorològiques, dels negocis i de les dificultats que es troben tots els professionals que viuen directa o indirectament de la neu i com no podia ser d'altra forma del nostre estimat Pirineu. Un interessant debat per la diversitat d'opinions tant de professionals com d'aficionats cadascú des del seu punt de vista. Caldrà repetir-ho sens dubte.\nVolem donar les gràcies al Pep Pont de laneu.cat per convidar-nos i al seu equip per la superorganització tan ben feta de la trobada, a les facilitats que ens va donar en tot moment l'estació de la Molina, en especial, a l'Elena, la Marta i l'Anna, sobretot quan es va posar a nevar a l'hora de tornar (gràcies Elena!), a SportsHG per les samarretes tècniques que ens va regalar als assistents, que per cert, són comodíssimes; i a tota la resta de companys i companyes pels bons moments que ens vau fer passar i la gent tan agradable que vam conéixer. Moltes gràcies de debó. Ens veiem.\nFlocs de neu al capó del cotxe abans de marxar de la Molina\nCopyright de les Imatges i text: Ramon&Conxi\nPodeu llegir la crònica de la Trobada que ha fet El Diari de la Neu Més informació a: http://laneu.cat/