Ha mort Mª Rosa Alonso, mestra de dansa, directora musical i Presidenta de l’Esbart Català de Dansaires\nMª Rosa Alonso i Solanes, mestra de dansa, pianista, directora musical i presidenta de l’Esbart Català de Dansaires, ha mort a Barcelona.\nNascuda l’any 1931, tenia estudis musicals de piano, violí, guitarra flamenca i de dansa clàssica i espanyola i també era diplomada en magisteri. A més d’aquests coneixements, gràcies als quals exerci de docent, dominava diverses llengües que la van portar a entrar en contacte amb persones d’altres cultures i indrets en la seva feina de guía turística. Va composar diverses sardanes i va instrumentar danses per cobla.\nAlonso entrà a l’Esbart Català de Dansaires l’any 1959 com a dansaire. Ben aviat, però es convertí en mestra de dansa responsable del grup d’adults (1963-1988), als que també acostumava a acompanyar a piano, fet que la converteix en la primera dona al càrrec d’un esbart dansaire. Com a intèrpret de diversos instruments i pels seus coneixements de direcció musical, dirigía les cobles que acompanyaren l’Esbart Català de Dansaires en el llarg període que en va ser responsable i quan era necessari, els acompanyava a l’acordió\nIntegrada a la Junta Directiva de l’Esbart Català de Dansaires, Mª Rosa Alonso és la primera sòcia que arribà a ocupar el càrrec de Presidenta (1987-1991). Amb companys de l’Esbart realitzà diversos estudis sobre els esbarts i sobre la dansa a Catalunya: Necessitat de diferenciació entre dansa tradicional i dansa d'espectacles (1981), Utilització dels instruments tradicionals com alternativa a la cobla, Dansa/Esbarts (1982), Mètodes cartogràfics i informàtics aplicats a l'estudi de la dansa tradicional catalana (1986), Assaig sobre un mètode d'escriptura coreogràfica (1989) i Atles de dansa tradicional catalana, amb volums dedicats a la bolangera, el ball de bastons, el ball pla, el ball cerdà i el ball de faixes.\nL’any 2013 va ser premiada amb la Medalla al Mèrit a la Dansa Tradicional dels premis Sardana, atorgada per l'Obra del Ballet Popular, premi que ja no va poder recollir personalment pel seu delicat estat de salut.


Siesta - AL-111 Hotel Kolkata Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBlock AL-111, Sec-II, Saltlake, Llac de Sal, Kolkata, Índia, 700091 - Veure al mapa\nBarri Llac de Sal Llac de Sal Llac de Sal Llac de Sal\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Kolkata, Siesta - AL-111 Hotel és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara Oficina Estatal d'Arunachal Pradesh, Nicco Superbowl, Parc Nicco.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Siesta - AL-111 Hotel asseguren una estada plaentera als seus clients. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix servei d'habitacions 24 hores, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport, servei de bugaderia.\nL'hotel compta amb 3 precioses habitacions, i totes inclouen aire condicionat, ventilador, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, plat de dutxa. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Siesta - AL-111 Hotel.


‘You say tomato’: la comèdia d’èxit arriba a Terrassa! - Created by Redacció malarrassa - In category: Arts escèniques i visuals, Cultura, Dia a dia - Tagged with: CAET, teatre, Teatre Alegria - malarrassa - El periòdic independent i gratuït de Terrassa\nYou are here: Home / Arts escèniques i visuals / Cultura / Dia a dia / ‘You say tomato’: la comèdia d’èxit arriba a Terrassa!\n‘You say tomato’: la comèdia d’èxit arriba a Terrassa!\nEl CAET porta al Teatre Alegria l’exitosa i premiada ‘You say tomato’\nDesprés de la gira per Catalunya i de fer temporada a Buenos Aires, la comèdia protagonitzada per Anna Moliner i Joan Negrié aterra al Teatre Alegria aquest diumenge a les 18h\nAl text de Joan Yago, guardonat amb el premi crítica Serra d’Or al millor text teatral, els personatges s’adonen que la vida somiada no és la que tenen i s’hauran de plantejar què fer.\nEl proper diumenge 26 d’octubre el Centre d’Arts Escèniques de Terrassa – CAET presenta You say tomato, una comèdia intensa i humana escrita pel jove dramaturg mallorquí Joan Yago que li va valdre el premi crítica Serra d’Or al millor text teatral escrit en català. L’actriu Anna Moliner i l’actor Joan Negrié són els encarregats de portar-la a escena sota la direcció de Joan Mª Segura.\nYou say tomato és un diàleg còmic amb música lleugera de fons: un duet musical que és a la vegada un duet vital. Sense complexos, l’obra reflexiona sobre la felicitat en les relacions de parella i, en general, sobre tot allò que ens trobem en el moment de deixar enrere la joventut i els somnis. Després d’una gira d’èxit per Catalunya i de visitar l’Argentina, You say tomato que pren com a referents l’Ay! Carmela de José Sanchís Sinisterra o El viaje a ninguna parte de Fernando Fernan Gómez, arriba al Teatre Alegria aquest diumenge a les 18h.\nAbandonar el somni o lluitar-lo fins al final?\n“I si ara, simplement, ho deixéssim estar?” Aquesta és la pregunta a la qual s’enfronten els protagonistes de You say tomato, en Santi i la Rosó, que ho han donat tot per aconseguir el seu somni però que ara, amb 37 anys, es pregunten si ha valgut la pena. Renunciar a amics, oci i aficions, regalar vacances, travessar el país en cotxe un cop i un altre, actuar a locals ruïnosos, deixar-se la pell a cada concert… I, al final, acabar-se adonant que la vida somiada no és la que tenen.\nYou say tomato és una obra que empatitza amb l’espectador, que es fa les mateixes preguntes que ell i que afronta, amb un somriure, el moment de la maduresa.\nUn duet vital\nA l’obra de Joan Yago, en Santi (Joan Negrié) i la Rosó (Anna Moliner) porten 10 anys vivint junts. La seva història d’amor va començar juntament amb un trepidant projecte musical que els havia de portar, un dia o altre, al capdamunt de l’escena catalana. Però aquest dia no ha arribat mai.\nAvui, abans del concert, no tindran més remei que preguntar-se cap a on va el seu projecte musical, cap a on va la seva història d’amor i quina de les dues coses està destruint a l’altre.


Sentència TJUE - "Dret a l'Oblit" - Advocat Internet, Advocat Mercantil, Advocat Civil - Font Advocats - Barcelona\nSentència TJUE - "Dret a l'Oblit" Recentment, el Tribunal de Justícia de la Unió Europea (TJUE) ha publicat una sentència destacada en l'àmbit digital. En aquesta sentència es resolen una sèrie de qüestions prejudicials plantejades per l'Audiència Nacional en relació amb el "dret a l'oblit" o dret a sol·licitar als motors de cerca la desindexació de les dades personals en determinades circumstàncies.\n1. ¿L’activitat que du a terme GOOGLE SEARCH (o qualsevol altre motor de cerca) ha de considerar-se “tractament de dades”?\n¿I si l’activitat efectuada pel motor de cerca es considerada “tractament de dades”, els motors de cerca en són responsables?\nEl TJUE considera que el motors de cerca duen a terme una activitat de “tractament de dades”, ja que recullen dades que “extrauen, registren i organitzen” en el marc dels seus programes d’indexació, les “conserven en els seus servidores” i “comuniquen i faciliten” l’accés a la informació en forma de llistes de resultats.\nA l’efecte, és indiferent que els motors de cerca no distingeixin les dades personals de qualsevol altre tipus d’informació, ni que les dades personals s’hagin publicat a Internet per un tercer sense intervenció de cap tipus del motor de cerca.\nTambé s’ha de diferenciar entre l’activitat que dur a terme l’editor d’una pàgina web i la que fan els motors de cerca, ja que aquests actuen a mode d’índex de resultats de la cerca concreta d’una persona.\nL’activitat dels motors de cerca pot conduir a que els internautes obtinguin a través de la llista de resultats, un perfil força detallat d’una persona de forma àgil i ràpida.\nÉs el propi motor de cerca qui determina la finalitat i mitjans del tractament de dades i, en conseqüència, ha de ser el responsable de les mateixes, havent de vetllar pel respecte als drets de les persones i, particularment, a que mitjançant l’activitat d’indexació de resultats no es vulneri el dret al respecte a la vida privada dels ciutadans.\n2. Quan s’ha d’interpretar que el motor de cerca té un establiment en un Estat membre i en conseqüència s’ha d’aplicar la normativa nacional?\nGOOGLE Inc. gestiona GOOGLE SEARCH a nivell mundial i la seva filial a Espanya (GOOGLE SPAIN, S.L) no du a terme cap activitat relativa a la indexació d’informació o de dades. L’activitat de GOOGLE SPAIN és únicament la promoció i venda dels espais publicitaris.\nMalgrat GOOGLE SPAIN dugui a terme una activitat plenament diferenciada de la indexació d’informació i dades que fa GOOGLE Inc., ambdues activitats estan íntimament relacionades ja que GOOGLE SPAIN es dedica a la venda d’espais publicitaris en relació amb les dades emmagatzemades per GOOGLE Inc.\nEl TJUE entén que es du a terme un tractament de dades personals en el marc de les activitats d’un establiment del responsable del tractament en territori d’un Estat membre quan el gestor d’un motor de cerca crea en aquell Estat membre una sucursal o filial destinada a garantir la promoció i la venda d’espais publicitaris proposats pel motor de cerca, l’activitat del qual es dirigeix als ciutadans de l’Estat membre.\n3. ¿Un motor de cerca ha d’eliminar dels seus resultats vincles a pàgines web publicades per tercers que continguin informació d’una persona, encara que les pàgines no esborrin prèviament aquestes dades o encara que la publicació per la pàgina web no vulneri cap normativa?\nEl tractament de dades personals que duen a terme els motors de cerca poden afectar als drets fonamentals d’una persona (respecte a la vida privada i la privacitat) quan la cerca feta es du a terme a partir del nom d’una persona física. Convé tenir en compte que només amb els resultats de la cerca es pot obtenir un perfil molt complet d’una persona.\nEl TJUE entén que el motor de cerca ha de garantir que les dades personals siguin tractades de manera “lleial i lícita”, que es recullin amb “finalitats determinades, explícites i legítimes”, i que posteriorment no puguin tractar-se de forma incompatible amb aquesta finalitat.\nLes dades han de ser “adequades, pertinents i no excessives” en relació a les finalitats per les que es recullen, “exactes i actualitzades” i s’han de conservar de forma que permetin la identificació del seu titular per un període no superior al necessari per les finalitats per les quan van ser recollides.\nAixí, el motor de cerca ha d’adoptar les mesures raonables per a que les dades que no es puguin enquadrar en aquests paràmetres siguin suprimides o rectificades.\nPot haver-hi una una col·lisió entre el dret a la privacitat de l’afectat i el legítim interès de qualsevol altre de tenir accés a aquesta informació. Per aquest motiu, el TJUE considera que l’equilibri s’ha de buscar en virtut de la concreta informació i del grau d’exposició pública de l’afectat.\nD’aquesta manera, el TJUE conclou que, encara que es respecti el marc assenyalat anteriorment, una persona pot sol·licitar en virtut de la seva situació concreta (per exemple, a l’entendre que es vulnera la seva intimitat, no ser un personatge públic), i en atenció a l’equilibri de drets, que les seves dades personals no siguin indexades.\nEl motor de cerca ha de dur a terme la ponderació dels drets en conflicte, i si no accedeix a l’oposició al tractament de les dades, el ciutadà podrà recorre a l’autoritat administrativa (a Espanya, l’Agència Espanyola de Protecció de Dades), o als tribunals per a que facin la ponderació i ordenin, en el seu cas, el cessament en aquell tractament de dades a través de la seva desindexació.\n4. Una persona pot dirigir-se directament als motors i sol·licitar la desindexació de les dades relatives a la seva persona, encara que aquestes dades siguin publicades lícitament a través de pàgines web, argumentant que no vol que aquesta informació sigui coneguda públicament perquè entén que el perjudica o perquè vol ser oblidada?\nUna persona pot sol·licitar que una informació sobre la seva persona que s’obtingui a través de la cerca per les seves dades personals aparegui desindexada en un motor de cerca. No cal que la informació perjudiqui a la persona.\nAra bé, existeix una excepció a aquest dret quan, per exemple, per la transcendència pública de la persona que sol·liciti la desindexació es justifiqui que preval el dret d’informació de l’opinió pública.\nJoan Subirana / Eloi Font


Balanç de l’edició 2020 > Festival Esperanzah!\nEl Festival Esperanzah! 2020, adaptat a les mesures Covid-19, tanca una edició reinventada en streaming i presencial amb 1500 espectadors en diferents teatres d’ El Prat de Llobregat i 1000 més seguint els concerts des de casa.\nHa estat sense dubte una edició única i especial. Gràcies al suport de l’Ajuntament del Prat de Llobregat, s’han pogut realitzar 8 concerts i 3 espectacles del Festiclown amb total seguretat, demostrant una vegada més que, malgrat el moment complicat que vivim arran de la pandèmia, podem seguir construint cultura transformadora.\nEls concerts-conversa han estat els més concorreguts amb Ciudad Jara, Judit Neddermann, Amparanoia, Marala, Xavi Sarrià i Key Day. Tots ells celebrats en diferents espais de la Ciutat: el Teatre Modern, el Teatre L’Artesà i el Cèntric.\nA més s’ha celebrat també l’imprescindible Festiclown amb Leo Bassi, Kanbahiota i la companyia de circ Vol’e Temps. Finalment, durant el cap de setmana s’han vist els concerts de Manu Chao, Raquel Lúa, Nakany Kanté, Ganzá i The Flaming Shakers. Qui ho ha preferit ha pogut adquirir la seva entrada per gaudir del concert amb normalitat, seguint les mesures de seguretat marcades per la situació actual. I qui ho ha volgut, ha comprat una entrada a través de l’emissió en streaming, des de casa, gràcies a la tiquetera del Festival, Tiketic.org. Totes les entrades del festival, són en realitat donatius que van directament a projectes socials.\nEnguany a més, el Festival Esperanzah! 2020 ha llençat una iniciativa innovadora: estrenar 3 videoclips amb denúncia social sobre alguna de les causes que sempre han envoltat el festival. Els 3 grups han estat Txarango amb Bendita Vida, que han fet un homenatge a la gent gran; Balkan Paradise Orchestra amb Low, posant en relleu la labor de la ONG Open Arms, i la Banda Esperanzah! dirigida per Natxo Tarrés, que ha presentat una cançó dedicada a l’Esperanzah al costat de tota la família que envolta el festival i la cooperativa.


Xavier Guix parla de la motivació i com assolir-la, en una nova sessió del cicle Desenvolupa’t de l’Ajuntament de Vilafranca\nXavier Guix parla de la motivació i com assolir-la, en una nova sessió del cicle Desenvolupa’t de l’Ajuntament de Vilafranca\nEl regidor de Promoció Econòmica, Joan Manel Montfort, ha obert la jornada fent referència a la necessitat d’adoptar una actitud positiva davant el món canviant en què vivim.\nAquest dimecres ha tingut lloc a l'Auditori de Vilafranca la vuitena conferència del Desenvolupa't, un cicle de conferències per al desenvolupament empresarial i professional, que des del 2012 organitza la regidoria de Promoció Econòmica de l'Ajuntament de Vilafranca.\nLa jornada ha estat inaugurada per Joan Manel Montfort, regidor de promoció econòmica de l'Ajuntament de Vilafranca, que ha fet referència a la necessitat d'adoptar una actitud positiva davant el món canviant en què vivim: “La complexitat del moment que vivim fa que les empreses i els directius hagin d'afrontar multitud d'obstacles, havent de prendre decisions, sovint difícils. Davant d'això, esdevé vital adoptar una actitud positiva, aprendre nous comportaments que permetin avançar i superar els obstacles, exercir la capacitat de la resiliència i reinventar-se”.\nEl ponent d'aquesta sessió ha estat Xavier Guix, que sota el títol Lideratge inspiracional. Com motivar i inspirar per millorar el rendiment, ha parlat de la motivació i com es pot assolir, entrenant la voluntat amb perseverança. Xavier Guix va desenvolupar al llarg de 20 anys, activitats artístiques a nivell professional a la ràdio i al teatre, i va ser a partir de 1992, coincidint amb la recessió econòmica post-olímpica, que va decidir obrir-se a nous camps i va llicenciar-se en psicologia, especialitat de Programació Neurolingüística. Actualment exerceix de formador i terapeuta en l'àmbit del creixement personal, i és autor d'una vintena de llibres.\nDesenvolupa't és un cicle de conferències per al desenvolupament empresarial i professional, que va néixer l'any 2012. Des de llavors, hi ha participat més de 1.500 persones. Com a ponents, hi han desfilat professionals de la talla d'Emili Duró, Pau Garcia-Milà, Xesco Espar i José Luis Izquierdo.\nLa propera sessió del cicle Desenvolupa't tindrà lloc el 13 de novembre, a les 9.30 hores, a l'Auditori Municipal de Vilafranca i comptarà com a conferenciant amb Victor Küppers, que exposarà quines són, sota el seu punt de vista, les tècniques de venda efectiva en els entorns competitius. La inscripció és gratuïta i pot fer-se a http://desenvolupat.vilafranca.cat.\nÚltima actualització: 16/10/2014


Josep Sastre, professor ISCREB - General\nAdvent espera i esperança. Sabem qui esperem, l’Emmanuel, però quan hi posem rostre a Aquest esperat, se’ns fa difícil l’esperança. Perquè el Déu-que és amb nosaltres, fet germà nostre en els homes i dones d’avui en dia, viu tants de problemes i sofriments en el món, en la família, personalment. Un Nadal i un altre es van succeint i unint-se, però la marxa del món continua, el món malalt de guerres i violències, malalties com la que ens fer avui en dia; continuen les creixent les injustícies, el gran graó entre països pobres i països rics, la fam... Què poden esperar? Què podem esperar? Fa anys el P. Estradé definia l’esperança com a fe en un amor . Ch. Peguy podia descriure l’esperança com la germana petita de la fe i de la caritat.\nSegurament aquest Advent, aquest Nadal, haurem de fer més viva les dues germanes majors de l’Esperança, especialment la Caritat, l’amor traduït en solidaritat, com moltíssima gent ha anat practicant al llarg d’ aquesta pandèmia de Covid 19 que anem sofrint i que ha fet estremir-se tots els sectors de les nostres societats. Aquells que entre nosaltres són els més vulnerables; les persones en situació de precarietat, les persones majors, els malalts... que en seran per temps afeblits.\nTambé en els cors de molts ha arrelat la por que es menja l’alegria. La por sol néixer moltes vegades del desconegut, quin futur ens espera, i que es sol manifestar en postures agres en la relació amb els altres. Aquest Advent – Nadal ens podrà fer canviar la nostra mirada sobre els altres, sobre el nostre món, sobre mi mateix, que ens faci passar de l’agror a la benvolença. Del desacord a la bondat; ens farà prendre el partit del somriure en cada trobada, saludar l’altre com un germà que Déu estima i desitjar-li tot el bé que Déu vol per a ell. I si l’Advent ens convida al goig, sabem que la joia cristiana no és pas de l’ordre d’un optimisme ingenu, sinó que planta en el cor de cada jorn l’esperança, feta possible i creïble per la Paraula feta carn.\nEn una pàgina de Càritas es presentaven vint i cinc frases sobre l’esperança del papa Francesc, vet-ne algunes.\n“Podem tenir tants problemes, tantes dificultats, però quan ens trobem davant d’un nen sorgeix de l’interior un somrís, perquè en trobem davant de l’esperança: un nen és l‘esperança” (07/12/2016).\nL’esperança no defrauda. L’optimisme defrauda, l’esperança no! Entesos? (07/12/2016).\nAixí és l’esperança sorprèn i obre horitzons, ens fa somniar l’imaginable i el realitza" (28/12/2016).\nPer parlar d’esperança amb un desesperat, es fa necessari compartir la seva desesperació; per eixugar una llàgrima del rostre de qui sofreix, cal unir al seu plor el nostre” (04/01/2017).\n"Esperar significa i implica un cor humil, pobre. Solament un pobre sap esperar. Qui està ple de si mateix i dels seus béns , no sap posar la confiança en ningú més que en si mateix. (01/02/2017).


L’esport i la crisi de la Covid-19 | Sóc de Sant Cugat\nEstem vivint una situació extraordinària, impensable i imprevisible que afecta el mes preuable de la nostra societat del segle XXI; “La vida i l’activitat humana”.\nNo sóc gaire expert en crisis, però sembla que en aquest estat d’ansietat l’ésser humà és capaç de desenvolupar les seves fortaleses i posar de manifest les seves mancances.\nL’esport està a la base de l’activitat humana, per tant, subjecte en aquesta crisi a posar sobre la taula el seu gran potencial.\nLa gent de l’esport hem vist aquestes setmanes amb satisfacció innumerables propostes i activitats online que han volgut mantenir els lligams emocionals a clubs o agents esportius.\nPerò, el repte més gran encara ha de venir, el retorn a la normalitat, caldrà sens dubte posar tot l’enginy dels gestors esportius en superar les limitacions que sortiran per aconseguir el funcionament normal de l’activitat esportiva.\nL’esport no té una altra alternativa que la de “Tornar a la normalitat”, la transició des d’on estem fins allà, pot ser un camí més o menys llarg, marcat per l’evolució de la pandèmia i per l’empenta que li posem tots plegats.\nSi oblidem la gran indústria esportiva i ens centrem en l’esport de la gent, del gimnàs, dels equips de base, de les juntes directives voluntàries, aquí és on els Ajuntaments són els que prenen el total protagonisme amb la seva interacció amb les entitats.\nEl paper de l’administració local amb els agents esportius locals serà clau, la seva influència en els aspectes sanitaris, econòmics, organitzatius i la seva contribució a donar tranquil·litat i confiança als usuaris de l’esport.\nD’aquí a un temps podrem veure qui ha fet que, i la pervivència o no dels projectes esportius actuals serà l’indicador de com s’ha tractat al món de l’esport com a eina de formació. També podem veure quantes coses sense fer s’excusen amb la Covid-19.\nMalgrat tot, el final és clar, l’esport tornarà a la normalitat, per tant, actuem des del principi.\nAjudo a SantCugatCreix\nSoc de l’esport de Sant Cugat


Una volta de rosca més en l'estafa de la crisi\nDesprés de les eleccions autonòmiques d'Andalusia i Astúries el Govern de l'Estat ha concretat amb el projecte de llei de Pressupostos Generals de l'Estat qui ha de continuar pagant aquesta crisi. Cap novetat, aquesta crisi la seguirem pagant les classes treballadores i populars, és a dir, la immensa majoria de la població.\nConcretament aquestes noves retallades suposen una disminució de gairebé el 17% de la despesa mitjana dels pressupostos dels ministeris respecte als del 2011. A continuació es detallen breument les mateixes:\nEn el Ministeri de Sanitat, Serveis Socials i Igualtat es redueix el pressupost en un 13,7%. Dins d'aquest destaca la baixada pressupostaria en sanitat d'un 6,8%, en serveis socials i de promoció social un 15,7% i en l'Institut de la Dona un 9,3%. Ressaltar també que la partida d'Actuacions per a la prevenció integral de la violència de gènere s'ha reduït en un 21,6%.\nEn el Ministeri d'Afers exteriors i Cooperació disminueix el pressupost en un 54,4%. Destacar que en l'àmbit de l'ajuda oficial per al desenvolupament torna a haver-hi una retallada molt significativa, cosa que deixa a aquest sector en un coma profund. (1)\nEn el Ministeri de Foment, energia i turisme el pressupost es retalla en un 34,6%, i en el del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi ambient en un 31,2% - englobant en aquest una disminució de gairebé el 50% de la despesa en Actuacions per a la prevenció de la contaminació i el canvi climàtic -.\nEn quant a la partida pressupostària d'educació aquesta és redueix en un 21,9%, la de cultura en un 15,1%, la de defensa en un 8,8% i la de justícia un 5,9%. Però, encara hi ha més ja que el pressupost en les polítiques d'Investigació, Desenvolupament i Innovació (I+D+i) es retalla en un 25%, alhora que també hi ha una reducció de les beques i ajudes per a l'estudi de un 11,6% i una reducció superior al 30% en les ajudes per a l'accés a la vivenda.\nQuin panorama, no? En aquest context jo em pregunto: el govern pensa crear ocupació amb aquests pressupostos? Així mateix, l'ocupació que es pugui generar, sota quines condicions i amb quins drets laborals serà? ja que la nova reforma laboral aprofundeix encara més en la precarització laboral. (2)\nBe, doncs en aquestes línies vull emfatitzar, molt breument, en les retallades pressupostàries referents al foment de l'ocupació, partida que s'ha reduït en un 21,3%. Quin sentit té que en un Estat on l'atur registrat es situa en més de 4,7 milions de persones s'apliquen retallades en les polítiques actives d'ocupació? Unes polítiques en les quals s'ha d'invertir i aprofundir més, alhora que deuen combinar-se amb les polítiques industrials - la inversió en les mateixes també ha disminuït (més del 30%) – per a que conjuntament es generi ocupació. En aquest sentit també es redueix la despesa en desocupació en un 5,4%. Així mateix, la reducció de la despesa en el Servei Públic d'Ocupació Estatal permet al govern justificar l'entrada de les empreses privades, és a dir, a les ETT com a Agències privades de col·locació.\nCom sempre, apareix la següent pregunta: d’on traiem els recursos per a invertir en aquestes i altres polítiques socials que generin ocupació i protecció social? Doncs la resposta és fàcil: es poden obtindre retallant molt més els pressupostos en partides com la de Defensa o la de la Casa Reial, també no subvencionant ni amb un euro a l’Església. Però, sobretot els recursos necessaris s'obtindrien amb una reforma fiscal progressiva, amb un control i persecució exhaustiva del frau fiscal, de l'evasió de capitals i de la corrupció. No obstant, aquest no sembla ser el camí que hagi pres l'executiu central, més be ha pres el contrari, ja que amb l’amnistia fiscal que promourà el govern es legalitzarà el blanqueig de capitals. Un robatori fet públic a l'endemà d'una gran jornada de vaga general, aprofitant que els mitjans de desinformació massius havien engegat tota la seva maquinaria per criminalitzar la suposada “violència”, - en la que, curiosament, no entraven ni caps oberts, ni braços i costelles trencades, ni detencions indiscriminades ni persecució política, ni els piquets empresarials -, i que els servia com a cortina de fum.\nPerò, tornant al tema dels pressupostos, cal dir ben alt, clar i fort que aquestes retallades no resoldran el problema de l’atur i de la dèbil activitat econòmica. És més, sobre l’atur el govern central ja parla de que durant el 2012 es poden perdre més de 600.000 llocs de treball, així mateix també hi ha la previsió d'una caiguda del PIB del 1,7%. Així doncs, sembla ser que al partit en el Govern estatal només li interessa acontentar als mercats, és a dir, a la banca, les companyies asseguradores i els fons especulatius; i, per això imposa tota un seguit de retallades en drets laborals i socials, que l’únic que fan és aprofundir, encara més, en l'empobriment d'una gran majoria de la població (3).\nFinalment, quin camí ens queda? Doncs el de la mobilització social continuada i intensa, el més unitària possible, que juntament amb les accions de protesta activa com tancaments als centres de treball (públics i privats) són els instruments que hem d’utilitzar per fer front a aquesta estafa que els banquers i els grans empresaris han creat per al seu benefici. La darrera Vaga General ha estat un bon exemple d'organització i de lluita - sempre millorable -. Ara cal que l’1 de Maig es torni a donar un cop damunt la taula, al igual que durant els dies de mobilització que es preparen entre el 12 i 15 de Maig.\n(1) Veure l'article “Amb l’excusa de la crisi el Govern Català vol enterrar la cooperació per al desenvolupament”\n(2) Veure l'article “La darrera reforma laboral: un atac frontal a la classe treballadora”\n(3) Veure l'article “L'empobriment continu de la majoria de la societat”


Callaway Community Hospital - hospitals - Fulton - Callaway county - Missouri - EUA - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Eua › Missouri › Callaway county › Fulton › Callaway community hospital\nCallaway community hospital Fulton > Callaway county > Missouri > EUA\nAquí podeu consultar tota la informació de Callaway Community Hospital. Visita el seu lloc web per obtenir més informació. Tant si necessita atenció mèdica com a pacient o si és un metge que necessita contactar amb aquest centre, aquí veureu tota la informació de contacte i la ubicació.\nSi Callaway Community Hospital l'hospital on treballes i veu que hi ha un error en la informació, aviseu-nos el lloc on aquest error és i el corregirem. Treballem tots els dies perquè totes les persones de Fulton, EUA tinguin accés a aquesta informació.\nSi teniu alguna emergència mèdica en qualsevol moment, no us quedeu sense saber cap on anar. Hospitalsworldguide us recomana Callaway Community Hospital, perquè aquest hospital té bona reputació i pacients satisfets, especialment amb l'atenció que ofereixen els professionals de la salut.\n10 s hospital dr, fulton, mo 65251, united states\nLlistat de hospitals pròxims a Callaway Community Hospital\nMissouri Baptist Hospital Sullivan- (Situat a 99.72 km)\nTanaka Neurosurgical Hospital- (Situat a 33.08 km)\nMoberly Regional Medical Center- (Situat a 75.25 km)\nColumbia Regional Hospital- (Situat a 33.52 km)\nAudrain Medical Center Mexico Missouri- (Situat a 37.32 km)\nUniversity of Missouri Health Care- (Situat a 32.97 km)\nBoone Hospital Center in Columbia MO- (Situat a 32.43 km)\nSt Marys Health Center Jefferson City- (Situat a 38.69 km)\nHermann Area District Hospital- (Situat a 47.71 km)\nPhelps County Regional Medical Center- (Situat a 100.24 km)


LO CARRANQUER: #Guissona gaudeix d'una magnífica diada castellera de Festa Major · @margeners @bordegassos @castcornella\n#Guissona gaudeix d'una magnífica diada castellera de Festa Major · @margeners @bordegassos @castcornella\nGuissona (La Segarra).- 5 de setembre, data assenyalada al nostre calendari i no és per menys, és la nostra Festa Major! Una de les actuacions més importants de la temporada i on sempre portem en cartera els nostres millors castells. En aquesta ocasió ens acompanyaven els nostres padrins, els castellers de Cornellà, i els Bordegassos de Vilanova que s’estrenaven a casa nostra, ja que era la primera vegada en la seva història que actuaven a Guissona.\nEls Margeners de Guissona vam ser els encarregats d’obrir plaça i ho vam fer amb el cinc de set, era el segon de la temporada, tot i que per les sensacions que transmetia semblava que en portéssim més de descarregats. Després del primer castell i d’haver superat els nervis inicials lògics d’una gran diada, encaràvem la segona ronda amb un dels castells que més ens agrada a la colla, el tres de set aixecat per sota, Castell que fa esclatar i emocionar a tots els seguidors i castellers que es troben a plaça. El tercer castell marró de la jornada va ser el quatre de set amb el pilar, tot i que l’estructura es va anar obrint i deformant durant la carregada del quatre, el castell es va poder descarregar sense cap problema.\nEls Bordegassos de Vilanova van obrir la seva ronda de castells descarregant un còmode dos de set que no va comportar cap complicació. El domini de l’estructura fa pensar que en les dates pròximes podrem veure la torre pujada damunt d’un folre. Els de la camisa groc terrós van seguir la diada descarregant el cinc de set i el quatre de set amb el pilar. En ambdós casos, castells molt consolidats i que permetien tancar una actuació amb tres castells de la gamma alta de set.\nEls nostres padrins, els castellers de Cornellà, segurament amb menys camises de les desitjades, van completar els dos castells bàsics de 7 i els van acompanyar amb el dos de sis. Estructures que tenen més que consolidades i que treballen per pujar-hi ben aviat un pis més.\nL’actuació s’ha donat per finalitzada amb la ronda de pilars; els de la camisa marró vam realitzat dos pilars de cinc simultanis i deu pilars de tres que han servit per donar protagonisme a qui s'ho ha guanyat, els de Vilanova un pilar de cinc on van estrenar la terça i els liles van acabar la seva actuació amb un pilar de cinc i posteriorment, amb dos pilars de quatre.\nTot seguit arribava el moment de celebrar la gran diada que havíem fet i la millor manera de fer-ho era cantant tot junts la nostra cançó i acompanyats de l’estimada farola. En acabar el toc de vermut que ens oferien les gralles i tabals de les tres colles, es va fer l’entrega d’obsequis a les colles que ens havien acompanyat en un dia important per nosaltres. La celebració seguia amb el sopar i la festa posterior a la fàbrica dels somnis.\nSabem que la clau de l’èxit es troba en ser-hi tots tant assajos com a actuacions, per tant, no falleu aquest últim tram que encara ens queda molta feina per fer.\nMargeners de Guissona: 5de7, 3de7ps, 4de7a, 2p5, 10p4\nBordegassos de Vilanova: 2de7, 5de7, 4de7a, p5\nCastellers de Cornellà: 3de7, 4de7, 2de6, p5, 2p4\nPublicat per Lo Carranquer Cervera a les 10:54


El Barça accelera les negociacions per incorporar David Villa\nAquest dissabte s'ha conegut que el València i el Madrid han trencat les negociacions pel possible traspàs de David Villa al club blanc i, segons sembla, una de les causes del distanciament entre totes dues entitats podria ser l'interès del FC Barcelona pel davanter asturià. Segons ha avançat Catalunya Ràdio, el Barça hauria accelerat els contactes per incorporar Villa. El vicepresident del club blaugrana, Rafael Yuste, ha dit que les converses per fitxar El Guaje estan "absolutament obertes".\n14/06/2009 - 16.23 Actualitzat 14/06/2009 - 21.20\nL'última paraula la tenen la secretaria tècnica del Barça i l'entrenador Pep Guardiola, però Villa podria ser un dels reforços que tindrà el Barça en la seva davantera de cara a la pròxima temporada.\nEl davanter, de moment, espera notícies des de Sud-àfrica després que els catalans hagin entrat en la lluita pel jugador després que el Reial Madrid ha decidit, almenys de cara a la galeria, retirar-se de la pugna. Segons sembla, el València no accepta que Florentino Pérez inclogui jugadors per abaratir l'operació i només vol diners en efectiu per alleugerir la crisi econòmica que travessa.\nPer si Villa acaba fallant, la secretaria tècnica del Barça continua treballant amb la resta d'opcions per a la davantera. Dos noms estan per sobre de la resta: Diego Forlán i Zlatan Ibrahimovic. L'uruguaià de l'Atlètic de Madrid és, des de fa temps, un dels preferits però el club blaugrana no vol pagar una clàusula de rescissió de 36 milions d'euros per un futbolista de 30 anys. La negociació amb l'Atlètic es fa imprescindible.\nEl cas d'Ibrahimovic sembla més complicat i la seva arribada, al contrari que la resta, estaria condicionada a la sortida d'Eto'o.\nEn aquest context, Rafael Yuste, directiu del Barça, ha dit que són molts els jugadors que tenen l'equip culer com a referència i que, per tant, volen vestir la samarreta blaugrana. D'això se n'està aprofitant el club per intentar convèncer els escollits per Guardiola i Txiki i tancar les seves incorporacions. En el cas del davanter asturià, Yuste ha admès que les converses per portar-lo de València a Barcelona estan "absolutament obertes". El directiu també ha dit que no s'imagina el futur de Valdés lluny del Camp Nou.\nLaporta torna a atacar\nLa Fiorentina pretén Márquez\nLaporta titlla l'"estil Florentino" de "prepotent i imperialista"\nNou milions o res\nEl Barça, pendent d'Eto'o


‘Mareas Ocultas’ que surten a la superfície - Diari de Barcelona | Diari de Barcelona\n‘Mareas Ocultas’ que surten a la superfície - Diari de Barcelona\n‘Mareas Ocultas’ que surten a la superfície\nMònica Cambra presenta un curt documental al Docs Barcelona que posa el focus en la feina dels pescadors i la contaminació al mar\nFotos Mònica Cambra i Albert Grinyó\nLa història de Mareas Ocultas comença, com no podria ser d'altra manera, al mar. Per un reportatge fotogràfic, la directora del documental, Mònica Cambra, va decidir acompanyar a una amiga seva i el seu pare a pescar. El que es va trobar era molt diferent el que ella esperava retratar: van atrapar gairebé més plàstics que peixos.\nAquesta experiència va suposar un abans i un després per Cambra, nascuda a Cambrils i que sempre ha viscut prop del mar i de la platja. "Em va fer prendre consciència sobre la quantitat de contaminació que hi havia al mar. Sabia que hi havia un problema, però no que tingués aquestes magnituds".\nPer això, quan va tenir l'oportunitat de dirigir un curt documental, al marc d'una assignatura de la universitat, va decidir basar-lo en aquesta problemàtica. Per fer-ho, va contactar amb les confraries de pescadors des de l'Ebre fins a Tarragona, entre les quals va trobar en Bernat Margalef, de l'Ametlla de Mar i protagonista de Mareas Ocultas. Segons explica Cambra, ell és un dels pescadors més involucrats en diverses iniciatives per evitar la contaminació marina. Com es pot veure en un dels instants del documental, registra i classifica la brossa que recull quan pesca i la porta a plantes de reciclatge.\nEn Bernat Margalef en un fotograma del documental\nLa tasca dels pescadors\n"El documental també vol donar una mirada positiva sobre un ofici tradicional", explica la directora. Ella, tot i ser vegetariana des de ja fa anys, explica que, informant-se sobre el tema i rodant el documental, ha descobert que si bé fa uns anys els mateixos pescadors no tenien gens de consciència sobre la contaminació i podrien fins i tot empitjorar el panorama llençant les xarxes a l'aigua. "Ara, s'han convertit en aquella gent que protegeix el mar, perquè és el seu mitjà de vida, i recullen la brossa del fons marí."\nAquest és un curt molt observacional. De fet, en cap moment els pescadors dialoguen entre ells. Però no cal. Les imatges parlen per si soles. Tant les de la primera part del documental, en què es veu als pescadors feinejant dins el vaixell i sent part del mateix mar; com les de la segona, quan ja han recollit les xarxes d'arrossegament i de dins hi surten peixos, però també llaunes de cervesa, embolcalls de pernil dolç d'una marca blanca i, evidentment, ampolles de plàstic. Tot de plàstic. Sempre plàstic.\nEl documental vol reflectir la realitat de la contaminació al mar\nJustament el moment d'obrir aquestes xarxes va ser el que més va impactar a la Mònica i als altres membres de l'equip, format per Albert Grinyó, Alex Ilici i Lina Biarnés. "No m'esperava per res del món veure tota aquella quantitat de brossa. Sabia que en sortiria molta, però no tanta!", confessa Cambra, ja que la seva experiència aquell dia al vaixell de la seva amiga va ser pescant en canya, no amb una xarxa d'arrossegament.\n"Fa uns anys classificaven el peix. Ara ho fan amb la brossa". Així resumeix la Mònica el que va viure i veure amb el seu equip el dia de rodatge al vaixell d'en Bernat. Ell surt a pescar dos-cents deu dies a l'any i pel rodatge de Mareas Ocultas el van acompanyar durant una jornada de deu hores, des de les cinc del matí. "Va ser un rodatge dur i bastant físic, sobretot perquè nosaltres no estem acostumats a coses com el moviment de les onades o l'olor del mar i el peix". Així explica la seva experiència la directora, que en destaca l'adrenalina que sentien per una experiència que no havien viscut mai: anar a pescar amb un vaixell sense saber què es trobarien.\nAlbert Grinyó, director de fotografia del documental, durant el rodatge\nAra, el curt documental és disponible a la plataforma Filmin, en el marc del festival DocsBarcelona. No és el primer certamen en què participen, però aquest els feia especial il·lusió, ja que es tracta d'un festival local i així la gent del seu entorn que tant havien sentit a parlar del producte, per fi el podien veure. En aquest sentit, Mònica Cambra reconeix que li hauria agradat que s'hagués pogut veure el documental en una gran pantalla. Ara, però, Mareas Ocultas podrà arribar a qualsevol llar, com ara la de la seva família a Extremadura: "Si s'hagués projectat només a cinemes d'aquí, molta gent no l'hauria vist. Per nosaltres, és una gran oportunitat".\nUna visita a l’univers Comelade


El blog d'en Pere Nieto: Gravi, escola del CEPEC\nGravi, escola del CEPEC\nCom deia a l’escola Gravi estem celebrant els 50 anys de l’escola. Amb aquest motiu hem anat convidant a persones que han format part de Gravi i això m’ha permès fer-me una idea més clara de la història de la nostra escola. Un passat farcit, perquè no dir-ho, de moments complicats. Els primers anys mirant de donar coherència a un projecte que tenia dues ànimes diferents com molt bé ens explicava la Sol Gasch, la primera directora de l’escola i una persona que m’ha sorprès molt en positiu per la seva vivacitat, el seu compromís i el seu bon criteri (Fa gràcia veure que et sents hereu de gent que fa prop de 50 anys va treballar a l’escola i que fins ara no havies conegut).\nL’escola va seguir però també va viure dificultats, i molt significatives, quan les escoles del CEPEC es van incorporar de forma massiva a la xarxa d’escola pública el claustre de l’escola Gravi va decidir que no. No ha de ser senzill administrar un moment com aquell. Les escoles del CEPEC tenien com a objectiu incorporar-se a la xarxa pública aquest era l’objectiu de la cooperativa de pares que administrava l’escola, però finalment el pas no es va fer. He trobat molt poca informació de les escoles del CEPEC però de les prop de 80 escoles que hi havia sembla que sols 6 no vam passar a la pública.\nMolts anys després, la celebració dels 50 anys, ha permès que aquella gent que va marxar dolguda amb l’escola hagi tornat a venir i haguem pogut parlar, sense retrets, d’aquell moment. Un col·lectiu tan gran i viu com una escola no pot pensar que tirarà endavant 50 anys sense moments de crisi i sense discrepàncies. Aquell va ser un moment difícil, i en van venir d’altres després, i mai sabrem que hagués passat si s’haguessin pres decisions diferents. En el fons ens queda a l’aire aquesta pregunta, que hagués passat si Gravi hagués entrat a la xarxa d’escola pública? Però també obre una nova pregunta que deixo a l’aire. Què passaria si es tornés a produir un nou procés en que determinades escoles concertades poguessin passar a la xarxa pública? Què diríem ara?\nPerò torno a Gravi. Potser la suma dels nostres orígens del CEPEC i del model de cooperativa (en les seves diferents vessants) ha fet de Gravi una escola especial.I en aquest sentit un element que sí que ha anat apareixent al llarg de totes les converses i activitats és que l’escola ha sabut tenir un ambient especial. Els alumnes s’han sentit a gust al llarg de tots els temps. Amb molta gràcia ho explicava el Sergi Vicente, exalumne de l’escola i actual director de betevé. Recordant que ell no va ser un «alumne exemplar» posava en valor tot el que va viure a l’escola. Segur que hi ha gent que en té un mal record, però crec que globalment allò que ha caracteritzat l’escola Gravi ha estat un bon clima.\nPublicat per Pere Nieto a 17:24


Pros i Roca, Roser, (aut.)\nISBN: 8494389823 ISBN-13: 9788494389825\nEl dia que el pare i l'oncle de Jordi Pujol se'l van endur d'excursió al turó de Tagamanent quan tenia uns 10 anys, poc s’imaginaven fins a quin punt la visió de l’església i les masies destruïdes pel pas de la guerra civil havia de marcar la vida d’aquell noi, que quan tenia només 16 anys es preguntava què podia fer ell per Catalunya i es mostrava disposat a tot.\nAquest llibre no explica la biografia de Jordi Pujol, sinó la d’una Catalunya que a la dècada dels 80 demanava a crits refer-se de la dictadura. Per aconseguir-ho es va necessitar l’esforç de moltes persones. Entre elles, de manera destacada, Jordi Pujol.\nAquesta és la història d’un home que va trobar la seva vocació en un turó i que ara, després de tot, camina sol pel desert.


Gaudeixi de descomptes en nou equipament informàtic i consumibles.\nCompti amb el nostre servei de consultes i assessoria informàtica.\nInclou cobertura per a tots els seus equips i eines de treball:\nAdaptem els seus treballadors i equips informàtics per al TELETREBALL, fem l’adaptació de la seva OFICINA REMOTA, i proporcionem les eines per al TREBALL DES DE CASA.\nOmpli el formulari i contactarem amb vostè.\nPot escollir entre 3 modalitats de manteniment:\nA més hores contractades, més descompte en els abonaments:\n10 hores + 1h gratis\n(descompte del 10%)\n20 hores + 3h gratis\n(descompte del 15%)\n30 hores + 6h gratis\n(descompte del 20%)\nA més equips informàtics, més descompte en el manteniment:\nFins a 5 equips:\n75,59 € / mes\nMés de 5 equips:\n113,39 € / mes\nRecomanem els abonaments d’hores de manteniment informàtic per un parc informàtic petit, serveis puntuals, i per planificar el seu propi manteniment per a realitzar reparacions, instal·lar o ampliar ordinadors o implementar nous serveis.\nA partir de 31,66€/h.\nResposta en 24h laborables\nResposta urgent en 4h\n(hora computada com 1,5h)\n(consultar tarifes fora de zona)\n1a hora presencial completa\n(trams extra de 30 minuts)\n2 anys de vigència\n(a partir de cada contractació)\nRecomanem el Manteniment informàtic Bàsic si prefereix que nosaltres planifiquem el servei amb visites de manteniment preventiu, us proporcionem servei de consultes i assessoria, i reparem els seus equips avariats amb un temps de resposta i unes condicions preferents. A més, aquest manteniment us oferirà un important descompte en nou equipament i consumibles de tota mena, i en serveis addicionals.\nVisita preventiva bimensual\nRecomanem el Manteniment informàtic Prèmium per aquells clients que tenen un parc informàtic que, per les característiques del seu negoci o de la seva plantilla estigui més exposat a avaries, o bé simplement vol un servei privilegiat. Disposem d'un servei adequat a requeriments més elevats que millora les prestacions d'un manteniment Bàsic.\nInclou* el servei Bàsic i a més:\nConsultes també per telèfon\n2h estàndard o 1h urgent\nper equip i any\n25% desc. hora addicional\nen consumibles originals\nen consumibles compatibles\nen nou equipament informàtic\nAlguns dels serveis més destacats que podem oferir-li són:\nReparació in situ o al nostre laboratori dels seus equips informàtics, segons viabilitat i idoneïtat.\nNeteja dels equips, tant física (acumulacions de pols que poden danyar l'equip per sobreescalfament provocant greus avaries) com lògica (fitxers temporals innecessaris, programari que ja no és d'utilitat per a l'usuari i que ocupa espai i temps de procés).\nReparació i manteniment dels sistemes operatius, tant dels servidors com de les estacions de treball, sia Windows o GNU/Linux.\nInstal·lació i gestió de sistemes antivirus i anti-malware. Manteniment dels equips amb les actualitzacions i eliminacions d'infeccions en cas que es produeixin.\nManteniment remot: Instal·lació o reparació de programari i configuració de nou maquinari com impressores, escàners, webcams, punts d'accés wifi, etc. El manteniment remot, quan és possible, agilitza les actuacions en evitar els desplaçaments superflus.\nConsultes: Quin programa necessito per a fer tal cosa? Com instal·lar-lo? Què vol dir aquest missatge a pantalla? Per què no puc fer ...? Aprofita les dècades d'experiència sumades dels nostres tècnics.\nAdministració de xarxa: Quins fitxers estan disponibles per a cada usuari o grup d'usuaris, on s'emmagatzemen, quines impressores estan compartides, compartició de l'accés a Internet...\nConfiguració de xarxes sense fils segures: Només els seus equips han de poder accedir als recursos i dades de la seva xarxa, i poder accedir a Internet mitjançant aquesta.\nEstudi i implantació de sistemes de còpies de seguretat locals i/o al núvol, supervisió del funcionament de les còpies.\nConfiguració de l’accés a Internet per a tota la seva xarxa, instal·lació i administració de tallafocs per a mantenir la privadesa i la protecció de dades enfront d’intrusions externes, així com del control d’accés a Internet dels seus usuaris per continguts, serveis i/o horaris.\nConfiguració d’accessos remots segurs als seus servidors per als seus usuaris mitjançant VPN (xarxa privada virtual).\nSolucions per al teletreball.\nInstal·lació de serveis de vídeo vigilància amb càmeres IP que poden ajudar a resoldre situacions indesitjades, a més d'evitar-les gràcies al seu efecte dissuasiu.\nPreus molt competitius en equipament i material informàtic, així com en consumibles per a les seves impressores, suports d'emmagatzematge, etc.\nNecessita més serveis? Manteniment Programat:\nHi ha empreses que per les seves característiques requereixen servei informàtic constant de manteniment de maquinari, administració de xarxa, ampliació del parc, consultoria, etc. Per a ells oferim la possibilitat de comptar amb un dels nostres tècnics de manera regular amb la periodicitat que creguin convenient.\nPreu a convenir segons freqüència i durada dels serveis.\nEl temps de servei periòdic convingut no es limita a un tipus de tasca determinat: pot disposar del nostre tècnic per a qualsevol tasca relacionada amb el seu parc informàtic.\nInclou els desplaçaments per al servei programat, resta segons zona.\n20% de descompte per a servei tècnic suplementari.\n10% de descompte en consumibles.\n5% de descompte en l'adquisició de nou equipament informàtic.\n* consulti les condicions detallades de tots els serveis contactant amb nosaltres.


Viatges – No m'ho empasso! Viatges - No m'ho empasso!\nDestapant els viatges de la Diputació de Girona\nEl 2019 la Diputació de Girona es va gastar més de\nD’aquests, 59.329,03 € es van gastar en una única agència de viatges sense haver fet cap concurs públic.\nSabies que és il·legal que un organisme públic es gasti més de 15.000€ en una mateixa empresa sense fer un concurs públic?\nAlguns exemples de viatges fets:\nViatge a Japó i Corea del Sud\nCost total del viatge:\nEn aquest viatge hi van anar el president de la Diputació, Miquel Noguer, i el cap de protocol de la Diputació, Josep Maria Amargant, per promocionar la Costa Brava.\nAlguns detalls del viatge:\nNomés van viatjar 2 persones.\nAixò vol dir que pràcticament es van gastar 10.000 € per persona.\nDespeses “extres” fetes a l’hotel\nA part del preu de la nit i de l’esmorzar que ja estaven inclosos\nÀpats i “altres despeses”\nViatges a Sarajevo\nCost total dels viatges:\nLa Diputació de Girona i Sarajevo tenen una relació especial. En un sol any el cap de protocol de la Diputació sol o acompanyat del president de la Diputació hi han viatjat 3 vegades.\nQuins viatges s’hi van fer el 2019?\nFebrer 2019 (1 persona)\nMaig 2019 (2 persones)\nJuny 2019 (2 persones)\nLa Diputació de Girona té una relació especial concretament amb Jovan Divjak, exgeneral bosnià d’origen servi. D’aquí que en els viatges a Sarajevo se li han pagat àpats. Fins i tot, quan Jovan Divjak va venir a Girona, amb els seus acompanyants, també se’ls hi va pagar la despesa d’hotels, àpats i visites turístiques per un valor de 2.572,30 €.\nViatge a El Salvador i Guatemala\nLa Diputació va subvencionar amb 30.000 € un projecte de l'ONG GERD (Grup Editor de la Revista del Discapacitat). El juliol el president de la Diputació i el cap de protocol van gastar-se 12 mil euros en visitar els projectes de cooperació del GERD.\nNo trobem proporcional subvencionar amb 30.000 € a una ONG i que això serveixi per justificar una despesa addicional de 12.000 € en un viatge de dues persones per visitar a aquesta entitat. A més, la Diputació és molt opaca pel que fa a donar informació sobre com es van gastar aquests 12 mil euros i què és exactament el que es va fer durant aquest viatge.\nViatge a Brasil i Xile\nCost aproximat del viatge:\nEl president de la Diputació i el cap de protocol viatgen a Brasil i Xile del 18 al 22 de setembre. Un viatge de només 5 dies que costa 15.000 €. L’excusa en aquest cas va ser participar a un seminari turístic a Brasil i visitar el Centre Català de Santiago de Xile.\nLa Diputació de Girona també té tirada a viatjar a Israel. El novembre de 2019 es va fer un viatge a Tel Aviv. En principi s’hi va a fer promoció turística, tot i que en ocasions també s’ha aprofitat per fer aportacions a entitats sionistes com la Fundació Privada Keren Hayesod.\nA tots aquests viatges també s’hi han de sumar un grapat de sortides protocol·làries per Europa.\nI qui fa aquests viatges? Sempre són el president, els diputats o el cap de protocol, quan tindria més sentit que fos el personal tècnic especialitzat en cada matèria.\nA més, el 100% dels diputats que van viatjar el 2019 van ser homes. La vella política i el masclisme, un cop més, van de la mà.


desembre « 2009 « La programació per tasques\nArxiu per desembre, 2009\nSessió de formació sobre la programació per tasques\nView more documents from Consorci per a la Normalització Lingüística.\nenfocament comunicatiu, enfocament per tasques, programacióper tasques, tasques\nEl divendres 27 de novembre vam tancar el curs de formació sobre aprenentatge cooperatiu. Crec que ha estat una experiència engrescadora i molt interessant amb l’aportació de moltes tècniques cooperatives per aplicar a l’aula de qualsevol nivell d’aprenentatge i especialment si apliquem la programació per tasques.\nEn aquest curs, els alumnes havien de treballar cooperativament (entre dos) per tal de dur a terme a l’aula una experiència cooperativa. Aquest divendres s’han presentat 10 experiències molt interessants i enriquidores que proposaven treballar cooperativament diferents continguts a les classes de català. Algunes han experimentat la tècnica de puzle, altres la de passa el problema, altres el treball entre iguals, altres el torn de paraula i algunes la suma de diverses tècniques. Totes molt interessants i amb valoracions molt positives.\nAlgunes de les reflexions finals que vaig anotar en aquesta sessió són les següents:\nPel que fa als docents:\nEls professors són agents de presa de decisions.\nEls bons docents planifiquen i després ajusten o regulen.\nÉs important conèixer els principis metodològics, però cal saber-los adaptar a les necessitats del grup, no s’han d’aplicar directament.\nHem de trobar metodologies amb els mitjans que tenim i hem de trobar maneres per aprofitat i rendibilitzar el temps.\nLes aules són contextos imprevisibles i per tant, és probable que s’hagi de reajustar la programació inicial.\nAlguns tipus de tasques no tenen una solució única, cal ser-ne conscients.\nEls professors han d’aprendre a gestionar l’aula, els grups. Les interaccions.\nEl professor acompanya, ajuda, dóna pautes i poc a poc les retira perquè l’alumne sigui cada vegada més autònom.\nTreballar amb una altra persona fa que s’hagin d’elaborar i argumentar els continguts i això ajuda a concretar els resultats.\nTreballar conjuntament amb una altra persona permet fer una reflexió post que millora la nostra tasca.\nPel que fa a l’alumnat:\nEl treball cooperatiu exigeix la seriositat i el rigor dels alumnes pel que fa a la puntualitat i a l’assistència.\nEls alumnes perceben que confiem en ells i això fa que la seva actitud sigui més positiva.\nEls resultats del treball cooperatiu són el fruit de les ajudes mútues. El resultat amb les ajudes de tots és de més qualitat que el resultat individual.\nAjudar els companys (o iguals) serveix per aprofundir, per tant, per aprendre.\nEls alumnes han d’aprendre a treballar cooperativament i això s’aconsegueix integrant el treball cooperatiu com una pràctica habitual a l’aula.\nBé, espero que aquestes reflexions també us ajudin a reflexionar i us temptin a provar les tècniques de l’aprenentatge cooperatiu en els vostres cursos. El professor del curs ha estat en David Duran, professor del Departament de Psicologia de l’Educació de la UAB i coordinador del Grup de recerca sobre Aprenentatge entre Iguals (GRAI). Podeu trobar un munt d’articles, de bibliografia i de dades en el seu espai web Aprenentatge entre iguals.\naprenentatge entre iguals, col·laboració, cooperació, gestió d'aula


Articles-i-reflexions: Interessant proposta\nINICIATIVES DE "POBLES EN TRANSICIO" A TORREDEMBARRA.\nEl 85% de l’energia que consumim prové dels combustibles fòssils i de tots ells el més útil és el cru. Actualment el món necessita diàriament per funcionar 84 milions de barrils del famós or negre. Què passaria si no tinguéssim suficient petroli? Com produiríem aliments? Com els distribuiríem? Com ens ho faríem per seguir vivint com fins ara?\nEl Moviment "Pobles en transició" va sorgir a Anglaterra com una necessitat per pendre mesures pràctiques al gran problema del "pic del petroli". Hem arribat a un moment on les nostres accions i decisions com a persones individuals són molt importants.no podem esperar a que governs i multinacionals prenguin mesures, les mesures les hem de pendre nosaltres en el nostre dia a dia.\nActualment hi han molts pobles al món que s'han posat en marxa per dur a terme aquest moviment. Els exemples més propers son barris de Barcelona, Vilanova i la geltru o palma de mallorca. El moviment de transició és un recurs i un catalitzador per a la creació de comunitats resistents que són capaces de suportar l'esgotament energètic, el clima o les crisis econòmiques i al mateix temps crear una millor qualitat de vida en el procès. Es busca doncs estimular i donar suport a la creació de xarxes i capacitar a les comunitats per adoptar, adaptar i aplicar l'enfocament de transició a la potenciació d´eines per reduir el consum d'energia, així com la reducció de la seva dependència de les cadenes de subministrament a llarg que són totalment dependents dels combustibles fòssils per a articles de primera necessitat. Reduir aliments kilomètrics és una àrea clau, com també els sistemes de transport i l´autoproducció d´energia. Per crear aquesta iniciativa hi han eines creades com per exemple el documental "In Transition".\nEl dijous dia 16 de juny a les 19:30 al Bar La Traviesa del c/Girona es farà un pase d'aquest documental i una taula rodona amb Ton Dalmau, membre de Vilanova en Transició. D'allà i de la disponibilitat i energia dels assistents s'intentarà crear un grup apolític per treballar aquests conceptes d'una forma esponatanea.\nAquest acte està dins de la programació de la Fira Agroecològica El Sedàs, que es realitzarà els dies 18 i 19 de juny al nucli antic de Torredembarra amb el clar objectiu d'aproximar els productors/es ecològics locals a els consumidors/es de Torredembarra. Aquest acte és una activitat espontanea i una iniciativa individual que crec que pot cuatllar a torredembarra. Jo només vull que el veieu i veure si d'aquest acte pot sortir alguna cosa.


La filla de Rocío Carrasco ha carregat contra la cadena hores després d'emetre's el documental\nper Miguel Cuartas 22/03/2021 18:05h | Actualitzat a 22/03/2021 18:08h\nRocío Flores denuncia que Telecinco la va vetar ahir en directe | Catalunya Diari\nNi 24 hores després del primer programa especial sobre la vida de Rocío Carrasco, hi ha hagut un 'bomba' en forma de declaració de Rocío Flores. Passades les quatre de la tarda d'aquest dilluns 22 de març, hores després que Rocío Carrasco s'obrís en canal per explicar a tot Espanya els 25 anys de silenci i de patiment viscuts per culpa del seu ex, Antonio David Flores, la filla gran de Carrasco s'ha pronunciat sobre un possible veto que hauria patit per part de Telecinco.\nRocío Flores ha utilitzat el seu compte personal d'Instagram per enviar un missatge a tots els seus seguidors, en què denuncia la manca d'oportunitat de defensar-se mentre s'emetien els dos primers capítols de la sèrie-documental sobre la seva mare, Rocío Carrasco. La filla de 'La más grande' va parlar amb detall i no només sobre el seu exmarit, sinó també sobre la inexistent relació que manté amb els seus fills i dels problemes que ha tingut amb Rocío Flores per culpa del ja excol·laborador de 'Sálvame', Antonio David Flores.\nSens dubte, un relat estremidor que va tenir transcendència més enllà de la premsa del cor, sent diversos els representants polítics del nostre país que van publicar diversos 'tuits' donant suport en tot moment a Rocío Carrasco, entre aquests es troben rostres com a Irene Montero, Iñigo Errejón, Rocío Monasterio o Adriana Lastra.\nLa primera reacció de Rocío Flores denunciant un veto de Telecinco\nLa filla d'Antonio David Flores ha esclatat a les seves xarxes socials davant la sorpresa de tots, ja que ha esperat fins a la tarda del dilluns per reaccionar públicament a l'estremidor testimoni de la seva mare, a qui no veu, segons Carrasco, des del 27 de juliol de 2012 , quan es van veure les cares en un jutjat de Madrid.\nAixí carregava Rocío Flores contra Telecinco pel que va passar ahir en ple directe: «Bona tarda. Us faig aquest vídeo amb total llibertat des de les meves xarxes socials per explicar que ahir amb la tranquil·litat que pot tenir una persona escoltant i vivint tot el que jo vaig escoltar i vaig viure ahir a la nit, vaig intentar entrar en directe durant l'emissió del programa que s'estava emetent per explicar alguna cosa i per aixecar un pont un cop més. No es va veure oportú, no em va deixar. Només faig aquest vídeo perquè la gent entengui una mica el perquè no em vaig pronunciar», denunciava Rocío Flores davant els seus milers de seguidors d'Instagram.\nSilenci a 'Mediaset' després de les crítiques de Rocío Flores\nLa reacció de Rocío Flores portarà cua, tot i que fins al moment, tan sols 'Sálvame', que està comentant tots els detalls dels capítols emesos ahir sobre el patiment Rocío Carrasco, s'han fet ressò de les paraules de Flores en el seu compte a 'Instagram'.\nCarlota Corredera, en nom de la direcció de la sèrie-documental, ha assegurat aquesta tarda que «no era el moment» perquè Rocío Flores entrés en directe, en veure que la jove estava visiblement nerviosa. Corredera sí que ha convidat a la filla d'Antonio David i Rocío Carrasco a parlar al llarg del programa d'avui, si ella ho considera oportú.\nD'altra banda, el seu pare Antonio David Flores, tan sols ha reaccionat a través del periodista Antonio Rossi, que ha explicat aquest matí a 'El programa de Ana Rosa', com està després del dur testimoni de la seva exdona que ha commocionat tots: «Ell està tranquil i s'agafa a l'única realitat que hi ha, que la seva exdona el va denunciar per violència de gènere el 2017 i no hi ha hagut opció a què obrin ni un judici oral. Manté la seva veritat i no farà un pas enrere. Va tenir por quan es va asseure davant d'una jutgessa, quan realment va haver d'anar als jutjats, i ara anirà contra tots els que li assenyalin i li diguin que és un maltractador».\nRocío Flores, filla de Rocío Carrasco, en el punt de mira: «Ella ho sabia»\nInstagram Telecinco Rocío Carrasco Rocío Flores Antonio David Flores


2 ERLIEBEA eta URA PAISAIAN ( Harit...\nProjecte Uribe Kosta\n

Idea

Objectius

Propostes I

Propostes II

Vídeo de presentació

\nIdea

Idear i desenvolupar dispositius que animin els joves a utilitzar el basc en el dia.

Els joves avui dia segueixen ensenyament en basc, però:

› no tenen costum d'utilitzar-ho entre ells. › no existeixen espais adequats per a la pràctica del basc entre els joves. › malgrat atorgar-li un alt valor simbòlic, no veuen al basc com un idioma per utilitzar-lo al dia a dia.

La majoria dels habitants comparteixen una visió del basc favorable a la seva normalització.

\nObjectius

Objectiu: normalització del seu ús entre les persones, així com en l'àmbit social i institucional.

Es volen impulsar els valors històrics, desenvolupar sentiment de pertinença, reforçat per l’ús de la llengua.

\nPropostes I

S’aconsegueix a través d’activitats culturals.

Festes amb elements tradicionals bascs.

Concursos temàtics, on s'haurà de parlar obligatòriament la llengua.

Festivals de cinema en basc.

Celebracions que promoguin la participació.

Euski, xarxa social.

\nPropostes II

Festivals d’animació infantil.

Difusió de samarretes amb frases tradicionals i curioses en basc.

Difusió de CDs amb música en basc.

Debats sobre situacions actuals.

Concurs

\n

Uribe Kosta Project

http:// www.xtranormal.com / watch /11457557/

Vídeo de Presentació


Com aconseguir la Compostela en temps de COVID | Actualidad | Camino de Santiago\nLa pandèmia provocada pel coronavirus (COVID-19) està afectant fins i tot els pelegrins que arriben a Santiago de Compostel·la a la recerca del premi final, la preuada compostela.\nAquest agost, en ple apogeu del virus, realitzi el Camí Anglès. Us donaré tota la informació que necessiteu per a perdre el mínim de temps possible i torneu a casa amb la compostela sota el braç.\nPAS 1: CREDENCIAL\nMolts ho sabreu, però no està de més recordar-ho. Heu de portar damunt la credencial, amb dos segells per etapa. En el meu primer camí, algun dia només ens van timbrar un i ens van posar alguns problemes.\nPAS 2: REGISTRE ONLINE PER A PODER ANAR A RECOLLIR-LA\nPrimera novetat en temps de coronavirus. Quan arribeu a Santiago de Compostel·la, heu de realitzar un registre online amb les vostres dades personals. Adjunt enllaç:\nRegistre online – Oficina de pelegrins\nUll, és obligatori, o no us atendran. Una vegada fet el registre, us ha d’arribar un SMS o un email al vostre correu electrònic amb un codi que us confirmarà que el procés s’ha cursat. No és necessari, però no està de més que ho guardeu en lloc segur per si us ho sol·licitessin.\nPAS 3: RECOLLIR LA COMPOSTELA\nUna vegada tinguem la nostra credencial correctament emplenada i hàgim fet el registre, ja podem anar a recollir la compostela al següent lloc:\nOficina d’Acolliment al Pelegrí – Lloc on recollir la compostelana\nPerò… ATENCIÓ!! Si abans de la COVID ja era una cosa llarga i avorrit, ara encara més. Tingues en compte la següent informació:\nL’oficina obre a les 10:30h. Per Internet veureu diferents horaris, no feu cas, l’horari d’obertura actual és aquest.\nA partir de l’hora d’obertura, el noi de seguretat lliura uns números per ordre de cua, aquests números són limitats.\nEn temporada alta (en el meu cas, agost) a les 9 del matí ja hi havia una llarga cua. Us recomano anar sobre les 8 del matí i esperar fins a les 10:30h al fet que obrin i reparteixin els tiquets. D’aquesta forma tindreu dels primers números i, quan obrin, sereu dels primers a entrar.\nUna vegada has aconseguit el tiquet amb el número, aquest té un codi QR en el qual pots veure a quin número estan atenent. Si tens un número alt, pots marxar i fer el seguiment pel mòbil, tornant al lloc quan quedin pocs números davant teu.\nQuan arribeu a l’oficina, potser us trobeu un senyal en l’entrada amb un codi QR. És per a fer el registre en la web que ja us he indicat en el pas número 2, no heu de fer res més.\nSi sou un grup, han d’estar tots els integrants (i cadascun amb un tiquet) tret que sigueu més de 10 persones. En principi, segons el noi de seguretat, si supereu aquest número i tots els pelegrins heu fet la mateixa ruta, pot anar només una sola persona amb totes les credencials i DNIs.\nAmb aquests senzills passos us assegurareu no perdre més hores del compte en recollir vostra merescuda compostela.


bescanó | f. benejam 11.04.2016 | 07:03\nLes instal·lacions de rentat de vehicles de la Fundació Ramon Noguera on es recicla l´aigua que utilitzen. marc martí\nLife MinAqua és un projecte demostratiu d'estalvi d'aigua en instal·lacions de rentat de vehicles mitjançant l'ús de tecnologies naturals i detergents biodegradables que, des del setembre del 2012, es desenvolupa de forma paral·lela a les instal·lacions de la Fundació Ramon Noguera i a les de Gureak a San Sebastián (estació de servei de Miramón), en col·laboració amb la Universitat de Barcelona, l'Institut Químic de Sarrià i Aqualogy. El projecte compta amb el cofinançament del programa LIFE de la Unió Europea, el seu objectiu principal és difondre mesures d'estalvi d'aigua a les instal·lacions de rentat de vehicles, activitats on es consumeix una important quantitat d'aigua de xarxa. Amb el projecte, es proposa reduir el consum mitjançant la reutilització de l'aigua residual produïda i adequadament recuperada, i incloure també aquesta mesura en les ordenances municipals per l'estalvi d'aigua, en aquest cas de Bescanó. Segons van informar ahir els responsables del projecte, les instal·lacions de rentat de vehicles estan reciclant aproximadament el 60% de l'aigua que consumeixen. La Fundació Ramon Noguera està especialitzada en la creació i gestió de centres i serveis adreçats a persones amb discapacitat intel·lectual i a infants amb trastorns en el seu desenvolupament. La Fundació porta a terme activitats des de dues àrees, la laboral i la social, dóna atenció a més de 900 persones al llarg de l'any i té 250 treballadors, 110 dels quals amb discapacitat. ddg girona\nLa norma que preveu aprovar Bescanó també està basada en l'Ordenança Tipus d'Estalvi d'Aigua que va elaborar la Diputació de Barcelona a través de la Xarxa de Ciutats i Pobles cap a la Sostenibilitat, i el Grup de Treball de Nova Cultura de l'Aigua.\nAquestes iniciatives sumades a les experiències de municipis amb pautes similars, com Caldes de Malavella, Maçanet de la Selva o Sant Feliu de Guíxols, han permès la confecció de l'ordenança, que es preveu que sigui aprovada properament al ple municipal.\nSegons va detallar Montse Aulinas, coordinadora tècnica del projecte Life MinAqua, en el cas de Bescanó l'ordenança d'estalvi d'aigua s'aplicarà en les noves edificacions, tant públiques com privades, i ho farà a través de diversos sistemes: des de recollir aigua de pluja fins al reciclatge d'aigües -com és el cas del rentat de vehicles.\n«Tot es farà juntament amb diverses mesures de seguiment i control, a més d'una campanya de foment per conscienciar la població de l'estalvi d'aigua», va remarcar Aulinas.\nDebat de diferents models\nTot i que Bescanó encara no té quantificat els litres d'aigua o els diners que s'estalviaran amb l'ordenança, durant la seva presentació representants de municipis on sí s'aplica han compartit els resultats de les seves experiències. Per exemple, representants de Maçanet de la Selva presents en la reunió, han xifrat en 15.000 metres cúbics per any l'aigua que deixen d'extreure de la llera dels rius.\nPer contra, després de la presentació de l'ordenança els assistents d'altres municipis amb normatives semblants van coincidir en destacar que una de les dificultats que s'han trobat a l'hora d'aplicar-la es troba en l'àmbit domèstic, sobretot en referència als costos i al manteniment.


Mostrant articles per etiqueta: Sinergies\nSigues el primer/a a comentar!\tLlegeix 608 vegades\tLlegeix més ...\nSigues el primer/a a comentar!\tLlegeix 3429 vegades\tLlegeix més ...\nSigues el primer/a a comentar!\tLlegeix 1168 vegades\tLlegeix més ...\nSigues el primer/a a comentar!\tLlegeix 1048 vegades\tLlegeix més ...


Condicions legals - Somrie\nAquesta web i el seu contingut inclosos text, imatges i arxius de so, com tots els altres continguts, són propietat de SOMRIE servicios Personal Shopper S.L. B-65.770.489 o altres entitats relacionades amb el consorci de tercers que estan autoritzats per utilitzar aquest contingut per SOMRIE servicios Personal Shopper S.L. Tots els drets reservats. L’accés a aquesta web està subjecte a les següents condicions:\nL’ús d’aquesta web està destinat només per a fins personals; l’ús comercial està prohibit. Aquesta web i els seus continguts no poden ser alterats de cap manera.\nLa informació administrativa subministrada via aquesta web no substitueix publicacions de lleis, regulacions generals i fets els quals deuen ser formalment publicats al Butlletí Oficial del Govern de Catalunya (DGOC) i a altres butlletins oficials que són els únics instruments vàlids per determinar l’autenticitat d’aquest contingut.\nEl consorci no és responsable de la informació que es pot obtenir a partir d’enllaços a llocs web externs que no estan subordinats a aquest cos.\nSOMRIE Servicios Personal Shopper S.L. no garanteix que el web i el servidor estiguin lliures de virus i no es fa responsable dels danys causats per l’accés al web o per la impossibilitat de fer-ho.\nQualsevol cookies o altres tecnologies anàlogues que es poden utilitzar no emmagatzemaran informació que pugui utilitzar-se per identificar els usuaris individuals de la pàgina web.\nQualsevol informació personal proporcionada a SOMRIE Servicios Personal Shopper SL s’administrarà conforme amb el que estableix l’article 5 de la Llei Orgànica 15/1999, del 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal (LOPD).\nSi desitja exercir els drets de rectificació, cancel·lació o oposició de les seves dades personals o el seu ús, pot comunicar-se amb SOMRIE Servicios Personal Shopper SL mitjançant la següent adreça electrònica:\no via correu ordinari a:


Luciano Burti - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(pt-br) Luciano Pucci Burti\n5 març 1975 (46 anys)\nVa néixer el 5 de març del 1975 a Sao Paulo, Brasil.\nLuciano Burti va debutar a la desena cursa de la temporada 2000 (la 51a temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, disputant el 16 de juliol del 2000 el G.P. d'Àustria al circuit de Österreichring.\nVa participar en un total de quinze curses puntuables pel campionat de la F1 disputades en dues temporades consecutives (2000 - 2001) aconseguint una vuitena posició com millor classificació en una cursa (en dues ocasions) i no assolí cap punt vàlid pel campionat del món de pilots.\n15 (15) 0 0 0 0 3\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Luciano_Burti&oldid=25907974»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 gen 2021 a les 11:22.


Simona Škrabec: “La racionalitat europea és capaç de superar la por però no volem fer-hoˮ | elCugatenc\nLa professora de la UOC i llicenciada en Filologia Alemanya i en Literatura Comparada ha participat al curs d’estiu de la Universitat Internacional de la Pau (Unipau) per impartir la conferència La frontera Europa, que ha pres la forma de lectura d’un text literari escrit per ella mateixa. Al final de la intervenció ha atès elCugatenc.\n– Has dit que la gent jove ja entén Europa sense fronteres però alhora que s’està creant una divisió nord-sud i encara es mantenen trets de la divisió est-oest. No és contradictori?\n– És molt positiu que el jovent no tingui noció de què suposa creuar una frontera, canviar els diners... La capacitat dels europeus de conviure s’ha promocionat amb èxit. Hi ha un milió d’europeus que han nascut dels matrimonis Erasmus. En la meva joventut simplement pensar que podia anar fora del país era tan impossible com a avui li sembla a un africà arribar a Europa. A l’estiu del 89 la gent moria a les fronteres entre països europeus.\nA la conferència he volgut denunciar aquesta consciència gandula que ens fa pensar que la llibertat de moviment ens ha estat donada perquè sí. Ens hem d’adonar del passat, que hi ha hagut una divisió est-oest que estaria bé entendre. També ens hem d’adonar que estem desenvolupant discursos mediàtics pels quals ens sembla normal veure el món dividit entre el nord bo i segur i un sud global on tot és complicat. Al final crearem una frontera infranquejable, però no perquè hi hagi un duaner sinó perquè simbòlicament creurem que allò és diferent.\n– Què vols dir quan et refereixes a que no hem entès la separació est-oest?\n– Que en el món anterior la gent creia que Europa de l’Est era una altra cosa. Evidentment hi havia diferències però també vèiem d’una altra manera coses que no eren diferents amb l’Europa occidental. El mateix emmirallament que expliquen alguns migrants africans o sud-americans per venir a Europa també el van viure ciutadans de l’Europa de l’Est. Aquesta idea ja s’ha esborrat, com si mai hagués existit però tot just fa 30 anys era ben vigent.\n– La mirada que fem des de l’antic bloc occidental és que hem occidentalitzat l’altra banda.\n– Era una frontera molt artificial. Molts països de l’altra banda del teló d’acer havien format part d’imperis i relacions centre-europees. Eren països molt comparables en cultura, desenvolupament industrial, llengua... A través del comunisme s’aprofundia en el relat de la diferència. Però quan va caure el mur de Berlín no va costar gaire arribar als mateixos nivells de vida que podem tenir aquí. A Eslovènia –el seu país natal– és com Espanya i Praga és tan capital europea com Barcelona.\nEl problema és que al mig hi ha una zona grisa tremenda. L’any 68 es va reduir el desig de la gent a la primavera de Praga. I amb la complicitat de qui? Sembla que Europa no se’n vol fer càrrec de tota aquesta memòria.\n– I amb la divisió nord-sud, correm el risc de repetir el mateix?\n– Sí però amb un risc molt més gran. La divisió est-oest era bàsicament ideològica i, per tant, s’havia d’invertir molt esforç per realment crear una divisió. En canvi, la diferenciació entre el sud i el nord està molt arrelada, també a dins d’Europa amb la diferència entre els països nòrdics i els mediterranis. Els països del nord tenen molts prejudicis i, alhora, no existeix el nord idealitzat.\nPer això al text que he llegit he citat l’accident de l’avió de Germanwings, provocat per un noi que se sentia així per no se escoltat i tenir dubtes. El nord també ha creat aquestes condicions de vida. No sé si el nord és tan feliç o si ens enveja al sud. Tot això s’ha de poder parlar i no tancar-ho en categories, perquè són falses. A mi em sorprèn quan posem a una mateixa categoria un pakistanès i algú de Guatemala.\n– Malgrat tot, les categories hi són.\n– És important com les utilitzes, quan diem que unes són bones i unes altres són dolentes. Tot és matisable. És a dir, els països del nord han d’aprendre dels del sud i els del sud dels del nord.\n– Europa té por?\n– Sí però més preocupant és que la por l’ha encegada i li ha fet oblidar els seus recursos i capacitats. La racionalitat europea és capaç de superar la por però no volem fer-ho. Volem vida fàcil; tenir por i fugir, és el més perillós que podem fer.


Ferralla lunar | NacióDigital\nEl més de mig segle d'exploració lunar els humans hem deixat empremta a la lluna. La "magnífica desolació" que va descriure "Buzz" Aldrin està plena de deixalles\nper Cristina Junyent, 24 de juliol de 2019 a les 15:22 |\nComponents d'experiments desplegats a la superfícies lunar, vistos des de l'Eagle. | NASA\nAl voltant dels llocs on els sis Apollos van allunar es dispersen tot d'estris. D'una banda, robots, trossos de naus espacials, vehicles lunars (un d'ells amb una bíblia al tauler) i equipament tècnic divers. Són les restes dels coets Saturn, utilitzats per enlairar la càpsula del retorn; i les de naufragis de naus trencades accidentalment o intencionalment a la fi de cada missió.\nPerò no tota la ferralla sobre la Lluna és dels Apollo. També hi resten una dotzena de sondes soviètiques de la dècada de 1960, i gairebé el doble de deixalles de robots exploradors de la NASA destinats a mapar la superfície lunar. Almenys quatre naus japoneses i altres robots enviats des d'Europa, Xina i Índia. Sumem-hi les restes de la primera missió privada la Lluna de l'abril passat, la sonda Beresheet d'Israel Aerospace Industries, que va ser la darrera addició quan van fallar els giroscopis del robot explorador.\nA aquestes deixalles cal afegir-hi els "records" simbòlics. Entre les restes podríem dir polítiques, cal recordar les sis banderes –que els raigs solars han descolorit– i la gravació de setanta-tres caps de govern en què parlen de la pau a la Terra. Armstrong va deixar una petita branca d'olivera feta d'or, i l'Apollo 15 va deixar-hi també una figura d'alumini, l'Astronauta caigut (de 8,5 cm) amb una placa que té inscrits els noms de 14 homes que van morir en l'exploració espacial.\nEntre els efectes personals que els astronautes van deixar enrere n'hi ha d'escatològics. Són les noranta-sis bosses d'excrements, orina i vòmits que altres científics estarien disposats a estudiar. Dues pilotes de golf que l'astronauta Apollo 14 Alan Shepard va colpejar i la vareta metàl·lica, tipificada per la NASA com una "javelina", llançada per Edgar Mitchell, el sisè home en trepitjar la lluna. Sumem-hi càmeres, hamaques, dotze parells de botes i altres escombraries; tot el que no era destinat a tornar a la Terra. I cent factures de dos dòlars com a encanteri de bona sort! En total, la ferralla lunar deixada pels humans pesa gairebé 200 tones.\nBuzz Aldrin saludant la bandera dels Estats Units pocs segons després de la primera fotografia. Foto: NASA\nLes tripulacions de les sis missions Apollo, que van acabar el desembre de 1972, havien passat prop de 80 hores explorant la superfície de la Lluna. Van recol·lectar roques, fotografiar el paisatge i fer tota mena d'experiments: des d'explotar una làmina metàl·lica i desencadenar explosius per a mesurar-ne els tremolors sísmics resultants, fins a capturar partícules de vent solar. Al final del darrer passeig sobre la Lluna de l'Apollo 15, David Scott va treure una ploma de falcó i un martell per demostrar la teoria de Galileu que, en absència de resistència de l'aire, els diferents objectes cauen al mateix ritme.\nL'Apollo 11 va deixar a la Lluna els sismòmetres alimentats per energia solar i reflectors que, combinats amb làsers des de la Terra, mesuren amb precisió la distància entre la Terra i la Lluna. En les cinc missions posteriors –de l'Apollo 12 al 17 (l'Apollo 13 va tornar a casa sense allunar)– els astronautes van deixar instal·lacions més elaborades equipades amb bateries nuclears que van generar electricitat per desintegració radioactiva. Alguns d'aquests instruments van recollir dades fins al 1977, quan la NASA es va centrar en altres projectes.\nLes dades obtingudes en l'època de les missions Apollo no estan completament explotades. Els astronautes de les missions Apollo 15 i 17 van instal·lar termòmetres a la superfície lunar, que prenien la temperatura a diverses profunditats i enviaven els resultats a la Terra. Quan es van revisar les dades recopilades fins al 1974, els resultats van revelar un fenomen estrany: la temperatura subterrània de la Lluna semblava augmentar lentament. Tot i ser un escalfament de només dos graus.\nPerò, perquè s'escalfava la superfície de la Lluna? La interpretació que s'ha fet és que el sòl trepitjat pels astronautes va restar més fosc que la resta, amb la qual cosa absorbeix més lluny i s'escalfa més; perquè els models d'ordinador descarten la hipòtesi que la Lluna es pugui escalfar per processos interns. De manera que la petjada humana ha tingut molt més impacte que l'empremta simbòlica deixada per Armstrong que, la pols generada per enlairaments posteriors va esborrar.\nSocietat, ciència en societat, lluna, ferralla lunar, Buzz Aldrin, Apollo, NASA


Edicions Sidillà - Montse Mayol Mas\nEscola de Dibuix i Pintura del Prat de Llobregat\nDurant la meva infantesa vaig assistir com alumna als tallers de dibuix i de còmic de l’Escola de Dibuix i de Pintura del Prat de Llobregat, recordo amb molt de carinyo el meu professor en Toni Garcia de qui li vaig agafar l’amor a la il·lustració.\nSalessians de Sarrià\nAls Salessians de Sarrià hi vaig estudiar una vessant més tècnica realitzant els estudis d’Arts Gràfiques especialitzant-me en composició i edició d’imatges. Però us haig de dir que l’assignatura que més m’agradava era la de dibuix.\nA la Llotja va ser on em vaig especialitzar en la il·lustració, allà vaig compartir amb uns companys genials i uns professors brillants què aprofito aquest moment per donar les gràcies publicament: gràcies Isavel Àlvarez i gràcies dire! (Lluís Casado.\nA Belles Arts vaig entrar amb les idees clares, treure’m l’especialització de dibuix ja què era el que més m’agradava.\nLa trobareu en aquesta web i és autora de moltes de les il·lustracions de les nostres cobertes


El Museu del Cinema inclou nous objectes a l’àmbit “Fixant la imatge del món. El món per un forat” de l’exposició permanent | Girona FM 92.7\nEl Museu del Cinema inclou nous objectes a l’àmbit “Fixant la imatge del món. El món per un forat” de l’exposició permanent\nEn destaca un diafanorama, una de les primeres tècniques pictòriques que intentava representar una imatge en 3D.\nEn el 23è aniversari de la seva inauguració, el Museu del Cinema presenta una modificació d’un dels àmbits de la seva exposició permanent. Enguany, es modifica l’àmbit “Fixant la imatge del món. El món per un forat” de l’exposició permanent.\nA banda de la reordenació de l’espai, els canvis consisteixen en la incorporació d’una nova vitrina titulada “A la recerca de la tercera dimensió”, dedicada als aparells que entre la segona meitat del segle XVIII i la primera del segle XIX intentaven representar una imatge tridimensionalment. Dins aquesta vitrina destaca l’objecte anomenat Diafanorama, adquirit pel museu el 2019 i recentment restaurat. És una peça singular que es caracteritza per ser una de les primeres tècniques pictòriques que intentaven representar una imatge en 3D, amb una clara sensació de profunditat i tridimensionalitat. Montse Puigdevall és conservadora del museu.\nPer altra banda, també s’incorpora un element interactiu: una càmera obscura. L’objectiu és que el visitant pugui dibuixar amb una càmera obscura, tal com ho feien alguns artistes en el segle XVIII. Jordi Pons és el director del museu.\nPer últim, s’incorporen a l’exposició permament 19 vistes òptiques translúcides, de gran qualitat i raresa, de les col·leccions del Museu del Cinema. Aquestes vistes, que no s'exposaven, han estat recentment restaurades. Són declaracions de Jordi Pons.\nAquesta modificació s’inscriu dins les millores que anualment realitza el Museu del Cinema en la seva mostra permanent per tal d’augmentar-ne el seu interès i capacitat pedagògica i retardar-ne l’obsolescència. Quim Ayats és el vicealcalde i regidor de Cultura de l’Ajuntament de Girona.\nDes del servei educatiu del museu també s’està treballant en el desenvolupament d’una proposta educativa vinculada a la cambra obscura i les vistes òptiques. Aquesta permetrà, a més de conèixer la tècnica de l’aparell, fomentar la creació i l’ús del llenguatge artístic entre els participants.\nTall de veu_Jordi Pons_obscura\nTall de veu_Montse Puigdevall\nTall de veu_Jordi Pons_vistes òptiques


Daniel Ramón Vidal, Investigador en biotecnologia d'aliments: "Els transgènics són els aliments més segurs i, a més, són ecològics" | Revista | EROSKI CONSUMER\nDaniel Ramón Vidal, Investigador en biotecnologia d'aliments: "Els transgènics són els aliments més segurs i, a més, són ecològics"\nAbans de comercialitzar un transgènic, passa un control rigorós que dura entre set i deu anys: són per tant, els aliments més segurs de la història. Així ho assenyala Daniel Ramón Vidal, un investigador amb diversos premis nacionals i europeus pel seu treball en biotecnologia d'aliments i actual director científic de Biopolis, una empresa especialitzada en aquest camp amb seu a València. Segons Ramón Vidal, no hi ha ni una sola dada científica que demostri riscs més elevats que la resta d'aliments. Sobre el consum d'aquests productes a Espanya, aquest investigador assegura que és molt baix i que està perfectament etiquetat. A més, afirma que els transgènics són ecològics, perquè han augmentat la productivitat dels cultius i han reduït l'ús de pesticides tòxics amb el medi ambient.\nPer què defensa l'ús dels transgènics?\nEls propers 30 anys serem 9.000 milions de persones (ara som 7.000 milions) i es perdrà el 10% de la superfície de cultiu. Amb la transgènia es pot conrear en llocs ara impensables, millorar propietats nutricionals dels aliments, etc. A l'Índia han reduït un 70% l'ús d'insecticides tòxics amb el medi ambient. Ara bé, no eliminaran la gana al món, perquè para això es necessiten mesures polítiques i socials adequades.\nSí, perquè augmenten la productivitat i redueixen l'impacte ambiental. El blat de moro Bt no necessita cap insecticida químic perquè produeix una proteïna tòxica per a la plaga. Alguns països amb cultius de soja transgènica han reduït l'ús d'herbicides fins en un 90%.\nNo hi ha ni una sola dada científica que avali aquestes afirmacions. No es pot parlar de risc zero, perquè tot té una mica de risc, fins i tot l'anomenada agricultura ecològica.\nL'any 1998, una coneguda organització ecologista va bloquejar la venda de transgènics a les grans superfícies de distribució. Ara se'n pot trobar algun producte perfectament etiquetat segons la legislació vigent, però de forma anecdòtica.\nSe'ls culpa d'estar venuts a les multinacionals.\nAquesta afirmació cau pel seu propi pes: la conspiració mundial no existeix. I no s'ha d'oblidar que les organitzacions que critiquen també tenen els seus interessos econòmics.\nNo s'han extremat en excés les postures sobre aquest tema?\nJa fa uns quants anys que ha deixat de ser un debat tècnic per convertir-se en un d'ideològic, polític. El mateix que passa amb les cèl.lules mare, el canvi climàtic o, a Espanya, amb l'aigua.\nQue es refiïn de qui té l'experiència i el coneixement científic en seguretat alimentària: l'Organització Mundial de la Salut (OMS), l'Organització de les Nacions Unides per a l'Alimentació i l'Agricultura (FAO), l'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària o l'Agència Espanyola de Seguretat Alimentària i Nutrició (AESAN). I els recordaria les paraules d'una de les grans científiques de la història, Marie Curie: no s'ha de tenir por d'allò desconegut, s'ha d'entendre.\nNo, perquè si ho sabessin canviaria l'actitud negativa. Un aliment transgènic està fet com la insulina transgènica o els texans "rentats a la pedra". Tot el que mengem ha sofert millores genètiques intervingudes a l'atzar per la mà de l'home des de fa segles. Ara tenim l'enginyeria genètica, que permet aïllar gens concrets de manera segura, estudiar-los i introduir-los. Aplicada al disseny d'un aliment produeix transgènics.\nMultinacionals com Monsanto, se'ls acusa de crear llavors que només germinen a voluntat seva i de privar pobles indígenes de les llavors autòctones.\nNo hi ha cap llavor transgènica comercialitzada amb la "tecnologia terminator" de la qual tant s'ha parlat. Sí que obliguen a signar un contracte perquè no es produeixi la llavor per a ús propi. I cap de les modificacions genètiques actuals en el mercat ha utilitzat gens de cultius autòctons. Aquesta polèmica només es dóna a Europa, perquè la immensa majoria de països aposten per la transgènia.\nNi de bon tros. Als Estats Units consumeixen transgènics des de fa quinze anys i no han tingut cap problema de seguretat alimentària. La Xina, l'Índia o l'Amèrica Llatina són productors massius de transgènics. El creixement de l'any passat al Brasil va ser espectacular: ja és el segon país del món amb més superfície conreada.\nAquest s'ha d'aplicar quan hi ha una mínima evidència de perill, i aquest no és el cas. Des que surt del laboratori fins que es ven al mercat, un producte transgènic passa entre set i deu anys d'avaluacions d'impactes sanitaris i ambientals.


Suport als malalts amb dèficits immunitaris - Diari de Terrassa\nLes immunodeficiències primàries (IDP) són un grup de malalties motivades per l'alteració quantitativa i/o funcional dels diferents mecanismes implicats a la resposta immunitària que s'estima que afecten globalment 1 de cada 2.000 nounats vius. Inclouen més de 400 malalties de les quals es coneix el defecte congènit en més de 200.\nEncara que la majoria de les IDP es presenten en la infància, es poden manifestar a qualsevol edat. Algunes apareixen en l'època de lactant, quasi des del primer mes de vida, o als 3-6 mesos, quan s'esgoten les defenses que han passat de la mare al nadó durant l'embaràs. També n'hi ha que es presenten al llarg de la infància i, fins i tot, en l'edat adulta.\nEls pacients afectes són susceptibles a patir infeccions de gravetat variable que, si no són tractades de forma adient, poden ser fatals o deixar seqüeles que empitjorin la qualitat de vida. També existeix un major risc a patir malalties autoimmunitàries, neoplàsies, sobretot del teixit limfàtic, al·lèrgies i càncer infantil. En moltes ocasions, els malalts requereixen nombrosos controls mèdics i tractaments tant hospitalaris com a domicili de forma indefinida. Així, es tracta, en la majoria de casos de malalts crònics amb tot el que això suposa tant a nivell físic com psicològic i social.\nAmb la intenció de donar suport a totes les persones diagnosticades de qualsevol mena d'IDP i els seus familiars, l'any 2008 va néixer l'Associació Catalana de Dèficits Immunitaris Primaris (Acadip). Es tracta d'una entitat d'utilitat pública que treballa per aconseguir que malalts i familiars puguin assolir el màxim grau de qualitat de vida possible; fer divulgació de les immunodeficiències primàries entre els professionals sanitaris i la població en general; i col·laborar amb la comunitat científica per ajudar-la a intensificar la seva tasca d'investigació en la recerca de nous tractaments per les immunodeficiències primàries.\n"Les IDP són malalties molt minoritàries, greus i complicades. Són molt difícils de diagnosticar i això suposa un patiment per als pacients i les seves famílies, que poden passar llargues temporades d'ingressos als hospitals, envoltats d'incertesa i dubtes", expliquen des de l'associació. "L'Acadip va néixer de la necessitat d'agrupar-se i lluitar plegats per superar les dificultats que suposen les malalties minoritàries, per intentar conscienciar la societat de la seva existència i per aportar el nostre granet de sorra als hospitals i centres de recerca", diuen.\nL'àmbit d'actuació de l'Acadip és tot el territori català. L'entitat compta amb uns 160 socis i col·labora molt estretament amb la Unitat de Patologia Infecciosa i d'Immunodeficiències de Pediatria de l'Hospital de la Vall d'Hebron i amb la Unitat d'Immunologia Clínica i d'Immunodeficiències primàries de l'Hospital Sant Joan de Déu, que és també Unitat Funcional d'Immunologia Clínica de l'Hospital Clínic i Provincial de Barcelona.\n"Tinc IDP: no estic sol" és una de les iniciatives més destacades de l'Acadip. Es tracta d'un projecte que ofereix atenció integral i suport psicològic a nens i nenes amb IDP i a les seves famílies, i que millora considerablement la qualitat assistencial. Impulsat per la Barcelona PiD Foundation i l'Acadip, amb el suport de l'Obra Social "la Caixa" i la Diputació de Barcelona, es duu a terme a la Vall d'Hebron.\nAcadip (Associació Catalana de\nDèficits Immunitaris Primaris)


La joventut d’Alfafar s’implica en els pressupostos de 2019 – RiberaTV\nL’alumnat de Vamar i IES 25 d’abril major de 16 anys, vas agafar a la presentació de “decideALFAFAR”, la nova Plataforma de\nPressupostos Participatius i Consultes Ciutadanes de l’Ajuntament d’Alfafar.\nDesprés d’una breu demostració de com accedir i interactuar amb la plataforma, els i les estudiants es van interessar en com presentar les seues propostes de projectes per a 2019.\nDes de la Regidoria de Participació Ciutadana, s’ha presentat la Plataforma de Pressupostos Participatius i Consultes Ciutadanes de l’Ajuntament d’Alfafar, al sector més jove de la població.\nAlumnat major de 16 anys dels centres Vamar i IES 25 d’abril, han conegut a través d’una breu demostració com accedir i interactuar amb la plataforma, les fases del procés de pressupostos participatius i les característiques dels projectes que poden presentar fins al pròxim 12 de novembre.\nLes i els joves d’Alfafar han mostrat el seu interès a conèixer més detalls del procés i ser partícips d’aquesta iniciativa municipal, que els permetrà decidir la destinació de 200.000€ d’inversió municipal per a 2019.\nAmb aquesta activitat es convida a la joventut d’Alfafar a conèixer els mecanismes de participació que l’ajuntament posa a la disposició de la ciutadania, per a implicar-se i participar en la presa de decisions municipals amb les quals millorar Alfafar.\nLa Plataforma de Pressupostos Participatius i Consultes Ciutadanes de l’Ajuntament d’Alfafar va començar la seua marxa el passat 22 d’octubre amb la presentació de “decideALFAFAR” al Fòrum Local de Participació Ciutadana, amb la finalitat de fer partícip del projecte al teixit associatiu del municipi.\nA més, amb l’inici del període de presentació de propostes, des del 23 d’octubre i fins al 12 de novembre, l’ajuntament eixirà als diferents barris del municipi amb dispositius electrònics per a fer demostracions als veïns i veïnes que així ho desitgen, podent realitzar en el moment el registre en la plataforma i la presentació de la seua proposta.\nA través de “decideALFAFAR” l’Ajuntament d’Alfafar continua treballant en el foment de la participació ciutadana en les decisions i gestions del municipi fent-los partícips, en aquesta ocasió, de la distribució dels recursos municipals.\nFins al 12 de novembre les i els veïns interessats poden presentar els seus projectes d’inversió, que han de respondre a alguna reivindicació ciutadana o suposar una millora que influïsca en la qualitat de vida de tota la ciutadania. Les propostes hauran de comptar amb un mínim de 500 suports per a passar a la fase de votació. Les bases reguladores i el calendari previst estan disponibles en la pàgina web de l’ajuntament (http://www.alfafar.com/decidealfafar/).\nLa joventut d’Alfafar s’implica en els pressupostos de 2019 added by Ribera Televisió on 31 octubre, 2018


País Valencià 04/11/2013\nValènciaEl president de la Generalitat Valenciana, Alberto Fabra, ha manifestat avui sobre la citació de l'expresident Francisco Camps i l'alcaldessa de València, Rita Barberá, per declarar en el cas Nóos que ara "tenen l'ocasió de poder col·laborar" amb la Justícia, com sempre han volgut.\nEn declaracions als periodistes, Fabra ha afirmat que durant molt de temps tant Barberá com Camps, que hauran de declararan el pròxim dia 16 a la Ciutat de la Justícia de València, "han estat veient que els seus noms apareixien en un procés sense possibilitat de dir absolutament res". Per això, ha destacat que ara Camps i Barberá podran col·laborar amb la Justícia i "aportar totes aquelles qüestions que consideri el jutge".\n"No cal fer més valoracions", ha manifestat Fabra, qui ha recordat que ja en el seu moment el Tribunal Superior de Justícia valencià va dir que no hi havia "indicis suficients" perquè tots dos poguessin ser imputats en aquesta causa.\nAlberto Fabra Declaració cas nóos camps Barberá