Dénia acollirà el nou curs de cultura gastronòmica de Turisme\nCultura - Cursos - Gastronomia\n12 de juliol de 2019 - 14: 12\nTurisme Comunitat Valenciana, en col·laboració amb la Universitat Jaume I, la Universitat de València i la Universitat d'Alacant, ha posat en marxa el I Curs d'Especialització L'exquisit Mediterrani: Turisme Gastronòmic i Cultura Culinària de la Comunitat Valenciana.\nEl curs està orientat tant a professionals en actiu com a titulats estudiants universitaris per potenciar el turisme gastronòmic donant resposta a les necessitats d'especialització i qualificació professional del sector.\nS'impartirà en tots els centres formatius de Turisme CV, amb l'objectiu d'apropar la formació per tot el territori de la Comunitat Valenciana. Així, aquest curs es desenvoluparà a Castelló, Morella, València, Gandia, Dénia, Benidorm, Alacant i Torrevieja.\nAquest nou curs comptarà amb 100 hores formatives impartides per professorat universitari de diferents àrees de coneixement, experts en turisme gastronòmic i reconeguts professionals de prestigi de la gastronomia, el turisme i el món agroalimentari valencià.\nCal destacar que aquest curs es planteja des d'un enfocament que combina els continguts teòrics amb 8 màster class, 6 demostracions pràctiques, 3 tallers i 2 visites de camp formatives.\nDurant el curs també es donaran a conèixer les característiques del paisatge gastronòmic, l'origen i el valor dels diferents productes turístics de la dieta mediterrània local, les tècniques culinàries autòctones i de transformació d'aliments, les receptes més representatives i el relat identitari de la cultura material i immaterial en envolta la gastronomia al territori.\nA més, s'adquirirà el domini de tècniques i instruments per a potenciar i desenvolupar productes turístics de qualitat, innovadors, vivencials i creatius per captar i satisfer els turistes gastronòmics, així com la seva posada al mercat i comercialització.\nEl termini d'inscripció per a aquests cursos ja està obert fins al 4 de setembre.


març | 2020 | Escola Jaume I - ZER Cerdanya\nHola, com esteu? Us trobem molt a faltar. Esperem que us agradi la presentació. Moltes gràcies per col·laborar. Ànims i molts petonets. Fins aviat!\nPROPOSTES PER TREBALLAR EN FAMÍLIA\nUS DEIXEM UN RECULL DE PROPOSTES\n*La Nati Bergada ens explica quines tasques poden fer a casa els infants\nINNOVAMAT INFANTIL: el programa de mates que utilitzem a l’escola ens proposa un repte. Us animeu amb el repte d’aquesta setmana?\nMÉS PROPOSTES D`INNOVAMAT: podeu… Llegeix més»\nInformacions per als petits\nUs passem 2 vídeos per si els voleu veure amb els infants\nINFOK especial tancament escoles\nINFOK especial coronavirus\nRECULL DE PROPOSTES EDUCATIVES\nHola famílies, seran dies difícils per a petits i grans. Així que us presentem una pàgina web a on trobareu un recull de propostes educatives per infants d’infantil i primària per aprendre des de casa i evitar l’avorriment d’aquests dies. Esperem que sigui del vostre interès.\n80 Recursos educatius per aprendre des de casa\nAquest any la temàtica de les disfresses a l’escola eren els contes “desexplicats”. Personatges i relats de contes clàssics capgirats com un mitjó. Amb arguments plens de sorpreses i amb molt d’humor. Hem tingut una mica de tot: L’Aneguet presumit, La cabreta i els set llops, Els quatre porquets i l’Alicia que tocava de peus a terra. Amb la pensada de no utilitzar plàstics i procurar fer unes disfresses “respectuoses” amb el Medi Ambient, hem fet uns guarniments per cada conte seguint aquesta línia.\nPrimer de tot el nostre rei carnestoltes ens va dir les ordres esbojarrades d’aquella setmana.\nCom cada any, també hem fet la rua pels carrers del poble fins a la plaça Major. Una llàstima que l’equip de so no ens funcionés perquè nens, pares i mestres, ho vam trobar molt a faltar !\nA la plaça, vam representar petits esquetxos dels contes i alguns balls. Per acabar el matí amb la coca i la xocolata que teníem per esmorzar.\nPer la tarda de dijous Llarder, vam berenar botifarra d’ou, truites i coca de llardons i vam jugar lliurement pel Parc de Sant Guillem.\nAquest dimecres, els/les alumnes de Cicle Superior, han escrit i preparat el judici del rei Carnestoltes. També seguint amb la temàtica del Canvi Climàtic, han fet un text exposant coses bones i “desastres” que han succeït amb el nostre Planeta, durant aquest darrer any. Després del judici vam votar i declarar al Rei Carnestoltes culpable. Seguidament el vam cremar al pati.\nI amb tot això, donem per acabats aquests dies de gresca i xerinola de Carnestoltes. Esperem que us agradi la presentació.\nFins l’any que ve rei Carnestoltes! Benvinguda Vella Quaresma!\nAprofitant que era la setmana del Carnaval, a “psico” ,vam estar jugant amb les disfresses que va portar la Natàlia. Després vam fer un “Passe de models”. Mireu quin goig que fem!!


Accrisoft Freedom: un tipus diferent de CMS | Martech Zone\nAccrisoft Freedom: un tipus diferent de CMS\nDilluns, febrer 22, 2010 Diumenge, juny 28, 2015 Michael Reynolds\nLa majoria de llocs web moderns utilitzen un CMS (Content Management System) per permetre als administradors de llocs web fer canvis, publicar contingut i gestionar el lloc web. Això és en contrast amb els vells temps de trucar a la vostra agència de disseny per fer canvis, cosa que podria costar molt i provocar retards en les actualitzacions. Mentre gestió de llocs web abans era l’àmbit només d’individus altament qualificats (de vegades anomenats “administradors web”), un CMS obre el control a membres no tècnics d’una organització, com ara el director de màrqueting, l’assistent administratiu o fins i tot el director general.\nAt SpinWeb, creem llocs al Accrisoft Freedom plataforma. Freedom és un CMS que és una mica únic i que té alguns avantatges molt interessants sobre alguns dels altres jugadors. Indianapolis sembla ser una ciutat de WordPress i veig moltes empreses que l’utilitzen com a plataforma de llocs web. El WordPress no té res de dolent i, de fet, el meu bloc personal i lloc de parla està basat en WordPress. Tot i això, Freedom té alguns avantatges diferents pel que fa a la usabilitat, la profunditat de les funcions i el suport. M’agrada el fet que som únics i fem servir Freedom com la nostra plataforma d’elecció, especialment per a organitzacions més grans que exigeixen més del que normalment ofereixen les plataformes de codi obert.\nUn sistema de gestió de contingut amb suport\nUna cosa bona de Freedom és que sí totalment compatible i mantingut per Accrisoft. Hi ha un equip de desenvolupament dedicat que paga per crear noves funcions, ampliar els mòduls existents i convertir els comentaris dels clients en una plataforma que permet a les organitzacions comunicar-se en línia. Accrisoft és una gran empresa i he mantingut moltes converses fantàstiques amb el CEO Jeff Kline sobre el futur de la plataforma i sobre el negoci en línia en general.\nLa base de codis de Freedom s’elimina des d’un servidor central que garanteix que cada instal·lació sigui coherent. Amb moltes plataformes de codi obert, el model típic és configurar més de 50 llocs web diferents que utilitzen connectors, versions i pirates informàtics diferents, que després es converteixen en un malson per mantenir com a agència. Freedom permet que SpinWeb admeti i mantingui un nombre indefinit de llocs web sense preocupar-se de les inconsistències entre ells. Com que tot el programari està allotjat al núvol, els nostres clients no s’han de preocupar d’instal·lar programari als seus ordinadors. Simplement poden iniciar la sessió i anar a treballar. A més, podem actualitzar els llocs web dels nostres clients en qüestió de minuts quan es publiquin noves versions de Freedom.\nInterfície d'usuari excepcional\nFreedom també té una interfície d’usuari excel·lent. Tot i que algunes de les plataformes de codi obert poden resultar confuses per als usuaris finals, Freedom presenta una interfície senzilla i neta que facilita la gestió dels seus llocs web per a persones no tècniques.\nMòduls extensibles per a correu electrònic, formularis, comerç electrònic i molt més\nFreedom proporciona una sèrie de mòduls potents que s’integren perfectament en altres parts del lloc web. Per exemple, Freedom inclou un dispositiu integrat Mòdul de màrqueting per correu electrònic, que ofereix als propietaris de llocs web una solució privada de màrqueting per correu electrònic integrada directament al lloc web. Inclou plantilles, programació, gestió de subscriptors i estadístiques de lliurament incorporades. També extreu dades d'altres mòduls perquè els professionals del màrqueting puguin enviar campanyes a llistes generades des d'altres parts del lloc, com ara registres d'esdeveniments.\nL' Mòdul de formularis in Freedom és extremadament poderós i rivalitza amb molts dels constructors de formes independents disponibles avui en dia. Amb Freedom, els administradors de llocs web no tècnics poden crear formularis complexos (o simples) per a aplicacions, registres d’esdeveniments, donacions i captura de clients potencials tot amb uns quants clics. Les dades d'aquest formulari es poden processar i exportar de diverses maneres o fins i tot integrar-les al carretó de la compra per a aplicacions avançades de comerç electrònic.\nEl construït carro de la compra in Freedom també permet a les empreses desplegar una solució integrada de comerç electrònic als seus llocs web i vendre productes amb el mínim esforç possible. Això també es pot estendre als registres d'esdeveniments, cosa que permet a les organitzacions vendre registres a esdeveniments i acceptar pagaments amb targeta de crèdit o xec en línia.\nFreedom té mòduls integrats per Blogs, calendaris d'esdeveniments, comunicats de premsa, podcasts, fòrums, directoris, RSS, programes d'afiliació, facturació i enquestes, per citar només algunes de les altres opcions del sistema. A més, la majoria dels mòduls es poden integrar amb les principals xarxes socials, cosa que significa que les actualitzacions de llocs web es poden enviar automàticament directament a Twitter, Facebook i LinkedIn.\nLa llibertat és un sistema molt segur. No només és una aplicació ben provada i endurida, sinó que també té una excel·lent funció de gestió multiusuari, que permet a diversos administradors de llocs web tenir diferents rols i nivells d’accés. També té un mòdul de flux de treball, que permet als editors aprovar o rebutjar els canvis abans que es publiquin.\nLlocs d'organització de membres\nSeria desconsiderat si no destacés també l’excel·lent solució de Freedom per a organitzacions membres, com ara associacions. El mòdul de membres de Freedom permet als grups basats en membres gestionar una base de dades completa de membres i permetre als membres mantenir els seus comptes i fer actualitzacions a través del web. El mòdul també permet la facturació de membres, CRM, màrqueting i comunicació. Les empreses també el poden utilitzar com a base de dades de clients i, de fet, tota la base de dades i el sistema de facturació de clients de SpinWeb es gestionen mitjançant Freedom, amb facturació per correu electrònic, facturació periòdica i pagaments en línia.\nCom podeu veure, un avantatge enorme a l’hora d’utilitzar Freedom és que tot està en un mateix lloc. Abans de treballar amb nosaltres, molts dels nostres clients utilitzaven diferents eines per a màrqueting per correu electrònic, comerç electrònic, blocs, registre d’esdeveniments, contingut web i gestió de membres. Després de canviar a Freedom, els encanta la facilitat d’ús i l’eficiència (per no parlar de l’estalvi de costos) de tenir-ho tot en un sol lloc.\nSistema de gestió de contingut optimitzat per a motors de cerca\nLa llibertat també és molt adequada per als motors de cerca. Els llocs web basats en llibertat fan servir "HURL" (URL llegibles per humans), cosa que significa que els motors de cerca poden indexar el contingut amb molta més facilitat. Els HURL ajuden a augmentar la classificació d’un lloc web als motors de cerca i també tenen un aspecte molt millor per als humans que els URL basats en bases de dades típics de molts altres sistemes. Els HURL in Freedom són completament personalitzables.\nCom a proveïdor de solucions Accrisoft autoritzat, SpinWeb és capaç de desplegar llocs web de forma extremadament ràpida i amb una qualitat constant cada vegada a causa de la nostra estandardització de Freedom. Als nostres clients els encanta la facilitat d’ús, la potent integració i el nivell de control que tenen ara a l’hora de gestionar els seus llocs web.\netiquetes: accrisoftllibertat accrisoftcmssistema de gestió de contingutsspinweb\nIntegració de béns arrels i xarxes socials\nJun 20, 2011 a 2: 52 PM\nM'encanta el Freedom CMS. Gran post.


Quant a Clúster Logístic de Catalunya\nEntrades per Clúster Logístic de Catalunya\nDurant el primer trimestre del 2022, la disponibilitat de sòl immologístic a Catalunya es va situar en els nivells històrics més baixos, i va assolir només un 2,5%. Per part seva, la contractació logística manté el seu creixement en comparació amb les xifres prepandèmia, tot és degut a l’impuls ia l’auge de l’ecommerce. Però l’escassetat de sòl immologístic en aquests tres […]\nBarcelona: líders reclamen solucions per accedir-hi des de l’àrea metropolitana\n13 maig, 2022 /by Clúster Logístic de Catalunya\nAccedir a Barcelona des de l’àrea i la regió metropolitana és tot un suplici. Tot i la proximitat a la urbs, milers de persones juntament amb els alcaldes metropolitans de les ciutats properes, van aixecar les seves veus per clamar solucions urgents i eficaces per als problemes de mobilitat que afronta la ciutat. Els mandataris de les ciutats ubicades a l‘àrea d’influència directa de Barcelona, algunes de les quals formen part de l‘associació […]\n6 maig, 2022 /by Clúster Logístic de Catalunya\nEngegar una estratègia logística juntament amb els fons europeus Next Generation, serà l’aposta de la Generalitat per aconseguir la recuperació econòmica de Catalunya i el creixement sostingut de la seva economia. Així ho va assegurar el secretari d’Infraestructures i Mobilitat de la Generalitat Isidre Gavín, que juntament amb el conseller d’Empresa i Coneixement, Ramon Tramosa, van presentar a inicis de març del 2021 via online […]\nA partir de les necessitats reals del sector en capacitació professional, l’Autoritat Portuària de Barcelona va fer part de la signatura d’un acord estratègic per a l’impuls de la Formació Professional (FP) a la comunitat portuària, amb la finalitat de crear i oferir una preparació de qualitat. L’acord també ha comptat amb el suport de múltiples entitats de l’àmbit privat […]\nPer a finals del 2023 i amb una inversió estimada en 20 milions d’euros en infraestructura, el port de Tarragona i l’empresa Combi Terminal Catalonia (CTC) van signar un memoràndum d’entesa amb l’objectiu que la joint venture CTC iniciï aquell any l’operació de la terminal intermodal. La joint venture, el soci majoritari de la qual és BASF, busca operar diàriament vuit […]\nEl comerç electrònic ocupa prop del 25% de la contractació immologística catalana\n15 abril, 2022 /by Clúster Logístic de Catalunya\nProp d’un 25% de la contractació logística a Catalunya durant l’any 2020 es va fer per atendre les activitats relacionades amb l’e-commerce. Així ho va manifestar CBRE, primera companyia internacional líder en consultoria i serveis immobiliaris, les dades del qual indiquen que l’any passat la contractació de superfícies a Catalunya va ser de 419.000 m2. És indubtable que […]\nTransportistes no veuen viable estratègia de distribució urbana de Barcelona per al 2030\n8 abril, 2022 /by Clúster Logístic de Catalunya\nRecentment l’Ajuntament de Barcelona va presentar la nova Estratègia de Distribució Urbana de Mercaderies per al 2030, EDUM 2030. Tot i això, les associacions de transportistes catalanes tenen molts dubtes sobre la seva viabilitat. Els punts que han generat més discussió han estat la concentració del repartiment de mercaderies en determinades franges horàries i la renovació de flotes. Tot i que […]\nEntre els mesos de gener i novembre del 2021 les escales de vaixells portacontenidors amb més de 20.000 TEU de capacitat van augmentar un 78% al Port de Barcelona en comparació al mateix període del 2020. És tan gran el creixement de la capacitat de càrrega marítima de la indústria naviliera a nivell internacional, que durant l’any passat 32 grans […]\n25 març, 2022 /by Clúster Logístic de Catalunya\nPer tal de potenciar els punts de lliurament, les flotes de transport sostenible per a distribució urbana i enfortir el comerç a la ciutat, l’Ajuntament de Barcelona va presentar la nova Estratègia per a la Distribució Urbana de Mercaderies 2030, EDUM 2030. Alhora, l’Ajuntament busca implementar la taxa Amazon per gravar l’e-commerce que no tingui presència física a la ciutat, després de […]\nAmb una inversió de 110 milions d’euros, el Port de Barcelona a través del projecte Nexigen planeja l’electrificació dels molls. El propòsit: reduir el 25% de les emissions de gasos amb efecte d’hivernacle de l’operació. L’Autoritat Portuària de Barcelona sosté que el termini de finalització del projecte serà el 2030. Els objectius del pla Nexigen […]


DIA 5 (II) – KIOTO: Pagoda de Yasaka, El Ryōzen Kannon, Pavelló Kodaiji i Temple Yasaka | Blog de Agustí2\n← DIA 5(I) – KIOTO, EL CASTELL NIJO i BARRI DE GION i EL TEMPLE DE KIYOMIZU-DERA\nDIA 6 – KANAZAWA: Casa dels Namura / Jardins Kenrokuen / Castell de Kanazawa / El barri de Gheisas o Higashi Chaya Quan →\nSortim de Kiyomizudera, és per la tarda i l’afluència de gent ha baixat notablement, pel que podem passejar amb una mica més de tranquil·litat per la zona. De camí a l’santuari Yasaka vam gaudir de caminar per una de les zones més tradicional de Kyoto. Observant a dues “maikos”.\nPagoda de Yasaka.\nHigashiyama és una àrea històrica de Kyoto que alberga nombrosos temples i santuaris. Entre el temple de Kiyomizu-dera i el santuari de Yasaka-jinj es troba situat el temple de Hokan-ji conegut pel nom de Pagoda de Yasaka.\nAmb una alçada de 46 metres i cinc pisos, aquesta pagoda va ser construïda al segle sisè, encara que posteriorment va cremar en diversos incendis. L’actual pagoda és una reconstrucció de l’any 1440 obra d’Ashikaga Yoshinori.\nEl Ryōzen Kannon és un memorial de guerra, commemora als soldats morts de la Guerra de el Pacífic. L’estàtua va ser construïda per Hirosuke Ishikawa i té 24 m d’alçada i pesa aproximadament 500 tones.\nEl pont Kangetsu-dai al jardí Visió de la lluna al Pavelló Kodaiji temple a Kyoto, Japó durant la primavera, va ser construït per veure el reflex de la lluna en la superfície de l’estany. Temple Kodai-ji és especialment famós per alguns dels personatges històrics i artefactes associats amb ell; però és un bell temple i mereix ser visitat per dret propi.\nEl seu jardí de vianants és una peça excepcional d’arquitectura paisatgística, amb grans pedres i arbres col·locats en un entorn de muntanya entre elegants edificis de temples, cases de te i un bosc de bambú.\nDes del cim del turó, se li ofereixen una vista no només dels terrenys de el temple, sinó de gran part de Kyoto.\nLes dues cases de te, anomenades Kasa-tei (glorieta en forma de paraigües) i Shigure-tei (casa de plugim) són clàssics dissenyats per Sen-no-Rikyu, un famós mestre de la cerimònia del té.\nEl sostre de Kasa-tei està fet de troncs i bambú prim, el que li dóna l’aparença d’un paraigua tradicional, d’aquí el seu nom.\nEl temple també és famós per l’estil de laca creat per a la seva mobiliari, en què es van aconseguir efectes especials mitjançant l’aspersió de flocs d’or en la laca. Diverses peces de laca s’exhibeixen dins el temple.\nPetit bosc de bambú\nEl Yasaka Jinja és un santuari xintoista situat al barri de Higashiyama-ku de Kyoto, al Japó.\nEstà dins del popular districte de Gion i fortament lligat a ell, per la qual cosa era conegut abans de la Restauració Meiji com el Gion Jinja o, més popularment, com Gion-san.\nuna família vestida amb el seus vestits tradicionals\nEl santuari està dedicat als kamis Susanoo, la seva dona Kushinadahime .\nEl santuari va començar a construir-se al segle VIII, concretament en 656, durant el segon any de regnat de l’emperatriu Saimei dins del Període Asuka.\nCoincidint amb la nostra visita vàrem gaudir de una boda xintoista\nEstació de Kioto\nL’edifici de l’estació, un dels més grans de país, presenta un estil futurista i incorpora un complex amb centres comercials, hotel, cinemes, i diverses instal·lacions de Govern Municipal de Kyoto.\nLa Xarxa ferroviària disposa de connexions amb les ciutats de Tòquio, Osaka, Nara, Nagano i Kanazawa, a més dels Aeroports internacionals de Kansai i Osaka. Disposa de serveis regulars d’unitats Shinkansen (Tren bala), a més d’altres ferrocarrils privats de tipus regional i de l’àmbit municipal de Kyoto. Tot el complex és obra de l’arquitecte Hiroshi Hara.\nDema amb el TGV, anem al Alps japonesos\nEsta entrada fue publicada en flora, ILLES, JAPÓ, Paisatges, PANORAMIQUES, Tardor, VIATGES y etiquetada boda xantoista, colors, JAPÓ, natura, Parcs naturals, santuaris, TARDOR, temples, TEMPLES BUDISTES. Guarda el enlace permanente.


Eix Cronologic de l'Edat Moderna timeline | Timetoast timelines\nÉs un moviment que té el seu naixement a la Itàlia de segle XIV, que trenca amb la fèrria influència medieval de l'Església Catòlica en tots els ordres de la vida per valorar com a centre de l'univers a l'ésser humà i la seva condició, i no tant a una deïtat.\nEl David de Donatello és una escultura exempta en bronze de 158 cm, realitzada per encàrrec de Cosme el Vell, que la volia situar als jardins del seu palau a Florència.\nUn moviment que té el seu naixement a la Itàlia de segle XIV, i que trenca amb la fèrria influència medieval de l'Església Catòlica en tots els ordres de la vida per valorar com a centre de l'univers a l'ésser humà i la seva condició, i no tant a una deïtat.\nEl resultat d’aquesta unió dinàstica va ser un nou model de monarquia dual, que conservava l’autonomia i la independència dels monarques a cadascun dels seus regnes.\nTot i actuar de manera diferent a cada regne, els Reis Catòlics van treballar conjuntament en política exterior i en matèria religiosa i militar.\nA partir de la segona meitat del segle XV, es produí en tota Europa un progressiu enfortiment del poder monàrquic, que aconsegueix imposar la seva autoritat sobre la noblesa i l’Església, sense\nque això signifiqués un pèrdua dels privilegis d’aquells, que continuaren continuaren gaudint de la possessió de la major part de la terra i de l’accés a càrrecs privilegiats, a més de l’exempció de\ntributs al rei.\nLa Sentència de Guadalupe és una disposició adoptada per Ferran II al Monestir de Santa Maria de Guadalupe el 21 d'abril de 1486. El seu objectiu era donar solució als conflictes entre els pagesos de remença i els seus senyors, conflictes que havien motivat les dues Guerres dels remences.\nL'Home de Vitruvi és un famós dibuix acompanyat de notes anatòmiques de Leonardo da Vinci realitzat en un dels seus diaris. Es tracta d'un estudi de les proporcions de les proporcions del cos humà.\nEl 30 de maig de 1498, Colom partí des de Sanlúcar de Barrameda. Va capitanejar vuit vaixells (Santa Cruz, Santa Clara, La Castilla, La Gorda, La Rábida, Santa Maria de Guia, La Gaza i la Vaqueña) amb una tripulació de 226 persones. El frare Bartomus Casaus va acompanyar Colom.\nEl 13 d'abril de 1502 s'inicià el viatge a Sevilla, fent escala a Cadis el 9 de maig i el 25 de maig a Gran Canaria. En total, eren dues caravel·les i dues naus i 139 homes (cap dona). D'aquests homes, 38 no tornaren mai a la península, 35 moriren en combats, i 4 desertaren per les illes. La tripulació va arribar el 29 de juny a Santo Domingo. Allà, el nou governador Nicolas de Ovando els va prohibir desembarcar, seguint les ordres dels Reis Catòlics.\nEl David de Miquel Àngel és una obra renaixentista que es troba a la Galleria dell'Accademia de Florència. És una de les escultures més famoses del món.\nEl 1513, Núñez de Balboa va ser el primer en divisar l’oceà Pacífic des de Panamà, però van passar alguns anys fins que Miguel López de Legazpi i Andrés Urdaneta van obrir una ruta que arribava al\nsud-est asiàtic. El 1571 van fundar la ciutat de Manila i van batejar\nDavant l’aliança de Navarra amb França,\nFerran va envair el regne al capdavant d’un exèrcit castellà amb la pretensió de fer valer drets dinàstics hereditaris.\nEs el moviment religiós cristià iniciat a Alemanya al segle XVI per Martí Luter, que va portar a un cisma de l'Església catòlica per donar origen a nombroses esglésies agrupades sota la denominació de protestantisme.\nLa revolta de les Comunitats de Castella, també coneguda com a revolta dels Comuners, va ser un aixecament contra la Corona que va tenir lloc entre 1520 i 152, protagonitzat per les ciutats de l'interior de la Corona de Castella al començament del regnat de Carles I.\nCopèrnic i Vesalius\nCopèrnic: Proposa l' heliocentrisme de l'Univers.\nVesalius: Descriu l’anatomia, anota i realitza les primeres disseccions del cos humà.\nFelip II de Castella, dit el Prudent, va ser monarca d'Espanya des de 1556 fins a 1598. Va ser també el primer monarca de la casa d'Àustria a esdevenir rei de Portugal, a partir de 1580. El seu regnat es va veure marcat per l'esclat de la revolta als Països Baixos espanyols, que va iniciar la Guerra dels Vuitanta Anys. Així com les relacions exteriors amb França i Anglaterra, que acabaren amb la Pau de Cateau-Cambrésis i la desfeta de l'Armada Invencible, respectivament.\nEl 1556, Carles I va abdicar pel seu fill Felip II, que va heretar tots els seus territoris a Europa i a Amèrica, llevat d’Àustria i el títol d’emperador del Sacre Imperi. Felip II es va esforçar a mantenir i ampliar l’imperi i a trobar la manera de gestionar-lo.\nVa fer de Madrid la capital el 1561 i es va ocupar personalment de la feina del govern.\nLa batalla naval de Lepant ocorreguda el 7 d'octubre de 1571 al golf de Lepant, al Peloponès. S'hi van enfrontar els turcs otomans contra una coalició cristiana, anomenada Lliga Santa. Els cristians van resultar guanyadors, i només 30 galeres turques es van salvar, així aturaren l'expansionisme turc pel Mediterrani Occidental.\nConstrueix el microscopi\nEl Barroc és un moviment cultural, un estil artístic desenvolupat entre el segle XVII i mitjan el segle XVIII, aconseguint diverses disciplines com l'arquitectura, la pintura, la música i la literatura i la característica que més de defineix és per l'ornamentació excessiva.\nEls decrets d'expulsió dels moriscos, foren promulgats per Felip III, i ordenaven als moriscos dels diferents regnes o territoris de la Monarquia Catòlica el seu exili perpetu.\nDescobreix la circulació sanguínea\nLa Inquisició volia que Galileu es retractés i considerés el seu model una simple hipòtesi matemàtica. La pena va ser conmutada i va ser condemnat a viure sota arrest domiciliari, però Galileu va romandre fidel al seu mètode fins a la seva mort, en 1642, any en què va néixer Isaac Newton.


El Camí dels Monjos i la fundació del monestir de Sant Cugat\nper Redacció 11 d’abril de 2020\n(text i veu: Rogeli Pedró)\nEL CAMÍ DELS MONJOS I LA FUNDACIÓ DEL MONESTIR DE SANT CUGAT DEL VALLÈS\nFeia una colla d’anys que alguns dels monjos del Monestir de Sant Llorenç del Munt, situat a La Mola, ja s’havien plantejat la possibilitat de canviar d’indret a causa de les fortes penúries i l’aïllament que patien: les seves terres no eren gens productives perquè estaven envoltades d’un immens pedregar i alguns dels monjos patien el mal de la solitud i la tristesa. Tots ells somniaven en algun altre monestir on l’aigua no escassegés, les terres fossin fèrtils i la convivència amb altres monjos els fes més agradable i productiva la vida monàstica.\nArribats a aquest extrem, els monjos demanaren permís al bisbe de Barcelona a qui estaven sosotmesos ja que es trobaven dins la seva jurisdicció eclesiàstica. El bisbe entengué les raons d’aquella comunitat religiosa i deixà que escollissin lliurement l’emplaçament on ubicar‑se. Només els demanà que respectessin un mandat:\n«Que caminant rectament i sense marrada de cap mena, i, sense travessar cap riu, torrent o xaragall, s’establissin on millor els anés.»\nAmb la lliçó ben apresa i amb alguna dosi de tristor pel lloc que deixaven, els monjos baixaren de La Mola, un darrere l’altre, sense saber quin seria el seu destí.\nEl camí es feia llarg. Passaren moltes penúries i desconcerts per complir les ordres del seu bisbe, però ells, ferms i valents, miraven sempre endavant segons els consells rebuts. Sense saber‑ho ni voler‑ho, arribaren a un indret que reconegueren com Sant Cugat. Aquell lloc complia els preceptes que els havia encarregat el seu bisbe abans de marxar de Sant Llorenç i decidiren quedar-s’hi. En aquest punt s’acabava, doncs, una part de l’aventura i començava una nova vida per a tots ells.\nEl camí que havien deixat enrere va quedar marcat per sempre més com El Camí dels Monjos, una ruta que, en gran mesura, més endavant serviria com a camí de ferradura molt utilitzat pels pastors i ramats que venien del Pirineu cap al Vallès per passar‑hi l’hivern.\nL’endemà mateix a punta de dia es veiè treballar la petita comunitat de monjos que presidia Sant Benet per aixecar el Monestir.\nMalgrat els reforços, les obres avançaven molt lentament i això treia Sant Benet de polleguera, un home molt decidit i treballador que començava a desconfiar de l’eficàcia dels seus monjos. La veritat era que, allò que construïen els operaris de dia, el diable ho desmuntava de nit. Tal fou el disgust del sant que s’arremangà l’hàbit i es posà mans a l’obra, de manera que aquesta va experimentar una gran embranzida en pocs dies.\nEn Banyetes, que s’ho mirava de prop, va arrufar el nas en veure que aquell santuari tirava endavant i que la seva estratègia destructora esdevenia inútil. Calia prendre alguna mesura ràpida, eficaç i definitiva per contrarestar aquesta competència considerada «deslleial».\nEl dimoni, que sempre en té alguna per fer, es convertí en un vistós ruc pensant que a sant Benet li agradaria de cavalcar‑lo i, en un dels seus passeigs, emprendria la fugida ràpida cap a l’infern. D’aquesta manera s’estroncaria l’obra per falta del seu màxim artífex i impulsor.\nNo sabem si per l’olor de sofre o pel color de la cua, en Benet va reconèixer el dimoni. El va lligar amb el cíngol beneït del seu hàbit i evità que recuperés la seva fesomia habitual de dimoni. Les dents li cruixien i espetegaven d’allò més en trobar‑se esmaperdut i pres pel seu gran enemic.\nPerò la cosa no va acabar aquí, perquè, a partir d’aquell moment, el ruc hauria d’ajudar als monjos a construir el monestir per accelerar encara més el ritme de treball.\nLa feina que realitzava diàriament el ruc era tanta que es va tornar sec i escanyolit com un fideu.\nUn dia, un pagès que treballava els conreus de la vora va observar el ruc lligat a un arbre al costat del monestir; en veure’l en tan mal estat, li va fer pena i s’hi va apropar per deslligar‑lo. Quan va ser lliure, l’animal va fer un salt com una casa de pagès i, mentre feia cabrioles, recuperà la forma de diable que sempre havia tingut.\nAmb la mirada confusa i un posat inusual, el pagès anava guaitant aquell espectacle fins que el dimoni desaparegué del tot. En la desorbitada fugida, deixà caure la pedra que duia al damunt i que, segons explica la memòria popular, era la darrera i l’única que faltava per completar l’obra del Monestir.\nMolta gent del poble sovint recorda i repeteix que el Monestir de Sant Cugat del Vallès no està del tot acabat, perquè li falta aquella pedra que, fins fa pocs anys, encara restava al mateix lloc on la deixà caure el dimoni.\n* Malgrat el que diu la llegenda, el monestir de Sant Cugat és molt més antic que el de Sant Llorenç del Munt, de manera que no té cap fonament històric. El monestir de St Llorenç va ser independent molt poc temps, ja que en ple segle X passà a dependre de Sant Cugat i, a desgrat d’uns anys de llibertat en el segle XI, la resta de la seva història està unida al gran casal de la plana. És cert que el Camí dels Monjos que unia els dos monestirs no travessa cap torrent ni riera, ja que transcorre per la carena que fa de divisòria d’aigües entre el Llobregat i el Besós. És possible que una part de la via romana que anava d’Egara a Barcino tot passant pel Castrum Octavianum coincidís amb un tros del Camí dels Monjos L’expansió urbanística de 1970 n’esborrà alguns trams i, el 1988, es recuperà gràcies els esforços dels centres excursionistes de Matadepera, Terrassa i Sant Cugat i constitueix una fita important en la voluntat de salvaguarda dels camins històrics com a part del patrimoni local.


Temporada d’estiu a l’Embarcador del Ter (Manlleu) – Grup de Defensa del Ter\nTemporada d’estiu a l’Embarcador del Ter (Manlleu)\n1 d'abril de 2019 25 de juny de 2010 per Grup de Defensa del Ter\nUn cop més arriba l’estiu i comença la temporada de l’Embarcador del Ter a Manlleu. Un projecte liderat i gestionat pel Grup de Defensa del Ter i que durant tot l’estiu ofereix un servei de terrassa amb productes ecològics, justos i locals. Productes tots ells que defineixen l’essència del Grup de Defensa del Ter pel què fa al seu model de territori i de país. A més, tots els productes són boníssims!!\nNo deixeu passar l’oportunitat de provar les amanides o les llesques torrades ecològiques; de fer una llimoneta del Ter o una cervesa artesana o simplement venir a prendre la fresca! Donar suport a un projecte ecològic mai havia estat tan fàcil i agradable!\nEls HORARIS D’OBERTURA d’aquest any són els següents:\nde dilluns a diumenge de 12h a 01h de la nit (àpats fins les 23h)\nPel què fa a l’horari del servei de LLOGUER DE PIRAGÜES és de dimecres a diumenge de 16h a 21h.\nCom cada any també podreu gaudir de LES LLUNES DEL TER, una programació cultural diversa i totalment gratuïta. La novetat d’enguany pel que fa a les Llunes del Ter és que la majoria tindran lloc els dijous a les 22h i els diumenges a les 19h.\nComença l’estiu, sigueu benvinguts a l’Embarcador del Ter!\nCategories Embarcador, Notícies Navegació per les entrades\nLlunes del Ter 2010


Una Wi-Fi més segura en sis passos - Digital Transmèdia\nUna Wi-Fi més segura en sis passos\nL’ordinador, el mòbil, la tauleta, el rellotge, el televisor… Cada cop tenim més aparells electrònics connectats per Wi-Fi I tot i que és una xarxa domèstica privada, de la qual en principi només nosaltres en coneixem la contrasenya d’accés, el cert és que presenta diverses fugues de seguretat. Amb motiu de la celebració del Dia Internacional de la Internet Segura (fou dimarts, 6 de febrer), la professora Helena Rifà, dels Estudis d’Informàtica, Multimèdia i Telecomunicació de la UOC, ha elaborat un seguit de consells perquè els usuaris puguin protegir la seva informació i la privacitat quan usen xarxes Wi-Fi.\nCanviar la contrasenya d’administració del router que ve per defecte, que sol estar escrita a la part de sota de l’aparell. D’aquesta manera les claus per a accedir al router i per a accedir a la xarxa a través de Wi-Fi seran diferents.\nConfigurar la xarxa Wi-Fi perquè utilitzi seguretat. En la mesura possible es recomana la configuració del nou protocol WPA3 (que estarà disponible a principis d’aquest any). Si no, el protocol més segur continua sent el WPA2-AES (o WPA2-CCMP).\nLa clau Wi-Fi ha de tenir més de 15 caràcters. L’òptim és construir-la encadenant paraules amb números i signes de puntuació. També és recomanable que no contingui cap dada personal, com el nom o la data de naixement.\nDeshabilitar el protocol WPS del router. Aquest protocol defineix els mecanismes pels quals els dispositius com els mòbils, les tauletes, etc. obtenen les credencials d’accés a la xarxa. Tot i que facilita la connexió a internet, el fet és que també fa més fàcil que un expert pugui accedir a la mateixa Wi-Fi que nosaltres. Tenint-lo desactivat es reforça la seguretat.\nCanviar la clau de la Wi-Fi periòdicament, almenys un cop l’any. Tot i que és recomanable que les contrasenyes es vagin canviant cada sis mesos, si es construeixen claus sòlides (com s’ha especificat anteriorment) el termini es pot ampliar a 12 mesos.\nActualitzar el firmware del router i dels dispositius que es connecten a la xarxa. Els mòbils, els ordinadors, les tauletes, els televisors… tots disposen d’un sistema operatiu que ofereix versions més actualitzades de manera periòdica. Es recomana sempre fer servir l’actualització més nova de cada aparell per tal de reforçar-ne la seguretat.\nDe: Via Empresa\nAdblock Plus diu que el bloquejador de Chrome només eliminarà el 17% dels anuncisNeix una eina per testejar campanyes abans del seu llançament


[VÍDEO] Els encausats per la investidura fallida de Puigdemont: "La Generalitat haurà de donar explicacions"\nLa fiscalia i la Generalitat, que no s'ha retirat de la causa, demanen penes d'entre dos i quatre anys de presó per als activistes\nActualització: 25.11.2021 - 17:07\nEls set activistes encausats per la mobilització a la rodalia del Parlament de Catalunya el 30 de gener de 2018, durant la investidura fallida del president Carles Puigdemont, han exigit que els absolguin a l’Audiència de Barcelona, on seran jutjats a partir d’avui. Així mateix, han criticat amb duresa el paper de la Generalitat, que fins que no va començar el judici no havia pogut fer efectiva la retirada del procediment en què es demanen penes de dos anys de presó a quatre.\n“Han estat processats pel simple fet de ser on havien de ser”, ha declarat Martí Majoral, portaveu d’Alerta Solidària, tot assenyalant que la causa dels 7 del 30-G és un nou judici polític. “Allò que havia de ser la investidura del president Puigdemont va acabar essent un joc de càrregues contra els manifestants. Unes càrregues absurdes, tenint en compte què passava dins el parlament”, ha afegit.\nD’una altra banda, l’advocat dels encausats, Carles Hurtado, ha lamentat la inacció del govern, i especialment del Departament d’Interior, per incidir en els atestats criminalitzadors dels Mossos d’Esquadra. A més, ha criticat que durant la causa la Generalitat no hagi actuat a instàncies de la policia catalana, sinó d’ofici com a acusació particular.\n“Per això l’Audiència ha exigit a la Generalitat que, si es vol retirar de la causa, doni explicacions avui a la sala. Això ens sembla molt greu d’un punt de vista processal i jurídic, però també d’un punt de vista polític. Avui hauran de donar explicacions. Ara per ara, mantenen les acusacions com la fiscalia. Es retiri o no, la feina bruta ja està feta”, ha declarat.\nA més, Abel Aguilar, un dels encausats, ha demanat a la ciutadania que continuï mobilitzada per a defensar els seus drets, però sobretot el de protesta. “Ens demanen de dos a quatre anys de presó per sortir a defensar allò que calia aquell dia. […] Sembla que ara la gent tingui por, però cal sortir al carrer perquè les lluites es guanyen allà. Ara som aquí, però ho tornaríem a fer”, ha conclòs.


La Federació catalana aportarà 21 esquiadors dels 41 que es formaran en els centres de tecnificació - Diari de la neu\nLa Federació catalana aportarà 21 esquiadors dels 41 que es formaran en els centres de tecnificació\nDefinides les estructures dels Centres de Tecnificació de Jaca, Val d'Aran i Sierra Nevada\nCompeticióRFEDI 26.06.201609.00 h\nGrup de tecnificació 23 i U18 de la FCEH entrenant a la glacera d'Stubai . Imatge d'arxiu. Autor/a: FCEH\nEls CETDI (Centre Especialitzat en Tecnificació Esportiva), entitats avalades la RFEDI i reconegudes pel Consell Superior d'Esports, i dependents de les federacions autonòmiques tenen ja als seus grups d'esquí alpí conformats de cara a la temporada 16-17. Els aspirants a formar part d'aquests programes van haver de passar diverses proves per entrar a formar part dels centres. La Federació catalana continua sent la més potent de base i de la seva cantera aportarà 21 esquiadors dels 41 que es formaran als centres de tecnificació de Jaca, Val d'Aran i Sierra Nevada.\nAquests centres són el pas intermedi entre l'esquí de base amb el club i l'alt nivell que va a càrrec de la RFEDI. Es tracta d'un període fonamental en l'evolució dels esportistes en edats compreses entre els 16 i els 20 anys. Sense anar més lluny, en alpí dos dels esportistes que acaben d'entrar en l'equip nacional procedeixen d'aquests centres: Albert Ortega i Aingeru Garai.\nLa tecnificació permet als esportistes millorar els processos d'entrenaments dotant de mitjans materials i humans que fan possible que els talents esportius es desenvolupin en major mesura. Suposa un puntal bàsic dins el sistema esportiu espanyol.\nAmb aquest llistat, es pot acreditar que els 41 esportistes més talentosos ja formen part d'un Centre d'entrenament amb un programa amb garanties, volums i intensitats d'entrenament adequades per al seu nivell de rendiment.\nDes de la Reial Federació Espanyola Esports d'Hivern i les 3 federacions autonòmiques amb centres reconeguts, entre les quals la catalana amb 8 clubs que hi aporten 21 esquiadors, s'ha realitzat durant l'últim any una gran tasca de coordinació i planificació conjunta per assegurar aquesta qualitat en els programes i la creació d'una línia comuna de treball, facilitant la mobilitat d'esportistes entre els CETDI i els Equips Nacionals de manera fluida i en base a criteris de rendiment objectius i validats.\nEl centre amb més esportistes serà el de la Val d'Aran que comptarà amb 21 esquiadors, 10 dones i 11 homes. El centre de Jaca comptarà amb 12 esquiadors repartits a parts iguals entre homes i dones i en el de Sierra Nevada s'entrenaran un total de 8 esportistes, 5 homes i 3 dones.\nPel que fa a les federacions amb més esquiadors destaquen la catalana amb 21 esportistes. El segueix l'aragonesa amb 12, l'andalusa amb 4, la madrilenya amb 2 i la basca i la navarresa amb un esquiador cadascuna.\nPel que fa a clubs i esportistes que aporten:\n- 8 formen part de la FCEH (CAEI -5 dep-, LMCE -4 dep-, GRANUEC -4 dep- CANMC -3 dep-, CEVA -2 dep- i la resta de clubs amb 1 són AISC, CEAC i MLEC) .\n- 6 formen part de la FADI-Aragó (Formigal 3 esportistes, Panticosa 3, SKIVA 2, CE Jaca 2, i finalment Candanchú i Mayencos amb 1 esportista cadascun).\n- 3 formen part de la FADI-Andalusia (CD Esquí Granada -2 dep-, CE Caixa Rural i SCG amb un esportista cadascuna).\n- Els clubs madrilenys de la FMDI amb presència, amb un esportista cadascuna, són el Club Colmenar i el Club La Pinilla. De la FNDI el Club Navarra i de la FVDI el Club Dalton, totes dues amb un esportista.\n- Irati Belio Garrido - Skiva (Fed. Aragonesa)\n- Andrea Culebras romeroi - Skiva (Fed. Aragonesa)\n- Celia Abad Rodríguez - Formigal (Fed. Aragonesa)\n- Sofia Gándaras Goldaracena - Candanchú (Fed. Aragonesa)\n- Rocío Gros Ara - CEJaca (Fed. Aragonesa)\n- Alícia Sánchez.Cruzat Palomera - CEJaca (Fed. Aragonesa)\n- Irene Alvarez Pérez - Club Caixa Rural (Fed. Andalusa)\n- Adriana Valeron Sánchez - C. D. Esquí Granada (Fed. Andalusa)\n- Anna Oller Díaz Guerra - CANMC (Fed. Catalana)\n- Anna Esteve Bieto - CEVA (Fed. Catalana)\n- Marta Jiménez Salmurri - Granu (Fed. Catalana)\n- Clara López Costa - CAEI (Fed. Catalana)\n- Mirin Miquel Vignau - CAEI (Fed. Catalana)\n- Patricia Miquel Vignau - CAEI (Fed. Catalana)\n- Carmela Olmo Carbonell - CAEI (Fed. Catalana)\n- Maria Relat Ventura - CANMC (Fed. Catalana)\n- Núria Torner Pérez - LMCE (Fed. Catalana)\n- Mireia Vázquez Ronda - Granu (Fed. Catalana)\n- Sílvia Vila Milà - CANMC (Fed. Catalana)\nAlejandro Arruebo Lamenco - Formigal (Fed. Aragonesa)\nMikel Ergüin de Vicuña - Formigal Fed. Aragonesa (Fed. Aragonesa)\nAnder González Larumbe - Panticosa (Fed. Aragonesa)\nJoan Laplaza Gárate - Panticosa (Fed. Aragonesa)\nIbón Mintegui Rivera - Mayencos (Fed. Aragonesa)\nMarc Rando Arruebo - Panticosa (Fed. Aragonesa)\nRamon Barrufet Llobera - CAEI (Fed. Catalana)\nArnau Casellas Collell - Granu (Fed. Catalana)\nAndrés Fornesa Palomero - CEAC (Fed. Catalana)\nFerriol Llibre Salamo - MLEC (Fed. Catalana)\nMarc Montes Jambrina - CEVA (Fed. Catalana)\nRicard Ortega Fornesa - LMCE (Fed. Catalana)\nPau Port Topper - Granu (Fed. Catalana)\nToni Puig Pallas - LMCE (Fed. Catalana)\nIsidre Sans Soria - AISC (Fed. Catalana)\nMarc Taberner Riera - LMCE (Fed. Catalana)\nDiego Viladoms Avila - SCG (Fed. Andalusa)\nAdur Etxezarreta Rezola - Club Esqui Navarra (Fed. Navarra)\nIbai Linacisoro Molina - Club Dalton (Fed. Basca)\nEnric Parellada Martín - Club Colmenar (Fed. Madrileña)\nAndres Trujillo Uribe - C. D. Esquí Granada (Fed. Andalusa)\nGonzalo Violi Núñez - Club La Pinilla (Fed. Madrileña)


Holiday home Anker Eskildsensvej Hvide Sande XI Ringkobing Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Anker Eskildsensvej Hvide Sande XI\nDissenyat tant per oci com per negoci, Holiday home Anker Eskildsensvej Hvide Sande XI està situat idealment a Klegod; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Holiday home Anker Eskildsensvej Hvide Sande XI, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Bany de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Holiday home Anker Eskildsensvej Hvide Sande XI.


Incideix en els perills del sucre, el tabac, el sobrepès, la manca d’activitat física i la hipertensió\n2 min. Andorra la Vella 09/10/2019 21:13\n651x366 El cardiòleg Ricard Ballester durant la xerrada que ha ofert aquest dimecres a Crèdit Andorrà. / M. F. (ANA) El cardiòleg Ricard Ballester durant la xerrada que ha ofert aquest dimecres a Crèdit Andorrà. / M. F. (ANA)\n651x366 El cardiòleg Ricard Ballester a la conferència a Crèdit Andorrà. / M. F. (ANA) El cardiòleg Ricard Ballester a la conferència a Crèdit Andorrà. / M. F. (ANA)\nEl cardiòleg Ricard Ballester destaca que l’impacte de les malalties cardiovasculars es pot “rebaixar molt” i prevenir amb uns bons hàbits i controlant “molt bé” els factors de risc que cada persona pugui tenir. D’aquesta manera, ha incidit que hi ha certs factors de risc com el sucre, el tabac, el sobrepès, la manca d’activitat física i la hipertensió que, ben supervisats o amb un canvi d’hàbits, es poden corregir i evitar, d’aquesta manera, que acabin provocant una malaltia cardiovascular.\nEl sucre, remarca, és “la clau de volta” i els darrers estudis demostren que és una de les causes fonamentals de les malalties cardiovasculars. En aquest sentit, ha fet èmfasi en el fet que cada vegada tenim una dieta més rica en sucre, “ens belluguem poc” i sovint es donen casos de resistència a la insulina, la qual cosa va lligada a la placa arterioscleròtica. Per això, creu que si una persona dona més de 126 en sucre a les analítiques ha de posar “els mitjans perquè té molt risc” d'acabar emmalaltint. Per això, creu que cal “controlar molt bé la dieta i fer exercici, ja que és una manera de cremar” aquest sucre. Les noves medicacions baixen el sucre i prevenen les malalties cardiovasculars però Ballester recorda que “val la pena abans canviar l’estil de vida”. A més, alerta que les malalties cardiovasculars "per desgràcia" quan presenten algun símptoma "ja és massa tard".


El Segle XX no renuncia a la seva festa major i la mourà de mes\nLa junta de l'AV ha decidit ajornar la celebració i no cancel·lar-la\nLa Festa Major 2020 de l’AV Segle XX de Terrassa s’havia de fer els dies 29, 30 i 31 de maig però davant de la incertesa i proximitat d’aquestes dates, es va decidir traslladar-la al 26, 27 i 28 de juny. Des de la junta de l’associació de veïns es va decidir fer una reunió urgent davant l’anunci dels ajuntaments de Rubí i Sant Cugat de traslladar les seves festes majors al setembre, i sobretot, de l’Ajuntament de Terrassa de cancel·lar-la definitivament.\nEn aquesta reunió s’ha acordat que la Festa Major del Barri “s’ha de fer, ja que des de l’any 1967 ha estat l’única activitat que s’ha fet sempre”. A més, es considera que “després de la situació que han patit els veïns i veïnes, es mereixen gaudir d’una celebració que tindran ben merescuda, i la necessitat de retrobament, i un record col·lectiu als que ens hagin deixat”.\nDes de l’AV manifesten però que s’ha decidit anul·lar la revetlla de Sant Joan que estava programada i també s’ha decidit posposar de nou les dates. El calendari es fixarà en la reunió presèncial de la Junta i la Comissió de Festes que es durà a terme el dia 7 de setembre. Des de l’entitat, s’avança que segurament les dares escollides seran entre el mes d’octubre o novembre, monent en què es definirà una nova proposta d’activitats i actes atenen a les condicions i indicacions existents en aquell moment quant a la celebració d’activitats i actes col·lectius.\nFesta Major segle XX


El bloc de Sant Tomàs: Teràpia assistida amb gossos al Centre Ocupacional de Manlleu\nTeràpia assistida amb gossos al Centre Ocupacional de Manlleu\nEl Centre Ocupacional de Manlleu iniciava aquest passat 6 de febrer les sessions de teràpia assistida amb gossos amb el suport de l’equip de TAG Garrotxa.\nEn la primera sessió hi van participar setze persones del Centre i van poder tenir un primer contacte amb la Lua i la Mica, dues gosses de teràpia que ajuden a facilitar, motivar i recolzar les persones ateses amb l’objectiu de millorar la seva qualitat de vida.\nL’activitat, amb una durada d’una hora, es portarà a terme durant 24 setmanes i es realitzarà els dimarts en dues sessions de vuit persones cada una.\nAmb aquest tipus de teràpia, més lúdica, aconsegueix un nivell més alt de motivació per part de l’usuari per seguir una activitat. La presència d’un animal facilita la interacció permanent, fet que permet millorar aspectes del dia a dia com la comunicació verbal, el desenvolupament d’habilitats socials, disminuir les conductes desadaptatives i treballar en activitats de la vida diària o de l’àrea psicomotora.\nPublicat per comunicació sant tomàs a 11:38\nEtiquetes de comentaris: Centre ocupacional, Centre Ocupacional Sant Tomàs, Sant Tomàs, teràpia, Teràpia amb gossos


Iniciatives educatives - Societat Balear de Matemàtiques SBM-XEIX\nArrel de la web > Enllaços > Iniciatives educatives\nDarrer afegit : 11 d'abril de 2010.\nMatemàtiques i competències bàsiques a l’ESO\n11 d'abril de 2010, per SBM-XEIX\nEls nostres companys Maria del Mar Rigo i Félix Rodríguez han elaborat el document Matemàtiques i competències bàsiques a l’ESO que està disponible a la pàgina web de Competències Bàsiques de la Conselleria d’Educació i Cultura. En aquest document podreu trobar tota una sèrie d’orientacions i exemples per a la pràctica així com un conjunt d’indicacions sobre l’avaluació i la metodologia en el marc de les competències bàsiques.\nUs recomanam molt la seva (...)\nLlegir més de Matemàtiques i compet\nDemotec: en marxa!\n22 de febrer de 2010, per SBM-XEIX\nL’Escola Superior Politècnica de la UIB ha iniciat una activitat anomenada Demotec per incentivar els estudis d’Enginyeries i Matemàtiques. Aquest laboratori està adreçat a alumnes de darrers cursos de l’ESO i a Batxillerat i consisteix en diferents pràctiques que volen mostrar de manera lúdica algunes aplicacions actuals de les titulacions. En particular, actualment hi ha una pràctica de Matemàtiques amb el títol "El caos de la dinàmica de poblacions."\nAquesta setmana comencen les diferents (...)\nLlegir més de Demotec: en marxa!\nDes d’Itàlia: XlaTangente\n13 de juliol de 2009, per SBM-XEIX\nNa Maria Dedò és professora del Departament de Matemàtiques de la\nUniversità degli Studi di Milano i Directora del Centro Matematita. Per ella hem conegut alguns dels projectes que ha tirat endavant com la exposició Matemilano o la revista XlaTangente, una publicació adreçada a alumnes de 15 a 20 anys, però que també captiva el professorat corresponent. Podeu trobar la versió digital de la revista a l’adreça:\nUn enllaç imprescindible on hi trobareu gran (...)\nLlegir més de Des d’Itàlia: XlaTange\nSimposi Educació Matemàtica 2004 Online\n17 de desembre de 2007, per Félix Rodríguez Díaz\nAl setembre de 2004 es va celebrar el XVI Simposi Iberoamericà d’Ensenyament de Matemàtiques a la Universitat Jaume I (UJI), a Castelló, amb el títol de "Les matemàtiques per al segle XXI".\nLa Generalitat Valenciana va enregistrar en vídeo les ponències i les podem veure online al seu portal canalgv.com\nUna excel·lent iniciativa que ens permet el luxe de gaudir des de qualsevol lloc i temps d’aquestes conferències.\nPer accedir podeu seguir les següents passes:\n2. A l’esquerra (...)\nLlegir més de Simposi Educació\nMatemàtiques a Futurama i a Els Simpson\n2 de maig de 2007, per Daniel Ruiz\nDues de les sèries de dibuixos animats més conegudes i seguides, estan plenes de matemàtiques.\nLlegir més de Matemàtiques a Futura\nDivulgació\tIniciatives educatives\tRecursos Matemàtics\tRevistes electròniques i butlletins\tSocietats Matemàtiques\tQui som?


El Govern limita l'ús de picadores de palla per evitar que causin un altre foc com el d'Òdena - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Govern limita l'ús de picadores de palla per evitar que causin un altre foc com el d'Òdena\nTot i l'ús residual entre els pagesos, Agricultura prohibeix les trituradores quan hi hagi el mateix risc que el dia de l'incendi\njosep sallent | manresa 11.06.2016 | 00:00\nCamp on es va iniciar l´incendi d´Òdena, el 26 de juliol de l´any passat ARXIU/ALAN RUIZ TEROL\nLa majoria de pagesos utilitzen per segar màquines recol·lectores que també trituren la palla. Però alguns, per dur a terme aquesta última acció, encara fan servir picadores antigues, acoblades en tractors, com la que va causar el gran incendi d'Òdena l'estiu passat.\nFins ara, el seu ús residual havia deixat aquestes trituradores fora de la normativa de prevenció d'incendis. Després del cas d'Òdena, però, el departament d'Agricultura ha decidit prohibir aquest estiu l'ús d'aquestes eines quan hi hagi el mateix risc d'incendis que el 26 de juliol del 2015, el dia que es va declarar el foc. Així ho va explicar ahir el cap dels Agents Rurals de la Catalunya Central, Jaume Torralba, durant la presentació amb els Bombers i amb Interior de la campanya forestal d'aquest estiu a les comarques centrals.\nL'incendi d'Òdena, que va cremar 1.290 hectàrees de l'Anoia i el Bages, es va declarar en un dia en què hi havia activat el nivell 2 d'alerta (d'un màxim de 3). Ara, en canvi, aquesta pròxima campanya de sega, quan hi hagi activat aquest mateix nivell de risc, els agricultors no podran utilitzar trituradores de palla acoblades a tractors entre les 12 del migdia i les 6 de la tarda. Si hi ha activat el nivell 3, la prohibició serà durant tot el dia.\nSegons Torralba, però, a la Catalunya Central només es té constància d'una mitja dotzena de pagesos que encara utilitzen aquest sistema per triturar la palla, bàsicament a l'Anoia i al Solsonès, sense que hi hagi, però, dades oficials. Torralba va explicar que la regulació s'ha fet a recomanació de la fiscalia, després que el jutge arxivés la causa contra l'agricultor d'Òdena perquè la seva activitat no estava aleshores prohibida. Torralba va explicar que aquest tipus d'eines, en dies amb risc d'incendis, poden representar un alt perill, perquè desprenen espurnes quan impacten contra les pedres.\nPel que fa a la maquinària agrícola restant, la regulació en dies de risc d'incendis serà la mateixa que hi havia els últims anys. Com cada any, els Agents Rurals han iniciat la campanya informativa entre els agricultors per informar-los sobre les mesures de seguretat que han de prendre quan seguin o embalin als camps amb la maquinària. La campanya ha inclòs quatre jornades informatives i la penjada de cartells informatius en diferents punts habituals de treball i de reunió d'agricultors. Els Agents Rurals també han preparat uns adhesius que lliuraran als pagesos in situ, quan estiguin treballant al camp, perquè els enganxin a les màquines. Als adhesius, es recorda l'obligació de portar extintors i motxilles d'aigua quan hi hagi el nivell màxim d'incendi.


Lliurades 12.000 firmes demanant la rotonda del Punt de Trobada\nGovern rep 12.000 firmes per a la rotonda al Punt de Trobada\nL’executiu diu que es preveu a les fases pendents de la desviació de Sant Julià\nEl cap de Govern, Toni Martí, i el ministre d’Ordenament Territorial, Jordi Torres, van rebre ahir 12.040 signatures que donen suport a la construcció d’una rotonda que faciliti l’accés al Punt de Trobada i la sortida de vehicles en ambdues direccions. Una delegació de quatre treballadors del centre comercial va fer entrega de les firmes favorables a una iniciativa promoguda pels mateixos empleats, que també s’havien queixat de la desaparició de la parada d’autobusos situada davant de l’establiment lauredià.\nEls representants dels treballadors van assegurar en un comunicat de premsa que de la trobada amb Martí i Torres va sortir el\nEl gir a l'esquerra del punt provoca unes cues impresionants fins a la frontera. El govern faria millor de exigir als Sr. Cacchafeiro que acabin les obres del hotel STRAC que porta ni 5, ni 10 pero 18 ANYS en obres , que acabin les obres del Roc de Caldes que va pel mateix camí... I no deixar-se manipular per signatures obtingudes a base de demanar a clients del hiper que no son representatives de la població Andorrana. Quin dia tindrem a Andorra una DEMOCRACIA tipus Suissa on es fiquin les questions conflictives a referendum!\n#12 Mes mal que Be\nSi tongo va dir..Penso com Tongo. És impossible que en tant poc temps es puguin recollir tal quantitat de signatures. Que ensenyin les llistes de le signatures i veurem de qui son. Per qüestions molt mes importants que aquesta a nivell nacional s'ha tardat molt mes temps. El punt de trobada no és d' interés nacional. És mol mes important evitar els accidents.\nA base de demanar a cada client del Hiper Andorra de signar la peticio!!\nCaldria una mica mes de coherència amb els escrits, els 400 empleats + triplicat per famílies + amics + clients+ andorrans que fan la compra cada mes al Punt de trobada, ja es una bona llista de gent, compta'n amb el suport dels turistes que han signat conscient del que feien, simplement solidaritat , ficant-se amb la pell dels treballadors. Ara, aquí mesclem política, fer mal als empresaris del magatzem... no oblideu que afectats son uns quant , entre ells proveïdors\n#10 Tongo tambe\nNo dic que no s'hagi de construir una rotonda prop del punt de trobada, però d'aquí a fer-nos creure que 12000 persones ha signat per molt que siguin 400 treballadors! No som rucs senyors! Segur que a tothom que passava per caixa el feien signar! Au va! No fotem!\nAquí es veu clarament l'Andorra de classes feudal,gir a l'esquerra al carrer Unió concedit per la "face", però per a una rotonda per a la competència de Vivand....res de res.\n#8 Si tongo\nPenso com Tongo. És impossible que en tant poc temps es puguin recollir tal quantitat de signatures. Que ensenyin les llistes de le signatures i veurem de qui son. Per qüestions molt mes importants que aquesta a nivell nacional s'ha tardat molt mes temps. El punt de trobada no és d' interés nacional. És mol mes important evitar els accidents.\nDe la Riverola fins la frontera, tot haurien de ser bordes i camps.\n#6 Tongo ?\nTongo va dir..A veure qui es creu que més d'un 15% dels andorrans està preocupat pel Punt de Trobada. Aquí s'ha gairebé forçat als clients la petició sense que sàpiguin el que fèien. En la llista deu haver fins i tot vietnamites que no els interessa ni el més mínim la rotonda. Aquesta petició que no segueix cap formalitat no es pot tenir en compte.\nTongo, pel Punt de Trobada estem preocupats més del 15% d'andorrans. Hi depènen més de 400 treballadors i tots els més de 5.000 funcionaris que cobrem dels seus impostos, i súmali les famílies. Sigues més persona, noi.\nSembla que el Martí ja els ha contestat. S'ha saber llegir entrelínees. Els girs els hi han tallat molt ràpid, per "interés general". Ara bé, per fer la rotonda hauran d'esperar anys, fins que és faci el desviament de Sant Julià ?. O sigui, quan entri el proper govern ?. Aquesta és la resposta a les 12.000 signatures i a les 400 families que hi depènen ??.\n#4 Un électeur\nÇa sert à quelque chose ces signatures ? Le gouvernement n'écoute personne !


L'Èpica - Diario de Mallorca\nEl Atlético Baleares no pasó del empate frente al Sanluqueño. ATB\nPalma | 22·05·22 | 06:45\nSom conscient que el contingut d’aquest ORSAI farà que els científics, possibles seguidors d’aquests articles, m’abandonin definitivament. Després de moltes proves empíriques he desenvolupat una teoria. La vaig iniciar el 26 de maig de 1999 en el Camp Nou. Aquell dia era la final de la Copa d’Europa entre el Bayern i el Manchester. Va ser un partit controlat totalment pel Bayern. Guanyava per un gol a zero i havia tengut dos pals. Era el temps de descompte i ja acaronaven la copa. Però en dos minuts, i dos córners, el Manchester va capgirar el resultat i va aconseguir guanyar aquella copa. Des de les hores he començat a recollir dades per elaborar la teoria que demostri que per encomanar-se a l’èpica, per tenir la màgia de l’impossible, el teu equip ha de ser conegut amb un nom començat per M.\nAnualment he comptabilitzat els equips que s’han salvat in extremis, aquells que han pujat de categoria amb el rival fallant gols cantats en els darrers segons o els que han guanyat Champions remuntant resultats en el darrer alè... i, quasi sempre, són anomenats amb una M inicial. Les conclusions em fan veure que el Bayern tendria una copa més si fos conegut com el Munic. Amb això l’únic emperò que els pos als fundadors del nostre club l’any 1920 és que no tinguessin en compte aquest petit detall i no mantenguessin el nom de Mecànic que ben segur ens hauria portat més triomfs in extremis.\nAixò no vol dir que no estigui satisfet amb el nom d’Atlètic Balears, més aviat el contrari. Com que no tenc cap esperança que arribi l’èpica, per mor de la maleïda M, confiava que el partit d’ahir es guanyàs abans d’arribar als darrers minuts però el resultat de 0-0 ho diu tot. Ara ja ens queden poques coses. Crisi institucional, crisi esportiva, crisi amb l’afició, crisi amb l’idisioncràcia del club… és difícil tenir més fronts oberts. Ara només ens queda confiar amb l’èpica la propera setmana, però desafortunadament el nostre nom no comença per M.


Informació de la Ribera: LA NEGATIVA DEL PP A APROVAR LA REFORMA DE l’ESTATUT LI SUPOSA A LA COMARCA DE LA RIBERA BAIXA PERDRE MES DE 8 MILIONS D’EUROS EN INVERSIONS PRODUCTIVES.\nLA NEGATIVA DEL PP A APROVAR LA REFORMA DE l’ESTATUT LI SUPOSA A LA COMARCA DE LA RIBERA BAIXA PERDRE MES DE 8 MILIONS D’EUROS EN INVERSIONS PRODUCTIVES.\nL’Agrupació Socialista de la Ribera Baixa destaca que amb l’actuació del PP de no prendre en consideració la reforma del nostre Estatut d’Autonomia dimarts passat en el Congrés dels Diputats, s’ha perdut una gran oportunitat d’equiparar les inversions productives en la Comunitat Valenciana a les del conjunt d’Espanya.\nSegons els socialistes de la Ribera, d’esta manera, si la pèrdua d’inversions per a la Comunitat Valenciana es xifra en prop de 500 milions d’euros, la província de València perd més de 251 milions d’euros i la nostra comarca 8,0 milions d’euros. “Novament, el PP de la Comunitat Valenciana i el President Fabra, han deixat passar una altra oportunitat per a reivindicar i aconseguir que els ciutadans de la comarca de la Ribera Baixa deixem d’estar discriminats enfront d’altres províncies i enfront del conjunt d’Espanya”, afirmen els socialistes de la Ribera.\nLes mateixes fonts asseguren que esta xifra que hem perdut es traduïx igualment en pèrdua de creació de riquesa, d’infraestructures i per tant, en la pèrdua de llocs de treball. Fins a 10.000 llocs de treball es podrien haver creat si el PP no haguera retirat la petició d’igualar les inversions en la Comunitat a les de la resta d’Espanya. L’agrupació socialista considera que el PP ha abandonat a esta terra i actuacions com el Pla Anti-avingudes d’Albalat de la Ribera, junt amb el projecte turístic que comportava; la finalització de les obres de la A 38-entre Cullera i Favara; el desdoblament de la CV505 al seu pas per Riola l’aposta i dotació econòmica per al Corredor Mediterrani per a afavorir el nostre potencial exportador, així com la doble via de tren entre Cullera i Gandia no podran ser executades, amb el greu perjuí que això suposa per a la nostra comarca. “Exigim que el PP i Fabra rectifiquen. En uns moments de crisi no podem deixar perdre cap oportunitat per a generar ocupació i riquesa en la nostra comarca”.\nSegons declaren des de l’agrupació socialista, “en el tema del finançament de la Comunitat, els socialistes hem portat fins en huit ocasions. I les huit, Fabra i el PPCV han posat els interessos de Rajoy i del PP, per damunt dels interessos dels valencians i valencianes”. “El PPCV, que tant va criticar en l’època del govern socialista, la falta d’inversions, ara és còmplice del govern de Rajoy per a ofegar un poc més a la Comunitat Valenciana”, afirmen els socialistes de la Ribera Baixa.\nPer a l’agrupació socialista, Fabra i el PP van enganyar els ciutadans quan en les eleccions van dir que defendrien els interessos de la Comunitat Valenciana.


Aecoc y peajes en autovías por incremento en costes de transporte – Clúster Logístic de Catalunya\nAecoc y peajes en autovías por incremento en costes de transporte\n25 juny, 2021 /by Clúster Logístic de Catalunya\nAecoc prevé que la introducción de los peajes en las vías de alta capacidad del país, tal y como pretende el Gobierno para el 2024, “afectaría negativamente tanto al tejido empresarial español como al consumo”.\nÉs per això, que l’entitat sol·licita en un comunicat en el qual pretén atendre la petició de suport del transport enfront de la iniciativa, per evitar “qualsevol mesura que impedeixi la competitivitat de les empreses”. Això, a més, en aquests moments en els quals hi ha una evident necessitat de recuperació econòmica.\nAixí doncs, Aecoc, sol·licita fermament “mesures consensuades i pactades entre administracions, carregadors i transportistes, per tal de poder oferir a la nostra economia i societat un transport de qualitat, eficient i altament competitiu”.\nImpacte dels costos en els consumidors\nSegons Aecoc, “la conseqüència directa de la introducció del pagament per ús en les vies d’alta capacitat seria un major cost del transport per carretera que es traslladaria, de baula a baula, al llarg de la cadena als carregadors, als productes i, en última instància, els consumidors “.\nL’organització empresarial estima que la mesura podria suposar un augment de costos del transport que podria anar entre un 9% i un 13% en funció de la taxa aplicada dels vehicles pesats. Això vol dir que és entre 19 cèntims d’un euro per quilòmetre, que és la taxa actual mitjana de les autopistes de peatge o de 14 cèntims d’euro per quilòmetre.\nD’altra banda, Aecoc també assegura que “aquest cost es traslladaria a les empreses carregadores i en última instància als productes. Això suposarà una pèrdua de competitivitat d’entre 1.400 i 1900 milions d’euros a l’any “.\nExportacions també es veurien afectades\nDe la mateixa manera, la iniciativa també “debilitaria de manera important les exportacions espanyoles” i igualment, “suposaria una pèrdua de competitivitat per a les pròpies empreses que té com a focus l’exportació, ja que veurien com l’augment del preu de l’transport fa que es s’encareixin els seus productes davant el d’altres competidors “.\nL’organització indica el cas dels exportadors murcians, que tindrien un cost addicional entre 100 i 140 euros per viatge d’anada, i el mateix de tornada. Mentre que per als de Pals de la Frontera, a Huelva, el sobrecost seria d’entre 150 i 200 euros.\nA més, afirma que l’impacte negatiu en la sinistralitat de la iniciativa “pel traspàs del trànsit pesat a les vies secundàries, podria presentar-causa de el fet d’evitar el pagament dels peatges.\nFinalment, encara que el mateix Govern va encertar a el fet que el principal rebuig es presenta per part del col·lectiu de transportistes, la comissió delegada de Govern per a Assumptes Econòmics ja es troba treballant en l’avantprojecte de llei d’establiment dels peatges a les autovies. Això, amb la clara intenció que pugui ser aprovat en Consell de Ministres en aquest mes de juny.\nhttps://clusterlogistic.org/wp-content/uploads/2021/06/Aecoc-se-opone-a-peajes-en-autovias-por-incremento-en-costes-de-transporte.jpg 853 1280 Clúster Logístic de Catalunya https://clusterlogistic.org/wp-content/uploads/2017/05/Logo_Cluster_Logistica.png Clúster Logístic de Catalunya2021-06-25 08:00:162021-06-23 18:55:25Aecoc y peajes en autovías por incremento en costes de transporte\nBoom de contenidors impulsa el transport marítim Ecsa es preocupa per reciclatge de vaixells prescrit per la UE


missatge electrònic « Servei Local de Català de Castelldefels\nEntrades amb l'etiqueta ‘missatge electrònic’\nArt Thinking, enigma, Exercicis per sembrar llampecs, missatge electrònic, Nicolás Paris, relatograma\nI2 2a sessió\nEstrenant el mapa mundi i coneixent Nicolás Paris\nAvui ens hem estrenat amb el mapa mundi del curs. Hi hem apuntant amb què ens vam quedar de la primera sessió. Hem aprofitat per repassar l’apostrofació en les paraules femenines, tot i que també hem recordat la vocal tònica de cada paraula. (Si voleu practicar aquest contingut, cliqueu aquí).\nTot seguit, hem format petit grups per recompondre una fotografia. Eren tres obres artístiques. Cada grup s’ha hagut de plantejar: Què hi veia? Què en pensava? Què es preguntava? Hem descobert que eren obres de l’artista Nicolás Paris. En grups, hem llegit un text sobre l’obra Sembrant llampecs i sobre l’artista. Exercicis per sembrar llampecs_ca_ES Hem acordat anar a veure aquesta exposició dijous, dia 27 d’abril.\nHem jugat al marro. Després hem escrit el missatge per reservar la visita guiada.\nText del grup 1\nText del grup 2\nFinalment, tenim un enigma per resoldre aquest cap de setmana.\n#5dones, Milena Jesenska, missatge electrònic\nMissatge a Milena Jesenskà\nEns adrecem a vostè per tal de fer-li saber que som un grup d’estudiants de català. Un dels treballs que hem hagut de realitzar ha estat sobre la seva vida. Ens hem documentat tant com ens ha estat possible. Després de moltes xerrades i canvis d’impressions, hem acordat que ens aniria molt bé que vostè pogués venir a fer-nos una xerrada sobre la seva vida, tant pel que fa a la seva carrera professional com a pae4ridosita, com pler serves vivències en els anys de guerra.\nLi proposem cinc preguntes per al desenvolupament de la xerrada:\nCreu que l’autoritarisme del seu pare va influir en el seu caràcter?\nQuè va significar per vostè la ruptura amb Kafka?\nQuè li porta a fer-se morfinòmana?\nQuin motiu va portar-la a ser a de la Resistència?\nSi pogués tirar enrere, canviaria alguna cosa del que ha viscut?\nEsperant una resposta per la seva part, rebi una cordial salutació.\nEudalda, Begoña, Eva A, Leticia, Teresa i Transi\n#5dones, missatge electrònic, Neus Català\nMissatge a Neus Català\nEns posem en contacte amb vostè per convidar-la a visitar-nos al nostre centre d’estudis on cursem l’S3 de català.\nDesprés d’estudiar la seva biografia, tenim força interès a conèixer la seva opinió en qüestions com:\nQuè vam sentir quan va salvar la vida d’aquells nens?\nDavant situacions similars tornaria a fer el mateix?\nCreu que fets com els que ha viscut vostè és possible que es tornin a repetir?\nQuins paral·lelismes es poden establir entre els camps de concentració nazis i els dels refugiats actuals?\nQuins consells pot donar a la nostra generació i a les futures?\nEsperem poder-la saludar al nostre centre. En cas que no fos possible comptar amb la seva presència, li agrairiem que ens contestés les preguntes.\n#5dones, Anna Vives, missatge electrònic\nMissatge a Anna Vives\nBon dia, Anna!\nSom un grup d’estudiants de català. Ens dirigim a tu per convidar-te a compartir amb nosaltres l’experiència del teu llibre Si creus en mi, et sorpendré, amb el qual hem treballat aquest trimestre.\nEl nostre propòsit és purament educatiu, perquè estem intentant analitzar-lo literàriament, i ens agradaria poder-te plantejar una sèrie de preguntes per arribar a conèixer-te una mica millor.\nCom va néixer la idea del llibre?\nQuina relació tens amb la teva família?\nQuines són les teves aficions?\nQuins són els teus projectes més propers?\nEn cas que puguis venir a veure’ns, hauríem de saber de quins dies dipsosies i quines són les millors hores per tu. Quedem a l’espera de la teva resposta.\nT’agraïm molt el teu interès.\nCarmen, Eva, Juanjo, Latifa, Margarita i Mónica\n#5dones, Janine Shepherd, missatge electrònic\nMissatge a Janine Shepherd\nSom una part del grup d’Els Viatgers i gràcies a la impressió que ens ha deixat el coneixement de la seva experiència vital, voldríem convidar-la a participar en una xerrada amb nosaltres. La nostra intenció, a part de tenir el plaer de conèixer-la en persona, és fer-li unes preguntes:\nQuè va pensar quan els metges van comunicar-li que la paraplegia era irreversible?\nPodria definir amb una frase el sentiment que portava dins durant el procés de recuperació?\nPer què creu que hi ha persones que poden sortir d’una situació similar i altres, en canvi, no?\nSi no hagués estat tan arrelada amb la seva família, se n’hauria sortit?\nQuin pensament té de la vida des de l’accident?\nEns agradaria que ens respongués al més aviat possible. En cas que li fos impossible venir a la xerrada, li agrairíem que ens contestés les preguntes.\n( Ana B, Loles, Manuel, Marisol i Pablo)\n#5dones, Erin Gruwell, missatge electrònic\nMissatge a Erin Gruwell\nBenvolguda Erin Gruwell,\nSom un grup d’alumnes de català de Castelldefels que ens diem Els Viatgers. Aquest curs hem estudiat diferents heroïnes i vostè és una d’elles. Per finalitzar el curs, ens agradaria convidar-la com a oradora a fer una xerrada sobre la seva experiència a la classe 203 de l’Institut Woodrow Wilson. Ens encantaria que ens respongués a les preguntes següents:\nQuan va saber que volia dedicar-se a la docència?\nCom es va sentir el seu primer dia de feina a l’Institut Woodrow Wilson?\nCom va aprendre aquest mètode d’ensenyament?\nVa pensar a rendir-se en alguna ocasió?\nManté contacte amb els alumnes de la classe 203?\nEsperem la seva resposta. En cas que no pogués dur a terme la xerrada, li agrairíem que ens contestés les preguntes. Moltes gràcies per endavant,\n(Johanna, Lluïsa, M. Àngels, Montse F)\n#5dones, article d'opinió, Dia Mundial del Joc, intervencions orals, missatge electrònic\nS3 18a sessió\nActa del dia 9 de juny


Maremar diu: Volem acollir – Novaveu\nMaremar diu: Volem acollir\nAnna Molinet 2 d'octubre de 2018 1\nTeatre Poliorama, 26 de setembre de 2018\n(c) Dagoll Dagom\nEl passat 26 de setembre s’estrenava Maremar, de Dagoll Dagom, que ens presenta una aposta innovadora i fresca, que aconsegueix renovar l’estil de la companyia amb molt d’encert.\nPart d’aquesta renovació, en major o menor mesura, ha de ser deguda a una coreògrafa i un compositor millenials, que aporten un to molt actual a l’obra. D’una banda ens meravellem amb el moviment d’Ariadna Peya, apassionat i intens, que impacta en alguns moments. Un exemple seria les escenes en que les persones es converteixen en ones i escuma, creant una imatge impactant.\nEn quan al so, d’Andreu Gallén, amb gran mestria ha sabut transformar les cançons de Lluís Llach en autèntics cants de sirena, que a vegades sonaven i provenien de rere les bambolines, creant una atmosfera preciosa. I els escassos instruments (una percussió, un acordió i un violoncel) que de vegades acompanyaven i d’altres restaven i deixaven els intèrprets a capella, es trobaven presents només quan eren necessaris, evitant carregar el so.\nD’altra banda, el text no prové de cap creador de la generació Y, sinó d’un autor clàssic, Shakespeare. No obstant, la història en cap moment se’ns presenta distant, més aviat al contrari; no ens deixa de recordar fets molt actuals, ja que guarda moltes semblances amb l’actual crisi migratòria del mediterrani. I és que si hi pensem, tenen molts punts en comú: naufragis, vides i històries engolides per la mar, famílies separades en diferents terres i en general tragèdies amb gust de sal.\nTot i així, l’obra es caracteritza per la solidaritat, l’acollida, i el refugi de les diferents persones, independentment del seu origen o estatus, i malauradament aquesta part és la que menys concorda la realitat.\nI m’uneixo al desig de la Marina: Tinc l’esperança que algun dia al mar només hi passin coses bones.\nPrevious: Sergi Belbel s’alia de quatre grans intèrprets per crear aquesta brillant i taquicàrdica comèdia\nNext: Seguir endavant\nAna Maria Juárez Catalá\n10 de novembre de 2019 (14:04)\nL’any passat la vam veure i Maremar és tan actual i vigent que l’únic que et fa dubtar que sigui un clàssic Grec o una notícia actual, són els noms dels personatges.


La Reial Societat es juga el liderat a Vallecas i el Dépor vol pujar llocs contra el Sevilla\nEl Rayo Vallecano necessita la victòria demà enfront la Reial Societat si no vol caure en el descens. L'equip de Fernando Vázquez suma ja quatre derrotes seguides. La Reial Societat, líder de la classificació, vol trencar també amb la dinàmica negativa que arrossega a Vallecas, a on no guanya des de la temporada 89-90. TV3 emetrà aquest partit en directe a partir de dos quarts de deu. Demà també juga el Dépor al camp del Sevilla amb la necessitat de guanyar per arribar als llocs capdavanters de la classificació.\nEl Dépor buscarà demà una victòria contra el Sevilla, al Sánchez Pizjuán, amb l'objectiu de tornar a ocupar les posicions que donen accés a la Lliga de Campions. L'equip inicial de què disposarà Irureta presenta molts dubtes, sobre tot en defensa i en atac. El Sevilla, que no podrà comptar amb Reyes, sancionat, buscarà la tercera victòria de la temporada.


Vi-FRANC. Ramon Francàs: Arriba la bóta quadrada, la del "tercer mil·lenni"\nArriba la bóta quadrada, la del "tercer mil·lenni"\nProp de 40 enòlegs membres de l'Associació d’Enòlegs de Castella-la Manxa van visitar divendres passat les instal·lacions de Bodegas y Viñedos Verum per participar en la presentació de Roc Cuve, la batejada com a “bóta del tercer mil·lenni”. Roc Cuve ha nascut a Tomelloso, a l'empara del grup Destilerías Altosa (amb més de mig segle d'experiència en el destil·lat i envelliment d’aiguardents de raïm) per "donar resposta a les necessitats actuals i futures dels cellers". L'origen de la bóta va ser inicialment el d'“envàs” per al transport i manipulació (es portaven rodant). “Avui, hi ha una nova realitat, que obliga als cellers a millorar els processos i optimitzar espai i costos”, com ha informat Joaquín Parra des de Wine UP. De la mà d'Isabelle Minot, professional de dilatada experiència en el sector de la boteria d'origen francès, els enòlegs van conèixer el perquè de la bóta quadrada i, sobretot, “la versatilitat i possibilitat de tenir un producte creat a mida”. El procés de producció –totalment artesanal- de Roc Cuve permet garantir des de l'origen de la fusta (treballant amb els millors proveïdors a França i Amèrica), passant per la capacitat (225 Lts; 291 Lts; 340 Lts; 400 Lts; 500 Lts; 700 Lts; 800 Lts; 980 Lts). “I, el més important, homogeneïtat en els torrats en totes les bótes, per un sistema únic desenvolupat expressament”. Cada bóta fabricada porta un codi únic que permet el control i traçabilitat total.\nLa versatilitat de Roc Cuve permet als enòlegs “un producte a mida quant a les boques d'ompliment (normal i ampla per a fermentació), que a més optimitza l'emmagatzematge (segons càlculs en una nau de 50x50x7mts, millora la capacitat en fins a un 42% i la criança comparant una Roc Cuve de 340 lts. i una tradicional de 350 lts. La primera aporta un 13,2% més de superfície de fusta en contacte amb el vi”. També s’afirma que una altra dels avantatges és l'econòmica. D’una banda, a nivell logístic multiplica per tres la capacitat de càrrega d'un contenidor de 20”, d'altra banda, els angles són propietat del client, per la qual cosa a l'hora de la renovació de la bóta, ja només és necessari canviar la fusta i, entre altres avantatges, Roc Cuve és l'única bóta que aporta una inversió en fusta de roure de primera qualitat, ja que les doles, en ser rectes, es poden raspallar i tornar al mercat de fusta per a la fabricació de tarima, mobles… totalment reciclable, reutilitzable i revalorizable”. Roc Cuve compta amb certificació CE i la garantia de laboratoris independents com CIEDV o ITECAM. La presentació va acabar amb el tast de vins criats en bótes Roc Cuve i elaborats per Verum, vins premiats en el recent concurs CINVE amb medalla d'or i medalla de plata entre altres reconeixements.\nPublicat per Ramon Francàs en 20:38


Ivanov: un “work in progress” allunyat de Txèkhov | LA DAVALLADA D'ORFEU\nPàgina d'iniciIvanov: un “work in progress” allunyat de Txèkhov\nIvanov: un “work in progress” allunyat de Txèkhov\n30/04/2017 01/05/2017 Jordi Vilaró Teatre\nQue sol que es troba Txèkhov. Que poc que l’entenen.\nTxèkhov probablement és l’autor que més s’assembla a Shakespeare en el sentit que és capaç de presentar sobre l’escena l’ésser humà amb tota la seva complexitat: els problemes, les alegries, les idees, les passions o les frustracions que projecten els seus personatges són tan reals que creen la sensació de no estar veient una ficció, sinó autèntics retaules de vida real. Txèkhov afirmava que ell no volia reflectir “cap dolent ni cap àngel”, ni pretenia “acusar ni vindicar ningú” (de fet, el personatge més “honrat” i “acusador”, el que presumeix de més superioritat moral davant de tothom, Lvov, és humiliat al final de l’obra). Amb tot, però, Ivanov no deixa de ser un drama primerenc que mescla tragèdia amb comèdia i que encara beu del melodrama vuitcentista: la individualitat predomina per damunt del drama coral i els soliloquis del protagonista lamentant la seva dissort apareixen amb freqüència. Ara bé, els personatges que giren a l’entorn d’Ivanov, tot i que encara més ombrejats que no pas de traç fi, ja presenten les característiques emocionals polièdriques que posteriorment retrobarem augmentades i millorades a les quatre grans obres de l’autor: La gavina, Les tres germanes, L’oncle Vània i El jardí dels cirerers. Txèkhov va tenir molts problemes a l’hora de trobar actors que s’ajustessin a la interpretació que requerien els seus personatges. La necessitat de treballar cada detall del text el va dur a col·laborar amb els directors Nemeròvitx-Danchenko i Konstantin Stanislavski per tal de cercar interpretacions que permetessin projectar versemblantment aquests retaules de vida damunt l’escena i allunyar-se de la interpretació convencional dels drames i melodrames burgesos del XIX. No és inadequat afirmar, doncs, que la interpretació teatral té un abans i un després de Txèkhov.\nÀlex Rigola ha presentat una versió lliure d’Ivanov en què ha reduït el nombre d’actors i ha retallat substancialment el text de manera que l’espectacle encaixés amb una actualització radical de l’obra. En un escenari central amb públic a banda i banda, els actors van vestits de carrer i conserven els propis noms per comptes dels noms dels personatges; l’oci dels burgesos rurals no són els jocs de cartes, sinó l’esport (futbol i tennis) i tota referència a l’època de l’autor és eliminada, així com certs diàlegs o intervencions dels personatges. Un dels actors, a més (Nao Albet), canta alguns temes pop-rock en escena, guitarra en mà, mentre l’obra avança.\n← Rigoletto: el millor Verdi torna al Liceu\n“L’òpera de totes les òperes” arriba al Liceu →


Augmenta el nombre de tests PCR a Mollet - somMollet\nSalut citarà ciutadans que hagin estat en contacte amb algun positiu per fer-los la prova\nDimecres, 12 d'agost de 2020 | 10:14h\nL'Ajuntament de Mollet incrementarà durant els pròxims dies el nombre de tests PCR que es realitzen a la ciutat per tenir "un major control de possibles casos positius". L’alcalde de Mollet, Josep Monràs, explica que "hem ofert els centres municipals per fer aquestes proves PCR a persones que seran citades per Salut per haver estat en contacte amb algun positiu, més enllà de les que ja s’estan portant a terme als Centres d’Atenció Primària, amb l’objectiu de tenir un major control".\nL’Ajuntament de Mollet i el departament de Salut de la Generalitat es van reunir dimarts per seguir treballant, conjuntament, en mesures de prevenció, detecció de casos, estudi de contactes i seguiment d’aïllaments per Covid-19, en el marc de conveni de cooperació que es va signar el 23 de juliol.\nDurant les darreres setmanes ha augmentat la taxa de nous casos de Covid-19 a Mollet del Vallès. Ara, la taxa confirmada és de 132, la taxa de reproducció és de 2,06 i el risc de rebrot de 407,72. La setmana de l’1 al 7 d’agost es van fer 512 PCR a la ciutadania de Mollet, 69 dels quals van ser positius. El 61% d’aquestes persones eren asimptomàtiques.\nTot i que, segons Monràs, les dades estan per sota de la mitjana de Catalunya "sabem que hem tingut un increment molt important de casos. Ara ens preocupen els possibles contagis en alguns col·lectius, fruit de la irresponsabilitat, però que no s’està produint al sistema hospitalari".\nA més, l’Ajuntament de Mollet s’ha posat en contacte amb les residències de gent gran del municipi per explicar-los la situació de la Covid-19 a la ciutat i per demanar-los també que extremin les precaucions.\nEn aquest sentit, l'alcalde ha tornat a demanar als molletans "màxima prudència i màxim rigor" per evitar nous contagis de Covid-19.


Arrenca la temporada de matinals de ioga al Parc Nadal - Fet a Sant Feliu\nLes sessions es faran un diumenge al mes i aquest serà el primer\nUn any més tornen les sessions matinals de ioga a l'aire lliure: un diumenge al mes es farà una classe oberta a les 12 del migdia al Parc Nadal. Aquest diumenge es farà la primera de la temporada, a les 12 del migdia.\nEn un entorn verd i agradable com és el Parc Nadal, un cop al mes la ciutadania de Sant Feliu té l'oportunitat de disfrutar d'una sessió de ioga a l'aire lliure. La proposta s'adreça tant a persones que ja practiquin ioga com les que vulguin començar a fer-ho.\nLa iniciativa tira endavant gràcies a la col·laboració del professorat de ioga dels diferents centres de la ciutat, que impartiran les sessions de manera alterna. Hi participarà el professorat d'Ananda Kanda, la Unió Coral, el centre de teràpies complementàries MATT i el Centre Parroquial, amb la col·laboració del Voluntariat de Sant Feliu.\nEl cicle arrenca ara a l'octubre i s'allargarà fins al juny, quan la sessió es farà coincidir un any més amb la celebració del Dia Internacional del Ioga.


L'Ajuntament de Torroella de Montgrí ha tancat la segona fase del projecte de consolidació de l'església romànica de Santa Maria de Palau (s. XIII) i ja ha planificat la tercera fase, que es desenvoluparà durant el 2019. Poc a poc es va avançant en la recuperació d'un element patrimonial que es trobava en un avançat estat de degradació. Aquest procés s'ha revertit i s'està garantint la consolidació de les estructures que es conserven d'un dels conjunts patrimonials més singulars del massís del Montgrí.\nL'església, del s. XIII, de gòtic primitiu o tardo-romànic, s'emplaça en continuïtat a les restes d'un assentament d'època. La seva arquitectura manté els elements essencials del romànic avançat del segle XII de la comarca: volta apuntada, portes d'arcs en degradació, finestres de doble biaix i arcs de mig punt i parament de carreus ben escairats i allisats que formen filades ben seguides, a més de la inexistència d'absis semicirculars.


Un gaudi sense sentit | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\n'Tenet' és un nou exercici de virtuosisme visual de Christopher Nolan, si bé és un absolut despropòsit narratiu\nUn fotograma de 'Tenet'\nUna estrena de Christopher Nolan sempre és motiu d'alegria per als cinèfils. En un estiu com aquest, amb poques novetats a la cartellera, l'últim film del realitzador britànic ha esdevingut en una espurna en la foscor al sector. 'Tenet' és un nou exercici de virtuosisme visual, si bé és un absolut despropòsit narratiu. És aquesta una de les raons per les quals els seus detractors carreguen contra el seu estil per pedant i recargolat. No obstant això, si un se submergeix en l'estètica de la pel·lícula sense altra cap pretensió que assistir a un desplegament únic de mitjans tècnics, la gaudirà.\nCom a 'Memento' i a 'Origen', Nolan usa el temps (i la gestió d'aquest) per construir les seves històries. Si a la saga de Batman hi va introduir elements del 'thriller' més o menys convencional (el robatori a l'inici d''El caballero oscuro' n'és la prova), a 'Tenet' ha apostat per engegar el metratge amb ingredients del cinema d'espies. A grans trets, el film no és sinó el seguiment d'un agent que ha de contactar amb un traficant que té a les seves mans un armament més que peculiar: munició capaç d'anar enrere en el temps.\nI és que malgrat la pirotècnia, pot argumentar-se sempre que el cinema de Nolan inclou finalment una lectura dramàtica a les seves ficcions. Després de tot, posem per cas, a 'Origen' aborda la gestió del dol i el perdó a un mateix; i 'Interstellar' no és sinó el retrobament entre un pare i la seva filla. No hi ha rastre de res similar a 'Tenet'. En cap moment se sap res del protagonista (anomenat tal qual, per cert), ni de les seves motivacions, ni del suposat apocalipsi que ha d'impedir.\nMés enllà, però, Nolan no renuncia a la grandesa del seu segell per dur 'Tenet' al nivell habitual de so eixordador, muntatge frenètic i un clímax perpetu. Si l'espectador accepta les regles imposades i obvia qualsevol de les (no poques) incongruències de la trama, farcida per cert de diàlegs de pretesa profundidat tècnica i científica, la pel·lícula és un nou gaudi per als sentits. I això que, segons com, no s'aguanta per enlloc.