Subjecte polític, nació i Estat (1) Subjecte polític, nació i Estat (1)\nSubjecte polític, nació i Estat (1)\nIndependentisme / Junts pel Sí\nEn descriure i definir el subjecte polític català cal determinar unes bases el més clares possibles del fet nacional català, i observar com la seva ha estat una trajectòria històrica lligada a la voluntat de la seva gent i a aspectes atzarosos, aquests segons especialment punyents en el nostre cas.\nAixí, en contra d’aquells que propugnen una Espanya unificada amb les noces de Ferran II i Isabel I, cal recordar que ja vidu Ferran es va casar en segones núpcies, el 1505, amb Germana de Foix , i que d’aquesta unió en va néixer Joan. Aquest era l’hereu dels regnes de Ferran i no els fills i néts sorgits del seu matrimoni amb Isabel de Castella. Només la mort prematura del fill, el 1509, va possibilitar el pas de la corona a la descendència producte de la tant anomenada unió peninsular (sense Portugal).\nI si aquest esdeveniment va ser producte de l’atzar, amb una importància pregona en la història posterior de Catalunya, que no hem de dir de la mort de Josep I, emperador del Sacre Imperi Romanogermànic, quan a penes tenia 33 anys? Aquesta mort i la pujada al tron de Carles III, posteriorment l’emperador Carles VI, va alterar tota la política d’aliances de la Guerra de Successió, va donar lloc a la signatura del Tractat d’Utrecht el 1713 i l’abandonament dels catalans. Bé, la resta ja és prou coneguda.\nCal remarcar en tot moment que els ciutadans catalans no volen en realitat crear res que no hagin tingut. Si bé es parla sovint de nacions sense Estat, un dels trets diferencials del cas català és que estem davant d’una nació que ha tingut Estat i que li ha estat arrabassat. I aquesta circumstància va tenir un recorregut llarg en la memòria col·lectiva.\nVull deixar palès que aquest assaig tracta de la necessitat percebuda, o no, independència política. Malgrat tot, hi ha determinats espais, que no podem menystenir en absolut, en els què la independència catalana és un fet des de fa més de 100 anys.\nEn aquest sentit cobren sentit les paraules d’un jovenívol Prat de la Riba i Sarrà (25 anys) que a començaments de 1896 escrivia: “En política, Catalunya suportava encara pontífexs forasters; però en la resta l’autonomia era completa. El centre de la vida científica, econòmica, artística i literària catalana no era Madrid. Aqueix centre radicava en l’interior de Catalunya i, en el cas que s’estilessin cacics màxims, ho serien eminències catalanes i no castellanes” (…) “No aspirem a ser diferents,” afirma en Prat de la Riba,” ho som”\nEn el camp cultural, els intel·lectuals catalans han assolit un grau d’independència que els és reconeguts pels propis historiadors espanyols. Així, Juan Pablo Fusi no s’està de dir que “Prat de la Riba llevaba razón: en España había dos pensamientos nacionales, dos capitales, Madrid y Barcelona. Nunca faltaron diálogos y puentes entre ambas; la amistad Unamuno-Maragall seria en ese sentido paradigmática. Pero desde principios de siglo el distanciamiento cultural entre Madrid y Barcelona fue creciente (…) Cataluña no fue nunca central a la reflexión sobre España y su historia planteada a raíz de la crisis del 98.”\nTal i com s’entenia a començaments del segle vint, en clara reacció a un positivisme que s’esgotava en si mateix, per atènyer la realitat tal que ella és, no podem emprar únicament les anomenades dades positives de la consciència, de la intel·ligència especulativa. No es tractava, com no pretenen tampoc aquestes reflexions, ignorar els estudis construïts sobre aquestes dades positives objectives, fruit del mesurament de la realitat, sinó d’enriquir-los i matisar-los.\nLa Nació és, en primer terme, a-racional; sovint la voluntat de pertànyer, resistir i romandre no respon a uns criteris de cost-benefici; un nacional vol per a la seva Nació la possibilitat de fer da se, d’equivocar-se, de prendre decisions en nom de la dignitat, encara que representi pèrdues quantificables a curt termini.\nI sobretot, i amb caràcter previ, sobre el fet de voler fer una referència global al concepte de Nació i Nacionalisme, cal tenir present l’estudi se centra en el cas català. I això perquè, en bona mesura, els intents de construir grans teories aplicables urbi et orbe, topa frontalment amb l’essència heterogènia dels processos de construcció de les nacions i, en el seu cas, de l’estat corresponent. Tal i com indica Vicent Partal, “rutes per arribar al nacionalisme n’hi ha tantes com gairebé persones. I diametralment diferents, si cal. Com arriba Stalin a creure’s més rus que els russos, mentre gaudeix en la vida privada del folklore georgià? I d’on caram apareix Joan Fuster, proclamant que “ser valencià és la nostra manera de ser catalans” enmig de la dictadura franquista? I quin és el procés que fa de Napoleó, fill de col·laboracionista i incipient independentista cors en la joventut, el francès per excel·lència? La llista de preguntes podria ser inacabable. La de respostes, més.”\nEn aquesta línia de dificultat d’establir criteris universals coincidim també amb en Joan F. Mira, qui escriu que “es pot saber d’una manera aproximada “què és una nació”, encara que no es puga donar una definició universal del terme (…)Ja hem vist com “nació” ha acumulat usos i referències per a cada gust i aplicació.”\nAra bé, sempre que s’inicia un estudi es pretén anar del concret al general. Vicent Partal, rere establir el caràcter singular dels processos nacionalistes, afirma que “és obvi que hi ha uns marcs de referència sobre els quals es basteixen tots els nacionalismes, sobretot els de format europeu, la seua primera pedra. Són coses com la llengua, la terra, la història, la religió, de vegades la geografia, l’economia…sempre davant un altre”. En aquest cas, les afirmacions passen del caràcter personal previ a consideracions de caire més general. Penso que aquí rau no la uniformitat, el model comú sinó, ben al contrari, la diferència entre els models de construcció i/o reivindicació de la nació, per damunt dels exemples personals que el mateix Partal havia incorporat prèviament. Aquests exemples suara recollits, actuen en el si de l’individu, però l’individu, ni tan sols en el cas dels dictadors, actua aïllat de la societat que governa o tiranitza.\nSi fem referència a la constitució de les nacions cal dir, d’antuvi, que els futurs nacionals, són previs a la mateixa Nació. En cercar una diferenciació no ho fan com a via de sobreposar-se envers l’altri, sinó com a caracteritzador, per tal de donar al seu espai (hàbitat rural o urbà, i habitualment ambdós) unes especificitats que responguin a la seva manera de concebre el món.\nPer aquest motiu, quan aquesta nació, amb o sense Estat, enfronta les relacions amb d’altres nacions o estats, hi ha un ethos que actua en funció d’uns arguments i/o unes raons, però no sempre amb vista a un guany immediat.\nSer és, per tant, previ a les condicions “objectives” que enfronten a una comunitat nacional amb una o unes altres.\nEn el moment actual català, immergits dins l’anomenat “procés”, quan els objectius semblen nítids i els camps de conflicte polític ben definits, en el disseny de polítiques de caràcter urgent es dilueix, imperceptiblement, el disseny d’una fita final, de manera que al ciutadà li costa veure en la política quotidiana quelcom més que una baralla per engrunes de poder. L’establiment d’una guia real, la qual cosa no vol dir ni fàcil, ni immediata, ni, de vegades, assenyada, queda lluny dels plantejaments que arriben al comú de la ciutadania del país, sovint no prou implicada en els processos per rebre tota la informació necessària. I aquesta guia l’hem de construir a partir d’aquest ser nacional, per damunt o al marge, de fets polítics conjunturals.\nPer definir l’objecte d’aquestes reflexions vull afirmar que la Nació es basa en un contracte entre homes i dones, amb una trajectòria històrica, uns elements físics i/o objectius i sobretot el desig de ser-ne. Els primer components poden ser més o menys discutibles, i potser cadascun posi l’accent en trets diferents (llengua, raça, geografia…) Tot plegat, però, no té sentit sense la voluntat humana: una nació existeix, i romandrà, a partir del desig i la voluntat dels seus ciutadans. Determinar el grau de consolidació o afebliment d’aquesta voluntat en períodes precedents resulta difícil, per no dir utòpic. A partir dels textos accedim a allò que una part de la Nació, minoritària per definició, considera, valora, degrada o enalteix.\nPer aquest motiu la metodologia aplicada a l’estudi del nacionalisme ha estat basada en l’anàlisi d’elements materials, i sovint contingents. L’alfabetització, el desenvolupament de la burocràcia i/o dels poder militar, la premsa, entre d’altres, expliquen la construcció dels moderns estat nació, però no de la nació.\nCom que des del camp històric tenim tendència a fer anàlisi del passat des del present, estudiem i expliquem el desenvolupament a partir del fet positiu actual, circumstància que, inevitablement, provoca el canvi de paradigmes un cop es produeix un nou moviment secessionista exitós.\nPer aquest motiu el que s’estudia habitualment no és, en cap cas la Nació, sinó l’Estat, des de la realitat positiva actual, repeteixo, i en funció de les construccions estatals actuals. La història així entesa esdevé allò que ha estat perquè no podia ser una altra cosa, discurs fatalista que no pot dur més que a un continuum de modificacions teòriques a la llum de nous descobriments, trobades, o, més habitualment, necessitats presents; sense alterar, tanmateix, el punt al que es vol arribar i fent de la història una branca més del pensament teleològic marxista i de tradició judeu-cristiana.\nEn canvi, concebre la història com el que ha estat perquè no ha estat una altra cosa deixa sempre obert l’anàlisi, perquè en bona mesura la construcció d’un o altre Estat es fa, i s’ha fet, en contacte amb circumstàncies atzaroses, conjunturals, imprevisibles…i per tant, aquestes mateixes circumstàncies poden fer que l’Estat romangui, s’enforteixi o s’afebleixi en el present.\nLa Nació és el fet de la voluntat integrada al medi, i la seva anàlisi ha de partir, sempre, de la valoració i la voluntat dels nacionals per a romandre com jo davant de l’altri. Per aquest motiu, quan m’he atansat als estudis demoscòpics que formen la tercera part d’aquest treball, he analitzat les respostes que tenen a veure amb qüestions nacionals no quantificables, des del sentiment de pertinença o la definició de qui és o no nacional.\n Oliver Bertrand, Rafael: Prat de la Riba, Premi de biografia catalana Aedos, Aedos, Barcelona, 1964, pàg. 121\n Fusi, Juan Pablo: Un siglo de España. La cultura, Madrid-Barcelona, Marcial Pons, 1999. Pàgs. 41,42.\n Partal, Vicent: “Els distints models de nacionalisme a Europa” pàg.26, dins Termes, Josep; Casassas, Jordi (dirs.): El nacionalisme com a ideologia, Barcelona, Proa, 1995\n Mira. Joan F. : Crítica de la nació pura. Sobre els símbols les fronteres i altres assaigs impetuosos, València, Eliseu Climent editor, 1985. Pàg. 93\n Partal, Vicent: “Els distints models de nacionalisme a Europa” pàg.26


Joan Sardà Xarel·lo és un vi blanc de color groc pàl·lid amb reflexos verdosos brillants. La varietat per excel·lència de la D.O. Penedès, Xarel·lo, molt ben adaptada als terrenys i climes de la regió, dóna fruit a aquest vi. En nas es mostra intens, amb domini de l'expressió afruitada cap a notes de fruita blanca -poma i pera- i fruita groga -préssec de vinya i albercoc-. A mesura que es deixa oxigenar, apareixen records de notes florals, que en boca es fonen amb les aromes afruitades pròpies de la varietat i amb el caràcter varietal del vi. Elegant i sedós, ofereix un final persistent.\nD'origen aventurer, enamorat de la seva terra i captivat pel caràcter dels seus raïms tradicionals, Joan Sardà va dur els seus vins arreu del món. Avui, el viatge continua.\nUn vi que harmonitza amb formatges blaus, marisc, peix a la brasa i pastes fresques.\nA l'entrada al celler el raïm es derrapa i aixafa i es realitza una breu maceració pel·licular en fred per extreure el màxim potencial aromàtic. Es realitza un premsat suau i posteriorment un desfangat estàtic. Fermentació en dipòsits d'acer inoxidable, durant aproximadament 15 dies, a temperatura baixa per tal de preservar els aromes varietals.\nCriança sobre lies durant 1-2 mesos, en funció de l'anyada.\nViatger, emprenedor i apassionat del mar, Joan Sardà va dur els seus vins arreu del món. Avui, el viatge continua.\nUn vi que harmonitza amb plats de bacallà, marisc i peixos al forn.\nJoan Sardà Cabernet Sauvignon és un vi de color rubí de capa mitja. En nas hi destaquen aromes de cirera i fruites del bosc, donant pas a matisos balsàmics de menta i regalèssia, notes licoroses, fruita madura i delicades sensacions especiades cap a tabac i xocolata negra.\nEn boca és golós i untuós, amb bona estructura, i de tanicitat sedosa i agradable. Presenta un final de boca que recorda a la fruita negra (móra, pruna) i un suau toc fumat que li aporten les notes de criança. Mostra un pas per boca llarg, que li confereix un recorregut ampli.\nCriança de 5 mesos, en bótes de roure de 225 litres, de roure americà i europeu.\nA l'entrada al celler el raïm es derrapa i aixafa. Maceració llarga i fermentació a 22 ºC per tal d'extreure el perfil més golós de la varietat cabernet sauvignon. Fermentació malolàctica en dipòsits d' acer inoxidable.\nCAVA JOAN SARDÀ\nDe color groc palla brillant, presenta una bombolla fina i regular. Elaborat amb les varietats Macabeu, Xarel·lo i Parellada, en nas es presenta subtil, delicat i afruitat, destacant les notes de torrats i fruits secs provinents de la seva criança de mínim 9 mesos a la cava. En boca és suau i ben estructurat, amb el carboni molt ben integrat.\nIdeal per a prendre com a aperitiu, amb canapès, cremes, fumats, mariscos i alguns tipus de formatges.\nA l'entrada al celler el raïm es derrapa i aixafa i es realitza una breu maceració pel·licular en fred per extreure el màxim potencial aromàtic. Es realitza un premsat suau i posteriorment un desfangat estàtic. Fermentació en dipòsits d'acer inoxidable, durant aproximadament 15 dies, a temperatura baixa per tal de preservar els aromes varietals. Seguint el mètode d'elaboració tradicional, realització del tiratge i repòs a la cava durant mínim 9 mesos on hi farà la criança, a temperatura controlada de forma constant, fins al seu degorjat.\nDe color groc palla brillant i de bombolla fina i regular, aquest cava es presenta fresc i viu. Elaborat de forma tradicional, amb les varietats Macabeu, Xarel·lo i Parellada, en nas hi destaquen per damunt de tot els aromes afruitats i florals propis de les varietats emprades, especialment les notes de fruita blanca fusionades amb notes herbàcies, i els tocs de torrats i de fruits secs provinents de la seva criança de mínim 15 mesos. Ofereix una bona estructura, amb un pas per boca fresc i equilibrat.\nUn cava ideal per a prendre com a aperitiu, acompanyant canapès, mariscos, tot tipus de fumats o cremes.\nA l'entrada al celler el raïm es derrapa i aixafa i es realitza una breu maceració pel·licular en fred per extreure el màxim potencial aromàtic. Es realitza un premsat suau i posteriorment un desfangat estàtic. Fermentació en dipòsits d'acer inoxidable, durant aproximadament 15 dies, a temperatura baixa per tal de preservar els aromes varietals. Seguint el mètode d'elaboració tradicional, realització del tiratge i repòs a la cava durant mínim 15 mesos on hi farà la criança, a temperatura controlada de forma constant, fins al seu degorjat. Addició de licor d'expedició.\nDe color daurat i de bombolla fina i elegant, ben integrada, aquest cava es presenta fresc i afruitat. Elaborat de forma tradicional, amb les varietats Macabeu, Xarel·lo i Parellada, en perfecte equilibri, en nas es mostra intens, amb domini de l'expressió afruitada, especialment de notes de fruita blanca i fruita groga, amb records d'herbes fresques. Hi afloren també les notes provinents de la seva criança de mínim 15 mesos, amb matisos torrats, i de fruits secs. De bona estructura i marcada frescor, és elegant, equilibrat i de postgust delicat.\nUn cava molt versàtil, ideal per a prendre com a aperitiu, acompanyant canapès, mariscos, carpaccios o cremes, així com arrossos, peixos o carns blanques.\nA l'entrada al celler el raïm es derrapa i aixafa i es realitza una breu maceració pel·licular en fred per extreure el màxim potencial aromàtic. Es realitza un premsat suau i posteriorment un desfangat estàtic. Fermentació en dipòsits d'acer inoxidable, durant aproximadament 15 dies, a temperatura baixa per tal de preservar els aromes varietals. Seguint el mètode d'elaboració tradicional, realització del tiratge i repòs a la cava durant un mínim de 15 mesos on hi farà la criança, a temperatura controlada de forma constant, fins al seu degorjat.\nDe delicat color rosat pàl·lid, i de bombolla fina, és un cava afruitat i expressiu. Elaborat amb la varietat Garnatxa, en nas es presenta nítid i elegant. Hi predominen per damunt de tot les notes de fruita vermella madura pròpies de la varietat, amb elegants matisos de fruites silvestres i notes de confiteria. De boca fresca i harmoniosa, és agradable i ben estructurat, de final llarg i persistent. Un cava complex degut als seus 15 mesos de criança.\nUn cava molt versàtil, ideal per a prendre en qualsevol moment del dia. És molt adequat per a prendre amb plats de pasta, pizzes, verdures de temporada i rostits.\nA l'entrada al celler el raïm es derrapa i aixafa i es realitza una breu maceració pel·licular en fred per extreure el màxim potencial aromàtic. Es realitza un premsat suau i posteriorment un desfangat estàtic. Fermentació en dipòsits d'acer inoxidable, durant aproximadament 15 dies, a temperatura baixa per tal de preservar els aromes varietals. Seguint el mètode d'elaboració tradicional, realització del tiratge i repòs a la cava durant 15 mesos on hi farà la criança, a temperatura controlada de forma constant, fins al seu degorjat. Addició de licor d'expedició.


Les set universitats valencianes es reuneixen per ultimar els detalls de l’inici de la lliga CADU Els dies 18 i 19 de setembre es va fer a la seu de la Universitat d’Alacant les Jornades del Campionat Autonòmic de l'Esport Universitari\nLes set universitats valencianes es reuneixen per ultimar els detalls de l’inici de la lliga CADU\nEls dies 18 i 19 de setembre es va fer a la seu de la Universitat d’Alacant les Jornades del Campionat Autonòmic de l'Esport Universitari\nEls dies 18 i 19 de setembre es va fer a la seu de la Universitat d’Alacant les Jornades del Campionat Autonòmic de l'Esport Universitari (CAEU), durant les quals es va treballar en dos fronts paral·lels. D'una banda, l'establiment de la normativa que ha de regir l'organització de les lligues i dels campionats autonòmics universitaris del curs 2014-2015, a la qual van assistir els directors i directores i els tècnics dels serveis d'esports de les set universitats. De l’altra, l'anàlisi i la presa de decisions sobre la situació de l'esport universitari a Espanya, a la qual van assistir els vicerectors i vicerectores dels quals depèn l'esport en cadascuna de les set universitats valencianes, el director general de l'esport de la Generalitat i els directors i directores dels serveis d'esports.\nPel que fa a l'organització dels campionats autonòmics universitaris, els representants dels serveis d'esports de les set universitats valencianes van aprovar el Reglament general de CAEU 2014-2015, i també les condicions que han de tenir els estudiants per poder participar-hi. En la competició d'esports d'equip es va confirmar la participació de les universitats en la lliga autonòmica, les condicions dels arbitratges, el funcionament de l'aplicació informàtica que ha de gestionar la competició i l'organització de la jornada final de la lliga, que tindrà com a seu la Universitat de València. Quant a la competició d'esports individuals, es van aprovar les seus i les dates dels campionats individuals universitaris.\nRespecte de l'anàlisi de la situació de l'esport universitari, es van abordar els problemes associats a la creació d'una nova estructura orgànica per a l'esport universitari a nivell nacional i les vies d’incrementar el protagonisme de la Conferència de Rectors de les Universitats Espanyoles (CRUE) en l'organització de l'esport universitari, no solament des de la perspectiva de la competició, sinó també de la promoció de l'activitat física i de l'esport. Com a conclusió final, es va acordar engegar les accions següents: organització d'unes jornades de reflexió sobre la situació de l'esport universitari a Espanya, aprofitant el ple de RUNAE que tindrà lloc previsiblement els dies 28 i 29 de novembre; traslladar al Consell Superior d'Esports, a través del director general de l'Esport de la Generalitat Valenciana, Mateo Castellá Bonet, les propostes de les universitats en el sentit de modificar els estatuts i els reglaments del Comitè Espanyol de l'Esport Universitari (CEDU) per tal de donar caràcter decisori a les seues propostes; i, finalment, engegar l'elaboració d'un pla estratègic de l'esport universitari, a iniciativa de les universitats valencianes que ha d’abordar com a primer pas la realització d'un estudi exploratori a la nostra comunitat autònoma.


Gestió Cultural Universitat de Girona: Festa Major de Celrà\nEl primer cap de setmana de maig està reservat per la festa major del municipi de Celrà. Aquest any, al coincidir que el dia u de maig era divendres, ja van poder començar a fer activitats el dimecres vint-i-nou d’abril. Els estudiants i treballadors del poble de Celrà van tenir festa laboral tant el dimecres vint-i-nou d’abril, com el dilluns 4 de maig. Diferents entitats com l’ajuntament, el Jovent de Celrà, la comissió de cultura i d’altres, han estat els encarregats d’organitzar tota una sèrie d’esdeveniments per dur a terme al llarg d’aquests dies.\nPer començar, el mateix dimecres van realitzar alguns actes aprofitant que era el dia internacional de la dansa. Començava a un quart de set de la tarda i es feia un itinerari pel barri vell del poble fins a arribar a la Plaça de les Monges. Aquest esdeveniment l’organitzava l’Escola Municipal de Dansa de Celrà. Ells mateixos havien organitzat per les set de la tarda, una lectura del manifest del dia internacional de la dansa. Aquesta vegada es faria a l’Ateneu popular. En relació amb la dansa, a dos quarts de set de la tarda, a l’Ateneu mateix, Toni Jodar explicava la dansa moderna i la contemporània. A dos quarts de nou del vespre, la mateixa escola de dansa tenia preparat un espectacle gratuït anomenat Obrint Fronteres.\nL’endemà dijous, a les dotze del migdia, hi havia preparat a càrrec de l’ajuntament, un espectacle amb malabars, bombolles i globus gegants. Fins a dos quarts de sis de la tarda, no hi havia un taller infantil anomenat Colors de la festa pensat per engalanar l’escola. Aquesta activitat l’organitzava l’escola de l’Aulet i es feia a la vorera que hi ha just davant de l’escola. Ja a la nit, a dos quarts d’onze, es duia a terme un concert a l’envelat per la banda del Yuyu i l’orquestra Maribel. L’entrada era gratuïta i ho organitzava la Coordinadora de festes de Celrà. A les dotze de la nit, aquesta vegada organitzat pels joves, i per tant al seu local, al Casal Popular el Moll, hi havia pensada un concurs de PD’s.\nDivendres u de maig, i per tant, festa laboral per la majoria, hi havia una exhibició d’esports canins a dos quarts d’onze del matí a la plaça de l’estació. Més tard, a les onze i fins a les dues del migdia, hi havia d’inauguració de l’exposició a la Torre Desvern. En aquesta exposició s’hi veia a Babeus, amb teixits artístics, a Joan Carolà, Jordi Camós, Anna Nieves, Santi Vilanova, Carmen Martí, Jordi Fructuoso amb pintura. A les dotze del migdia hi havia un espectacle de Clown a càrrec de Xarop Clown al porxo de les piscines i organitzat per la Coordinadora de festes de Celrà. Una hora més tard, un concert amb Yes The music, un grup vocal que fa versions de temes de tots els estils musicals. A dos quarts de cinc de la tarda el jovent del poble tenia organitzades les quartes olimpíades populars a la Plaça Catalunya. A dos quarts d’onze del vespre hi havia el correfoc a càrrec dels diables de l’Onyar que es concentraven a davant de l’Ateneu. Divendres acabava amb el concert jove amb Atversaris i Talco a l’envelat.\nLes activitats de dissabte dos de maig començaven a les nou del matí amb el tercer campionat social, organitzat per el Club de Petanca de Celrà. A les onze hi havia la trobada gegantera de Celrà i una cercavila infantil a Plaça Catalunya amb els Petixeks, un grup de percussió. Tot seguit, a dos quarts d’una del migdia la Coordinadora de festes de Celrà havia organitzat animació infantil amb The Penguins. A les quatre de la tarda, al pavelló municipal d’esports del poble es duia a terme un festival de patinatge. AH! AMOR!, un taller de Teatre de Batxillerat de l’Institut de Celrà, feien una representació del treball realitzat durant el curs a l’Ateneu. el preu de l’entrada era de tres euros. A les nou del vespre començava el Corretapes amb l’actuació dels Texeks. Se sortia de l’Avinguda Catalunya i es feien diferents parades al llarg del recorregut per fer tastets. Es tancava el dissabte amb una nit de festa amb The Penguins i Hotel Cochambre a l’envelat.\nA les nou del matí de diumenge ja hi havia el segon concurs de pintura ràpida que durava fins la una del migdia. Els premis es donaven a les sis de la tarda. També a les nou hi havia la setena trobada de vehicles clàssics de Celrà. Es trobaven davant de l’Ajuntament. A les dues del migdia hi havia una arrossada popular a la sala d’entitats del Centre Cívic, organitzada per cuiners solidaris. Per fer baixar el dinar, de quatre a sis de la tarda hi havia una ballada de Country. A les set de la tarda hi havia el concert de festa major amb l’orquestra Selvatana i tot seguir ball de tarda nit a l’envelat.\nJa per acabar la festa major, dilluns dia quatre maig a les onze del matí es duia a terme un taller de Mim a càrrec de David Estany al porxo de les piscines. A dos quarts de cinc de la tarda, a un preu de tres euros per l’entrada hi havia concert amb l’orquestra Maravella a l’envelat. Una hora més tard, animació infantil amb Jordi Tonietti i per acabar un ball de tareda nit amb la mateixa orquestra Maravella. Per posar la traca final als dies actius i de festa del poble de Celrà es celebrava un espectacle Piromusical.\nAnna Oliver Costal\nPublicat per Càtedra de Patrimoni Literari Anglada Fages a 11:07


Totes les novetats del nou iOS 7 | El Tecnològic\nTotes les novetats del nou iOS 7\nApple acaba de presentar durant WWDC el iOS 7, la nova versió del seu sistema operatiu mòbil. L’esperada nova versió inclou canvis importants en el disseny del SO, del qual Johnny Ive és responsable des de la marxa de Steve Forstall. Tim Cook ha anunciat també que iOS és utilitzat en aquests moments per 600 milions de dispositius.\nApple afirma que el 93% d’aquests dispositius utilitza l’última versió, fins avui, del sistema operatiu, iOS 6. Cook ha mostrat durant la presentació una diapositiva comparant el panorama d’Android i iOS i posant èmfasi en la fragmentació d’Android. El CEO de la companyia ha afirmat que això suposa un problema tant per als desenvolupadors com els usuaris.\nEls canvis visuals són molt importants. Encara que l’estructura del sistema operatiu segueix sent la mateixa el disseny de les icones i del sistema en conjunt és diferent, amb una tonalitat diferent i una interfície més plana.\nA continuació et mostrem totes les característiques del nou iOS 7:\nCanvis en les apps d’Apple\nCraig Federighi ha presentat en directe el nou disseny d’aplicacions d’Apple com Calendari, Missatges, Game Center, Siri, el temps i Safari, en aquest últim cas s’inclou una nova forma de visualitzar els marcadors similar a l’Chrome per Android.\nLa fotografia i d’una càmera de l’iPhone 5 també ha estat present a la presentació. Els principals canvis són a la forma d’organitzar les fotografies, un sistema antiquat que amb prou feines havia rebut modificacions en les últimes versions i que concentrava totes les fotos a l’app de Galeria. Totes les nostres fotografies seguiran aquí però hi ha noves formes de presentació i una major facilitat per crear àlbums (i photo streams) a més de per ordenar les nostres imatges. També podrem aplicar filtres a les fotos, però això ja fa temps que va deixar de ser novetat.\nPel que fa a les aplicacions de iOS 7 és important destacar que totes s’actualitzaran automàticament, desapareixent per tant la icona de notificació a la cantonada. Encara que no ho han comentat expressament ens imaginem que oferiran opcions per controlar aquest tipus de descàrregues per evitar un consum elevat i no desitjat de dades.\nNoves opcions: gestor multitasca i Control Center\niOS 7 també porta un nou sistema de gestió multitasca que suposa que les aplicacions que no han estat tancades apareixen ara en cartes, en una interfície molt similar a la que Palm va utilitzar en webOS.\nUna de les peticions de molts usuaris des de fa anys, la d’una manera senzilla per accedir a la configuració de WiFi, Bluetooth o 3G, també està present. Lliscant qualsevol dit des de la part inferior de la pantalla accedirem al panell Control Center que inclou totes aquestes opcions i d’altres que ja hi eren en anteriors ocasions com el Centrol de l’àudio. Apple també ha inclòs una nova característica anomenada bloqueig d’activació que impedirà que qualsevol dispositiu pugui ser utilitzat per estranys.\nLlançament i disponibilitat\niOS 7 està des d’avui mateix disponible per a desenvolupadors en la seva versió beta, la resta d’usuaris hauran d’esperar fins a la tardor per poder utilitzar-lo. Aquesta nova versió del sistema operatiu mòbil estarà disponible per als següents dispositius i les seves versions més recents: iPhone 4, iPod Touch 5a generació, iPad 2 i iPad Mini.\nEtiquetes: Característiques iOS 7iOS 7Llançament iOS 7Novetats iOS 7\nApple presenta nous Mac Pro amb un disseny radicalment diferent


Principe Eugenio Apartments Roma Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Principe Eugenio, Estació Central de Termini, Roma, Itàlia, 00185 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Principe Eugenio Apartments\nPrincipe Eugenio Apartments, ubicat a Estació Central de Termini, Roma, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Principe Eugenio Apartments, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com transport hotel/aeroport, habitació familiar, ascensor.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Roma, el Principe Eugenio Apartments és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nPlaça de Sant Pere - 4,31 km\nPanteó - 2,64 km\nEscalinata de la Plaça d'Espanya - 2,49 km\nBasílica de Sant Pere - 4,62 km\nMuseus del Vaticá - 4,58 km\nPalazzo del Freddo - 10 m\nWineart - 260 m\nM.A.S. - Magazzini Allo Statuto - 350 m


Descobreix les flors comestibles\nPàgina d'inici\tAgenda\tDescobreix les flors comestibles\nEls jocs del 1714\n17 d'abril de 2014 - Tamarit (Tarragonès)\nSabies que les flors també es mengen? Moltes te les posen al plat cada dia: la coliflor, les tàperes, el bròcoli... D'altres te les prens en infusions, com la camamilla o el gessamí. Però n'hi ha moltes més que es poden aprofitar per cuinar, com les flors del carbassó (són boníssimes fregides!) o els pètals de rosa.\nL'Hort de la Sínia et proposa un taller per descobrir les diverses flors comestibles que existeixen i quins usos en pots fer en els tallers que organitza durant la Setmana Santa.\nLa inscripció s'ha de formalitzar amb 48 h d'antelació al 977 652 212 o al 655 48 61 15 (Joan Vives) i s'ha d'abonar el 50% de l'import del cost del taller per reservar la plaça.


Un pacient sospitós de Covid-19 s'escapa de l'Hospital Sant Joan de Reus i agafa l'autobús\nL'home no volia continuar ingressat a l'hospital\ndimarts, 5 de maig 2020 - 19:38h\nL'home, sospitós de coronavirus, es va escapar de l'Hospital Sant Joan de Reus | Laia Solanellas\nUn home que estava ingressat a l'Hospital Sant Joan de Reus per possible coronavirus es va escapar dissabte passat del centre hospitalari. El pacient va sortir de l'hospital, es va dirigir a la parada i va agafar un autobús, segons explica el 'Diari de Tarragona'.\nL'home encara duia a la mà la via intravenosa i mostrava dificultats per respirar. Va baixar de l'autobús i es va dirigir al CAP Sant Pere, on va demanar al personal que li traguessin la via i els va dir que no volia seguir ingressat a l'hospital. El personal sanitari va portar l'home a un box i li van subministrar oxigen, ja que estava molt dèbil.\nA l'home se li havia fet una primera prova de Covid-19 que havia sortit negativa, però davant els símptomes que presentava, van fer-li una segona prova. Els metges van avisar els Mossos d'Esquadra, la Guàrdia Urbana de Reus i al Departament de Salut, explicant-los la situació.\nFinalment, el pacient va ser traslladat de nou a l'Hospital Sant Joan de Reus, on va ser ingressat. Des del CAP Sant Pere van donar l'avís a Reus Transport per tal que es desinfectés l'autobús en el qual havia viatjat l'home.\n"Ara mateix: Més de 6.600 abonats sense llum a Mont-roig" "Enxampats caçant ocells de manera il·legal i trencant el confinament"


El Consell Local de la Joventut repren la seua activitat organitzant la Fira d’Associacions Locals - TV Digital Ontinyent\n21 juny 2021 - 18:26 h\nInici Cultura El Consell Local de la Joventut repren la seua activitat organitzant la...\nEl col.lectiu juvenil i la regidoria d’educació estudien la reubicació del CLJO a un nou espai propi\nAmb esta activitat, el CLJO vol també aprofitar per reivindicar un espai propi. En aquest sentit, el regidor de Joventut de l’Ajuntament, Pepe Pla, ha destacat que “des de primera hora hem estat barallant diversos lloguers per a que el CLJO dispose d’un espai propi. Dins de la disposició econòmica que té l’Ajuntament a hores d’ara i depenent també de la reubicació de les diferents plantes baixes que estem barallant, esperem trobar en breu una solució que agrade als i les nostres joves”. El regidor afegia també que el que està clar és que “allò que l’anterior Govern del PP va desfer en matèria de joventut en un temps rècord, va a costar ara de recuperar. Tot i això, farem els esforços necessaris per mostrar a la nostra joventut que l’Ajuntament està de nou al seu costat, i seguirà estant-ho en un futur”, conclou.\nArticle anteriorInauguració de la fira gastronòmica\nArticle següentInterior reforçarà el dispositiu per les festes del bou en corda\nRepresentants del CLJO participen a la XVI Trobada del Triangle Jove\nEl Triangle Jove és un espai de col·laboració que es va crear l’any 1999 entre el Consell de la Joventut de la Comunitat Valenciana...


“Hem de tenir verticalitat i determinació en atac” | O. Robiró | girona | Girona | L'Esportiu de Catalunya\n“Hem de tenir verticalitat i determinació en atac” “Hem de tenir verticalitat i determinació en atac” “Hem de tenir verticalitat i determinació en atac” “Hem de tenir verticalitat i determinació en atac” + “Hem de tenir verticalitat i determinació en atac” E-mail\nMíchel, en un entrenament a Montilivi GIRONA FC.\n“Hem de tenir verticalitat i determinació en atac” “Hem de tenir verticalitat i determinació en atac” “Hem de tenir verticalitat i determinació en atac” “Hem de tenir verticalitat i determinació en atac” “Hem de tenir verticalitat i determinació en atac” E-mail\nMíchel no deixa de sorprendre en cada roda de premsa per la seva naturalitat a l’hora d’explicar com afronta els partits i què demana al seu equip. Ahir, després de tres derrotes, el madrileny va tornar a transmetre un missatge serè, en què va assenyalar clarament què és el que necessita fer l’equip per capgirar la situació. “El missatge de controlar els partits ens l’hem fet nostre molt aviat, però ens hem quedat amb això. Necessitem el pas de tenir més verticalitat. Això ens pot fer perdre el control en algun moment, però si fem patir el rival ens pot anar bé”, va valorar el madrileny, que no creu que la mala ratxa de resultats sigui per falta d’intensitat. “No hem de tenir més intensitat, perquè els metres ja els correm. És un tema de determinació i verticalitat en els últims metres, per tal de no ofegar-nos en la passada com ens ha passat en alguns partits”, va assenyalar.\nLògicament, estar en descens no li agrada. “L’equip s’entrena bé i jo noto que els jugadors estan en el procés de millora per afrontar aquest repte. La situació no és la que ens agradaria però l’hem d’acceptar. Avui hem ensenyat la classificació en la sessió de vídeo i veure’t vintè no agrada a ningú. Hem de fer un pas endavant per capgirar això”, va manifestar Míchel.\nTota l’anàlisi del madrileny se centra en un aspecte: com atacar. “Ens hem quedat en la fase de control però sense ser agressius a davant com voldríem. La seguretat defensiva l’hem de treballar a partir de l’atac. Estem atacant malament i per això patim a l’hora de defensar. Si acabem les jugades serà diferent”, analitza Míchel, que espera un Valladolid intens després de dues derrotes. “En alguns moments ens farà patir. Manté el bloc de l’any passat i tenen l’objectiu clar de pujar, però hem d’aconseguir marcar una línia de pressió que no els faci estar còmodes a Montilivi. A més, segur que la força de la gent ens ajudarà.”\nEl tècnic de Burgos, que no ha trepitjat Montilivi des de l’ascens amb l’Elx, va dir que l’equip s’ha recuperat de les dues derrotes i segur que farà un molt bon partit “contra un rival que també té moltes virtuts”.\n“En la sessió de vídeo hem ensenyat la classificació. A ningú li agrada”\nL'Esportiu. Girona 18-09-2021, Pàgina 3


Concepció Veray Cama: Veray: “El rebuig a l’esmena del Partit Popular demostra que l’estratègia de CiU respecte la N-II és electoralista”\nLa diputada del Partit Popular al Congrés dels Diputats, Concepció Veray, ha destacat que l’esmena presentada pel grup popular a la moció sobre la N-II “és molt més concreta que la moció i determina les actuacions prioritàries i urgents a la N-II”. Per la diputada, “el rebuig a l’esmena del Partit Popular demostra que l’estratègia de CiU respecte la N-II és electoralista”, ja que segons Veray “hem presentat compromisos concrets i realistes per començar a actuar amb urgència allà on és més necessari”.\nVeray ha recordat el títol de la moció presentada per CiU (compromisos que adoptarà el Govern respecte el desdoblament de la N-II al seu pas per les comarques de Girona durant la present legislatura) per posar de manifest que les revindicacions de CiU per aquesta via i per tota la legislatura es limiten a “rebutjar el que fa el Govern i reclamar el traspàs del tram Tordera- Maçanet”. Veray ha manifestat al diputat de CiU, Jordi Xuclà, “que el que importa per aquesta legislatura és el que diu l’esmena del Partit Popular, que s’executin les obres del tram Caldes- Sils i del Sils-Maçanet, que es facin les obres de millora de manera urgent en la part nord per millorar la seguretat vial, que se segueixi analitzant el projecte per donar una solució definitiva al desdoblament global d’aquesta carretera, al qual ja va dir la ministra que no renunciàvem, i també cal, a banda de parlar amb la Generalitat, actuar amb rigor i analitzar què es va fer amb el tram que ja es va traspassar de la N-II al seu pas pel Maresme amb un import transferit pel Ministeri de Foment l’any 2009 de 97,4 milions d’euros”.\nVeray ha dit a Xuclà que “avui vostè té l’oportunitat de demostrar que li importa la N-II, acceptant la nostra esmena. Si no ho fa demostrarà als ciutadans que només la vol utilitzar com a arma electoral per al 25 de novembre”, alhora que li ha demanat rigor perquè “el Govern de l’Estat no tan sols ha posat Girona en el mapa d’Espanya una altra vegada, sinó que ho està fent amb convicció, amb compromís i per responsabilitat”.\nA més, la diputada popular ha lamentat que Xuclà “en cap moment fes referència a la situació econòmica que vivim a causa de l’herència socialista”, ja que opina que és “la causa principal per la qual el Govern ha pres certes decisions en relació a la N-II a Girona, donat que en aquests moments és important actuar urgentment en aquesta carretera per millorar la seguretat vial”. “Davant la necessitat d’actuar urgentment a la N-II teníem dues opcions: no fer res, com el Partit Socialista, o actuar, com nosaltres hem escollit”. D’aquí que el Partit Popular hagi presentat una esmena per millorar la situació de la N-II”, ha dit la diputada popular.\nVeray també s’ha referit a l’anterior govern del PSOE per posar de manifest que “si durant els 8 anys que el PSOE va governar hagués prioritzat aquesta infraestructura, avui la situació seria molt diferent i podríem avançar molt més en el desdoblament global de la carretera”. Veray ha recordat que CiU va pactar millores a la N-II amb el PSOE i es va comprometre a estar pendent del compliment d’aquests acords, “però els socialistes no van fer res de res”, ha dit Veray i ha criticat que CiU recolzés aquell govern “sense tenir en compte que s’estava marginant Catalunya i les comarques gironines”.\nPublicado por Concepció Veray Cama en 15:40


Alguns sanitaris fent proves PCR a un gironí en el primer dia de cribratges massius a Santa Eugènia.\nSalut ha notificat cinc noves morts en l'últim informe\nActualitzada 11/01/2021 a les 15:14\nEl Departament de Salut ha notificat 5 noves víctimes mortals al Camp de Tarragona i la xifra global s'eleva a 775 morts per coronavirus. A la regió de les Terres de l'Ebre es manté la xifra de 130 víctimes. El nombre total de defuncions ja està per sobre de 900 (905).\nEl risc de rebrot continua el seu descens, que va començar la jornada de diumenge. Al Camp de Tarragona se situa en 586 punts, que representa 73 punts menys respecte la jornada anterior. A l'Ebre està en 618, uns 64 punts menys.\nEl nombre de persones ingressades al territori per coronavirus segueix a l'alça. La xifra ha pujat a 255 al Camp de Tarragona, 38 d'elles a l'UCI. Mentre que a les Terres de l'Ebre hi ha 53 pacients ingressats, 12 d'ells a l'UCI.\nEl nombre de casos confirmats per proves PCR i test d'antígens al Camp de Tarragona és ara de 27.113 (+152) mentre que en el cas de la regió sanitària de les Terres de l'Ebre, la quantitat total és de 6.848 positius confirmats (+78).\nPel que fa a les persones vacunades al Camp de Tarragona n'hi ha 4.849, mentre que a l'Ebre s'han vacunat 1.725.\nComenta el contingut : Baixa el risc de rebrot al Camp de Tarragona i l'Ebre però continuen augmentant els ingressats


Costa Est d'Estats Units - New York, Boston, Niagara, Washington i Philadelphia.\ndes de 1390 €\nNew York, Boston, Niagara, Washington i Philadelphia.\nEt proposem ser el protagonista d’un recorregut al teu aire pels indrets més representatius de la costa Est d’Estats Units: New York, la cosmopolita ciutat que no dorm mai; els antics edificis de Boston; les impressionants Catarates del Niàgara; Washington, on s’escriu la historia del país; i Philadelphia, amb el seu important llegat cultural. Fes el teu pressupost\nVols d’anada i tornada amb taxes incloses.\nEntrada inclosa al Top Of the Rocks, per admirar les millors vistes de la ciutat.\nAllotjament: 5 nits a Manhattan- New York, 2 nits a Boston, 2 nits a Niàgara i 2 nits a Washington.\nNew York Tickets Ascens al Top Of the Rocks, en el complex d'edificis Rockefeller de New York.\nGaudeix d’un musical a Brodway.\nVisita els museus Smithsonian a Washington DC: http://www.si.edu\nRecorda que és imprescindible tramitar el visat d’entrada als EUA por avançat a través de la web: https://esta.cbp.dhs.gov/esta\nVols a New York.\nPresentació en el vostre aeroport d’origen mínim 2 hores abans de l’hora prevista de sortida del vol. Facturació d’equipatge, tràmits d’embarcament i sortida cap a New York. A l’arribada, després de passar la duana i recuperar l’equipatge, trasllat pel vostre compte a l’hotel seleccionat a Manhattan. Per acostumar-vos a la diferència horària, aprofiteu les hores que us queden per a començar a descobrir la ciutat.\nDies lliures per a gaudir al tu aire de la “Big Apple”. New York està dividit en 5 comtats: : Manhattan, Queens, Brooklyn, Bronx i Staten Island. Està clar que el cor de New York es troba a Manhattan. No et perdis: el Central Park; la milla dels museus, Brodway i els seus teatres; la bulliciosa Times Square, la Gran Central Station i la Biblioteca Nacional, la glamurosa 5ta Avinguda, l’Empire State; el pont de Brooklyn, Wall Street i la zona 0; la Estàtua de la Llibertat, etc. Tot és espectacular en aquesta ciutat, però sens dubtes les vistes des de d’alt del Top of the Rocks et deixaran impressionat (entrada inclosa).\nRecollida del cotxe de lloguer i inici de la ruta. La primera parada serà a Boston, una de les ciutats més antigues d’EE.UU, amb més de 4 sigles d’història, destaca també per les seves famoses Universitats. Allotjament a l’hotel seleccionat. (210 milles aprox.)\nTens tot un dia sencer per visitar la ciutat: el Quincy market, l’Ajuntament, el Boston Common and Public Garden, i el pintoresc carrer Beacon Street, entre d’altres.\nBoston – Niàgara.\nContinuació de la ruta cap a les famoses Catarates del Niàgara. El llarg camí d’avui bé valdrà la pena per a poder admirar un dels paisatges naturals més impressionants de l’est d’Estats Units, frontera natural d’Estats Units i Canadà. Allotjament a l’hotel seleccionat a Niàgara. (395 milles aprox.)\nAvui et recomanem navegar amb el vaixell Maid of the Mist, sobrevolar les catarates en helicòpter o recórrer el table Rock. A continuació passa al costat canadenc, per a visitar la ciutat de Niàgara-on-the-lake.\nNiàgara – Washington DC.\nSortida cap a Washington DC, capital dels Estats Units fundada en el segle XVIII, tot passant per l’estat de Pennsylvania, famós per ser el lloc on habiten les Amish. Allotjament a l’hotel seleccionat. (430 milles aprox.).\nRecorre una de les ciutats més influents del món, repleta d’història i museus: el monument a Lincoln, el Jefferson Memorial, el US Capital Building, el Vietnam Veteran i el Korean War Memorial, el Lafayette Park, els exteriors de la Casa Blanca, el complex de museus Smithsonian, l’exterior de l’edifici del FBI i el cementiri d’Arlington, on es troben les tombes de la família Kennedy.\nSortida cap a Philadelphia, antiga capital abans de Washington DC. Visita la Campana de la Llibertat y el Independence Hall, on es va firmar la Declaració d’Independència i es va escriure la constitució americana. A mes, un dels llocs que segur no oblidaràs de fotografiar seran les escales del Museu d’Art, que va immortalitzar Rocky en la seva primera pel•lícula. Continuació fins a l’allotjament seleccionat a Nueva York. (240 milles aprox.)\n. Temps lliure per acabar de visitar la ciutat i fer les darreres compres fins a l’hora de trasllat a l’aeroport. Et recomanem anar amb suficient temps per deixar el cotxe a l’aeroport i fer els tràmits de facturació d’equipatges i embarcament. Vols de tornada. Segons horari nit a bord.\n. Arribada a la teva ciutat d’origen. Fi del viatge.


Cosir al coll: instruccions per a noi i coll de peu - generalLlegir Més\nPrincipal generalCosir al coll: instruccions per a noi i coll de peu\nCosir el collet\nEl collet de peu\nEl collet de Peter Pan\nGuia ràpida Coll de peu\nComençament ràpid Coll de cadells\nUna vegada i una altra, als mitjans de comunicació social, s’enfronta a la pregunta de com donar a les vostres obres de costura alguna cosa individual. Aquí hi ha moltes possibilitats! Fins i tot quan cosiu segons instruccions, puc influir molt en l’elecció dels materials. Fins i tot adorns com cintes i cintes, aplics i floncs ofereixen una gran quantitat d’opcions. Un altre simple gir, el tall que quelcom individual pot faltar, trobem la paraula clau "collar cosir".\nJa he cosit un escot en v per aquí i he cosit aquest escot de samarreta de dues variants amb moltes opcions. Avui vull aprofundir en el tema de l'escot i mostrar dues variants de la costura del collar, que d'alguna manera mai no passen de moda: el coll de peu i el collet Peter Pan. En el meu exemple, ho cosic tot a partir de materials extensos. Per a teixits poc o gens extensos, encara calen ajustos en la implementació.\n(amb aquesta guia, fins i tot els principiants poden cosir aquests dos collarets)\n(inclòs el patró aproximadament 45 min - segons la variant i l'exercici)\nCosir el material al collet\nQuan cosiu un collet, sempre té sentit deixar-lo a la resta de la tela principal. Com a atractiu especial, és possible que vulgueu posar un accent i utilitzar un material diferent aquí . Bàsicament, sempre triaria un material similar, és a dir: si el teixit principal és estirat, el collet també hauria de ser estirat.\nPerquè els diferents patrons també s’adapten als tipus de teixits respectius i el capçal potser no entra dins de l’escot. Aquest problema sorgeix sobretot quan es cosiu un collar de tela no extensible, per exemple, a una part superior de Jersey. Però al revés, pot ser problemàtic.\nEn una part superior de teixit sense elasticitat, és molt probable que es cregui una cremallera al centre de la part posterior, que és clar que heu de tenir en compte a l’hora de crear el collet. Jo mostro els mètodes més senzills avui en dia cosint-ho tot a partir de materials extensos.\nCosir la quantitat de material i patró al collar\nPer descomptat, també necessiteu un top per al collet respectiu, al qual el podreu cosir. Això requereix diferents quantitats de material segons el tall. Però per al collet en si només necessiteu petites peces de teixit o sobres. A més, recomano reforçar alguns llocs amb folre de planxa . Per als teixits extensius, idealment haureu d’adoptar aquesta línia de velló H609 (negre) o aquesta línia de folre H609 (blanc). Si és necessari, també ho heu d’aconsellar amb Vlieseline H180 / 309 (negre) o Vlieseline H180 / 309 (blanc).\nPer al collet de peu, ajusteu la part davantera i posterior del patró. Ara mesura la longitud respectiva de l'escot.\nVaig cosir un vestit infantil de talla 110, en el meu cas, el front de 10, 2 cm i el de darrere 8, 9 cm.\nCONSELL: feu una mesura de cinta flexible per mesurar i configurar-la per obtenir un valor correcte per arrodonir.\nPer al patró dibuixo en un full de paper en blanc del costat esquerre una línia vertical: aquest és el meu centre posterior (HM), el meu Stoffbruch. Amb angles rectes, dibuixo una línia recta.\nINFO: He utilitzat paper a quadres, però també podeu utilitzar paper llis sense línies ni paper patró.\nPrimer vaig mesurar –de la HM de distància– la longitud de la secció posterior i em va posar una marca. En aquest punt es troba posteriorment la costura de les espatlles.\nA partir d’aquest punt, mesuro la meva longitud frontal.\nPer al següent pas, necessitem l’ alçada del collet . Aquí, per a adults, es prenen la majoria de 3 a 4 cm. Com que estic cosint un nen i el collet hauria de quedar discret, he decidit 2, 5 cm. Així que torno a dibuixar en angle recte amb el material per trencar una línia paral·lela a les meves mesures amb una distància de 2, 5 cm.\nPerquè el collet després s’aixequi molt bé i no s’arrugui, ara hem de considerar l’arrodoniment del coll. Per això, mesuro des de la meva línia superior 1 cm cap avall.\nA partir d’aquest punt, ara dibuixo un arc a mà lliure a la línia superior, que mesura fins a un terç de l’escot del coll davanter.\nCONSELL: Per als adults aquest arc es pot traçar fins a dos terços corrent.\nA partir d’aquest moment, ara dibuixo un angle recte.\nPer descomptat, aquí es manté l’alçada del collet, així que mesura 2, 5 cm.\nA continuació, dirigeixo un arc també aquí, però aquesta vegada a la línia inferior, que es desplaça el més paral·lel possible a l'arc superior.\nCONSELL: La corba és especialment agradable amb un regle de corba, però podeu dibuixar a mà lliure sense dubtar-ho.\nAl tallar, tingueu en compte que més endavant necessitareu una quantitat de costura d’1 cm aproximadament.\nPrimer, podeu retallar el patró.\nFins ara es fa. Tanmateix, voldria tenir les cantonades arrodonides a la part frontal, on es reuneixen els dos extrems, així que dibuixo una corba i tallo el patró en conseqüència.\nAra es produeix el tall. Com ja heu esmentat, amb una quantitat de costura d’1 cm en doble capa de teixit, perquè he de posar el centre del darrere en el trencament del material.\nCONSELL: Per a materials especialment prims, lleugers o suaus, ara s’han de reforçar una o les dues peces tallades amb el teixit no teixit anteriorment recomanat.\nPerquè tot s'ajusti correctament quan es connecten, ara marco els meus importants "punts de trobada" mitjançant algunes incisions, és a dir, llocs on s'han de reunir les diverses substàncies.\nEl primer és la costura de les espatlles (entre mesures de davant i posterior), seguida del centre de la part posterior.\nPoso les dues parts del coll de la dreta a la dreta (és a dir, amb els costats "simpàtics") les unes a les altres.\nSewn ara és el costat dret, incloent-hi les corbes.\nSi no esteu segurs, ajunteu les dues peces abans de cosir-les perquè no rellisqui res.\nCONSELL: Per a aquesta costura podeu utilitzar excepcionalment un punt recte malgrat el material extens, ja que serà especialment bonic. Aquesta costura s’exposa generalment durant l’estirament del vestit sense tensió i, per tant, no s’ha de poder esquinçar.\nA continuació, he tallat diverses vegades a les corbes cap a la costura, de manera que el teixit es pugui quedar bé després de girar.\nA més, és recomanable reduir la quantitat de costura en aquests punts. Després es gira el collet i es planxa bé.\nAl vestit dels meus fills ja he cosit les costures d’espatlles i m’han marcat la part frontal i la posterior del centre mitjançant petites incisions.\nAra poso el coll des de fora a l'escot, començant pel centre del darrere.\nLes següents marques haurien d’estar una sobre l’altra.\nEl centre del vestit a la part posterior del collet. Les costures a l'espatlla amb les marques de les costures a l'espatlla. El centre davanter amb els dos extrems del coll frontal. De la mateixa manera es cosirà tot.\nCONSELL: M'agrada posar, que hauria de ser exactament, com passa amb la màquina de cosir "normal". Com que també m'agrada tenir-lo "net", a continuació, cosiré de nou amb la superposició.\nAra només s’ha de llençar i planxar el collet, ja heu de cosir amb el collet.\nOpcionalment, es pot tornar a acoblar. I ja el collet de peu està a punt!\nPer al collet Peter Pan, també necessiteu rebuts addicionals i, per tant, més peces de tall en total. En total, però, el patró ja està acabat i només cal ampliar. Molt més fàcil de cosir que el collet de peu.\nPrimer, dibuixo el retall del paper de patró de la part frontal i la del darrere.\nTé només uns centímetres d’alçada. Aquí ara dibuixo paral·lelament a l'escot cada un llaç a 4 cm de distància.\nAquestes dues peces tallades (una vegada per la part davantera, una vegada per la part posterior) les vaig tallar i els meus vals estan a punt. Cada document es retalla a la ruptura de material. La quantitat de costura és d'1 cm aproximadament pels tres costats.\nSUGGERIMENT: per a teixits més prims i també per a aquells a qui els agrada encrescar-se, s’han de reforçar de nou amb teixits no teixits.\nPer al collet de Peter Pan, ara ajunto les dues parts del document a la costura de l'espatlla (les designacions per a la ruptura de material - SB - es troben als extrems).\nMarco aquest patró i afegeixo un arrodoniment al front.\nAleshores, el meu patró de coll ja està acabat i el puc tallar. El coll es talla dues vegades, i la part externa reforçaria amb un teixit no teixit perquè reposi bé.\nLes dues parts ara s’apilen de dreta a dreta (és a dir, amb els "bons" costats units).\nSewn ara és, com passa amb el collet de peu, el costat dret incloses les corbes. Si no esteu segurs, ajunteu les dues peces abans de cosir-les perquè no rellisqui res.\nA més, és recomanable reduir la quantitat de costura en aquests punts.\nM’assec mitjançant petites marques d’incisió a les costures de l’espatlla i al centre de l’esquena.\nDesprés es gira el collet i es planxa bé.\nCONSELL: de manera que res no llisqui quan cosiu junts i el collet al centre es compleix exactament, cosiu els dos extrems junts a mà amb alguns punts. Cosiu aquí, almenys a la zona de la quantitat de costura, millor alguna cosa més enllà. Si també us agrada fer servir un fil contrastat, serà millor veure'l més tard quan el traieu.\nVaig cosir les dues parts juntes només a les costures de l’espatlla.\nA continuació, vaig planxar les bonificacions de la costura i, per obtenir un acabat agradable i net, vaig cosir de nou amb la superposició a l'exterior i planxar aquesta costura.\nAl vestit dels meus fills, ara també tanco les costures a les espatlles i planco les diferències.\nA més, també marqueu aquí la part davantera i la del darrere. Ara poso el collet per fora a l’escot, i com ja hauria d’estar al vestit acabat. Si ambdues parts de coll tinguessin el mateix material, jo cosiria aquesta part amb el vellut de planxa per fora. Començo de nou pel centre del darrere. Les següents marques haurien d’estar una sobre l’altra.\nEl centre del vestit a la part posterior del collet. Les costures a l'espatlla amb les marques de les costures a l'espatlla. El centre davanter amb els dos extrems del coll frontal. Ara poso el document sobre ell i tinc atenció al fet que totes les marques, els "punts de trobada" estan superposades exactament.\nDe la mateixa manera es cosirà tot.\nAra, el document només s’ha de plegar cap a l’interior i s’ha de planxar tot, després heu de cosir amb el collet. Opcionalment, es pot tornar a acoblar. Però jo doblaria la part del collet i cosiria només el material de roba que hi ha a sota.\nI ja el collet Peter Pan ja està a punt!\n01. Elabora un patró segons instruccions.\n02. Tallar la part del coll 2x en pausa.\n03. Combina cap a la dreta i enganxa la pàgina amb els arcs.\n04. Retallar corbes al NZ: escurçar opcionals.\n05. Torn i planxa.\n06. Poseu el collet a les marques de l'escot, cosiu-lo.\n07. I fet!\n01. Feu rebuts i patrons segons les instruccions.\n02. Part del coll 2x. Enforteix la part exterior.\n03. Si és necessari reforçar els documents i cosir-los junts a les espatlles.\n04. Encapotat possiblement part del document.\n05. Cosiu el collet a mà - almenys NZ!\n06. Poseu el collet a les marques de l'escot.\n07. coleu el document per sobre del collet i també enganxat, cosiu-ho tot junt.\n08. Planxa i opcional sota el collet només cal col·locar el teixit principal i el document.\n09. I fet!\nCopyright general: Cosir al coll: instruccions per a noi i coll de peu - generalLlegir Més


"Rodrigues i barra" - Diari de Girona\n"Rodrigues i barra"\ncarmen alcalde 17.11.2008 | 01:00\nLa meva admirada col·lega, M. Dolores García, en la seva columna de "Sin Permiso" a La Vanguardia, del dimarts passat, em va fer riure per no plorar, com deia la socarroneria atàvica i imprescindible del meu país, vaja, vull dir, dels catalans. Parlava, en concret, del desfici histèric de l'expresident d'Extremadura, "Joan Carles Rodrigues i Barra", per conservar i augmentar les prebendes (que, encara el meu poble no ha sabut mai d'on els ve ni qui o què els hi ha atorgat) dels seus sous ?milionaris i les seves confortabilitats que no volen i no saben perdre.\nDiu la meva col·lega de La Vanguardia que aquest "ex" s'ha gastat més de 300.000 euros del contribuent (o sigui tu i jo) per muntar-se a "bombo i plateret" la seva nova oficina de Mèrida, que cal insistir i denunciar que és cosa seva, no meva ni teva al compte degut per salvar-nos a tots nosaltres de la banda ETA. Però escolti, senyor expresident -i confio que la meva pregunta respectuosa no ofengui el seu tarannà democràtic, tant evident en aquesta por compulsiva envers dels que me "tienen ganas", puc preguntar-li, inocentment és clar: Per què "le tienen ganas"? Vostè sabrà. No m'hi vull ficar, encara que no me'l crec. Però, i amb tots els meus respectes, no serà, aquesta, una excusa de mal pagador, perquè a vostè només li interessa retirar-se amb la seva fortuna que tots -i sobretot els treballadors, avui en "atur" i estúpits per no haver sabut repetir la revolució radical i la "tallada" de caps, necessària?\nVostè, senyor "I Barra", representa una de les tantes vergonyes del poder depredador. I, encara, una pregunta més: Què pensa vostè que és més fonamental en la nostra angoixa del dia a dia: La dignitat d'un poble -del seu, espero- que surti de la indigència cap a la seva dignitat, reconeguda pels Drets Humans o que ETA li clavi un tret a la nuca? No, senyor "I Barra", no ens enganyi. No ens plori la seva por. Perquè els pobres tenen altres llàgrimes molt més dissortades i extremes: la fred i la misèria, sense esperança. És que no ho entén?


Estic viva. [Kora] - Página 2\npor Kora Adler el Dl Nov 19, 2018 10:41 pm\nLa miro als ulls amb un petit somriure.\n—Bé, he estat ampliant el regne. Millorant-lo. La base segueix sent la mateixa, tinc vampirs refugiats i humans refugiats. He creat més llocs de treball, més botigues, intento que sigui com una ciutat on tothom pugui viure còmode. I vull pensar que està funcionant molt bé. La gent està contenta.\nEm mossego el llavi inferior i em quedo uns segons en silenci.\n—Vaig acollir l’Edgar Robinson durant uns mesos. I em va trair. Quan els seus vampirs van atacar el regne, un clan amic ens va ajudar a defensar-nos. Són els que ara viuen aqui. Tenen un edifici una mica apartat de la resta, entrenen i es preparen per ajudar en el que calgui a canvi d’una llar, menjar, roba... Tot. I jo segueixo tenint l’Edgar Robinson tancat. El donarem a la conselleria quan estigui debilitat del tot.\npor Sarene Sphiria el Dl Nov 19, 2018 11:23 pm\nL'esvolto en silenci. Arrufo el front quan em diu que l'Edgar la va trair i faig rodar els ulls s'ha de ser ben imbècil per trair la confiança de la Kora.\n—S'ho mereix. He sentit coses realment pertorbadores d'aquest Robinson.\nSomric, mirant-la. Estic força orgullosa d'ella. Volia crear un lloc segur i a pesar de les vegades que jo vaig pensar que això no existia, l'ha creat.\n—Vull ajudar-te. A millorar el regne. No sé. Podria entrenar aquests gossets, si em deixes. Saps que sóc bona.\npor Kora Adler el Dl Nov 19, 2018 11:36 pm\n—Puc parlar-ho amb l'Alfa.\nEm mossego el llavi inferior. El Dan. Li havia dit que potser el cridava, aquesta nit... Però dubto que passi, amb la visita de la Sarene.\n—És a dir, alguns llops no es sentiran del tot còmodes amb la idea, encara, però potser al Dan li agrada la idea de que entrenin amb algú que no sigui ni llop ni vampir.\npor Sarene Sphiria el Dl Nov 19, 2018 11:41 pm\n—El Dan es l'Alfa?\nAssenteixo. Puc entrenar llops. Puc entrenar vampirs. I podria fer que estiguessin junts a una sala sense que s'assessinin.\n—Si puc fer altra cosa, també, avisam. Vull compensar-ho... Vull compensar-ho tot.\npor Kora Adler el Dl Nov 19, 2018 11:44 pm\nAssenteixo amb un petit somriure quan em demana si el Dan és l'Alfa.\n—Sí. Va venir per primer cop al regne quan el van atacar a prop d'aqui. El vam cuidar i curar. I després va tornar per ajudar-nos a defensar-nos del Robinson i els seus... I s'han quedat.\nLi acarono el braç, mirant-la.\n—No m'has de compensar res, Syanka. Tothom necessita mirar pel seu bé i per la seva seguretat. Tu vas fer el que creies correcte en aquell moment, i ara... Bé. Si et vols quedar i ajudar, seràs més que benvinguda.\npor Sarene Sphiria el Dl Nov 19, 2018 11:53 pm\n—Una aliança feta a partir de una bona acció. Ben fet.\nSempre es tindran respecte, ara, la Kora i el Dan. Faig un mig somriure amb el que em diu.\n—Ho se, però bé. És una cosa que sempre he tingut pendent des que vaig marxar. Me n'alegro de poder reparar-ho.\nSomric, mirant com m'acarona el braç. Li acarono jo el seu, també. La miro als ulls.\n—No he trobat mai una altra dona com tu, saps? En un segle sencer... Cap era com tu.\npor Kora Adler el Dt Nov 20, 2018 12:00 am\nFaig un petit somriure quan diu que en un segle no ha trobat cap altra dona com jo.\n—No hauràs buscat bé— bromejo.\nEns serveixo més vi a les dues i la miro, divertida.\n—Així... N'has trobat moltes, de dones que no eren com jo? Ho has intentat molt?— somric.\npor Sarene Sphiria el Dt Nov 20, 2018 12:13 am\n—Se buscar força bé...\nRic lleument, mirant-la. Li acarono suau la mà i rodó els ulls.\n—Ho he intentat força. No em diràs que tu no has trobat a faltar el que teníem...\npor Kora Adler el Dt Nov 20, 2018 12:22 am\nDeixo anar una rialla i assenteixo, mirant-la.\n—Molt. Ja saps que el que vam tenir va ser força... Únic.\nEm mossego el llavi inferior i bec una mica més de vi. Realment ho va ser. Perquè ella és única, també. És una barreja preciosa i explosiva que em va tornar boja durant molt de temps.\n—Però he estat distreta, aquí.\npor Sarene Sphiria el Dt Nov 20, 2018 12:27 am\nAlço les celles, quan diu que ha estat distreta.\n—Has trobat... Preferits que valen la pena, oi?\nSomric. Els gustos de la Kora sempre han estat força exquisits.\npor Kora Adler el Dt Nov 20, 2018 12:30 am\n—I novedos, sí.\nAssenteixo quan em demana si he trobat preferits que valen la pena.\n—Valen molt la pena. Ja els coneixeras, si vols... Són perfectes, Sarene. Perfectes.\nPer alguna raó no parlo del Dan, ara. Perquè el Dan és... És una relació diferent. No és un preferit, amb ell... No ho sé.\n—De tots n'hi ha dos que em tornen boja. Es diuen Emily i Bastian. Et juro que són espectaculars. I són amor, els dos.\npor Sarene Sphiria el Dt Nov 20, 2018 12:34 am\n—M'agradaria conèixer-los, si. Segur que ho fan molt bé, si et tenen així...\nM'apropo a ella i li acarono els cabells, suau.\n—I la seva sang?\nBaixo la mà i somric lleument. Recordo com es sentia la seva mossegada al meu coll.\npor Kora Adler el Dt Nov 20, 2018 12:36 am\n—La seva sang...\nEm mossego el llavi inferior i somric, divertida, mirant-la als ulls.\n—La seva sang em torna boja. És deliciosa. Molt.\nRespiro fons, en part per sentir la seva olor. La seva olor única, especial, que feia tant temps que no sentia.\n—Gens semblant a la teva, però.\npor Sarene Sphiria el Dt Nov 20, 2018 12:43 am\n—Oh... Sempre t'han agradat les barretges estranyes...\nSomric. Recolzo el braç al sofà, mirant-la. Gens semblant s la meva. Somric.\n—Puc tornar a oferir-te la meva sang. Ho saps oi?\nSomric, tensant-me una mica. Emocionada.\n—M'agradava quan ho feies. Bé, m'agradava... Tot, el que fèiem.\npor Kora Adler el Dt Nov 20, 2018 12:45 am\nSento una espurna de desig quan diu que pot tornar a oferir-me la seva sang.\n—A mi també m'agradava tot...\nEm mossego el llavi inferior i m'apropo una mica més a ella. Oloro el seu coll i després m'allunyo d'ella de nou, amb un somriure als llavis.\n—Olores encara millor que fa un segle.\npor Sarene Sphiria el Dt Nov 20, 2018 12:49 am\n—Mes anys, més bona olor...\nSomric. Em poso bé els cabells rere les espatlles, deixant que pugui olorar-me millor.\n—Mes anys... Més experiència...\npor Kora Adler el Dt Nov 20, 2018 12:51 am\nEm moc i m'assec més a prop seu, encara. Torno a apropar el nas al seu coll i li acarono els cabells mentre l'oloro de nou, gaudint de l'olor.\nEm mossego el llavi inferior i la miro als ulls, trapella.\n—Em pots sorprendre amb alguna cosa nova?\npor Sarene Sphiria el Dt Nov 20, 2018 1:02 am\nRic lleument. Deixo que olori bé el meu coll i tanco els ulls, deixant que m'olori tranquilament. La meva mà es queda a la seva cama i li acarono suau.\n—Potser si, i tu...? Alguna cosa t'han ensenyat els teus preferits...?\npor Kora Adler el Dt Nov 20, 2018 1:06 am\nFrego el seu coll amb el nas, ronronejant.\nSomric una mica i li faig un petó suau al coll, abans de separar-me d'ella.\n—I jo també he millorat, amb un segle...\npor Sarene Sphiria el Dt Nov 20, 2018 1:18 am\nSento con creixen, a poc a poc, roses negres al voltant del sofà. Somric divertida mentre ella es separa del meu coll i li acarono la cama, divertida.\n—Un segle dona per molt... I s'han inventat moltes coses que voldria provar...\nLi acarono per la part de dins de la cama.\npor Kora Adler el Dt Nov 20, 2018 1:21 am\nQuan m'acarona la part de dins de la cama em mossego el llavi inferior, encesa.\n—El mateix et dic... Hi ha massa coses que no hem provat juntes.\nSomric. Aquesta vegada tinc els ullals fora. I les roses negres que creixen al nostre voltant només em fan voler-la més. Apropo els llavis al seu coll. No la mossego, només li faig una petita ferida, un petit tall, i després li llepo el coll. Gemego, sentint de nou el seu gust únic.\npor Sarene Sphiria el Dt Nov 20, 2018 1:48 am\nSento un calfred en veure els seus ullals. Somric, mirant-la als ulls, mirant com ve a mi i beu una mica de mi. Somric, em recullo una gota de sang amb el dit índex i me la duc als llavis, juganera.\n—En vols més...?\npor Kora Adler el Dt Nov 20, 2018 1:55 am\nDeixo anar un gemec suau i assenteixo, mirant-la.\n—Sempre en vull més.\nM’apropo als seus llavis i li llepo, sensual. Gemego entre dents i acabo recolzant el meu front contra el seu.\npor Sarene Sphiria el Dt Nov 20, 2018 1:59 am\nGemego contra els seus llavis. El meu cos es pega poc a poc al seu. La miro als ulls i somric, sentint el dessig per tot el meu cos.\n—T'he trobat massa a faltar..\nEls meus llavis es freguen amb els seus quan parlo. Atrapo el seu llavi inferior entre les meves dents i somric.\npor Kora Adler el Dt Nov 20, 2018 2:03 am\nGemego quan la noto contra mi i li envolto la cintura amb els braços.\nSense voler ni poder aguantar més, la beso. Deixo anar un gemec curt mentre els meus llavis i els seus es troben, amb ganes.\n—Sembla que faci un segle que no et besava— bromejo.


El canvi de sistema impulsa Yan Couto amb tres titularitats i el primer gol - Diari de Girona\nEl canvi de sistema impulsa Yan Couto amb tres titularitats i el primer gol\nEl carriler va donar la victòria al Girona a Las Palmas en la seva millor actuació amb l'equip\nCouto atacant Akieme en el partit contra l'Almeria on Francisco va passar de la defensa de 4 a jugar amb 3 centrals i carrilers. aniol resclosa\nCouto atacant Akieme en el partit contra l'Almeria on Francisco va passar de la defensa de 4 a jugar amb 3 centrals i carrilers.\nAlenada d'aire fresc. La victòria de divendres a l'estadi de Gran Canària (1-2) ha tornat a fer somriure el Girona. Sense Stuani, lesionat un altre cop i dubte per la setmana vinent contra l'Albacete, la visita a Las Palmas pintava costeruda. Ara la realitat ha tornat a fer un gir -cosa que passa molt a Montilivi-, i els ànims han revifat, i més amb el calendari que ve: Albacete, Sabadell i Ponferradina. A què pot aspirar aquest Girona, ara mateix, ningú ho té clar.\nDel triomf contra els canaris es poden extreure diversos factors per ser optimistes. Primer, el nou sistema de Francisco amb defensa de tres. L'esquema, estrenat en la derrota contra l'Almeria, va donar la primera victòria. I segon, i correlacionat amb l'anterior, el protagonisme que està tenint un Yan Couto que es va estrenar com a golejador amb la samarreta blanc-i-vermella posant l'1-2 definitiu. Seu va ser el gol, tant se val si li va robar a Sylla o no. Amb la defensa de 4, de ben segur, que no hagués estat dins l'àrea per introduir la pilota al fons de la xarxa. El brasiler se sent còmode amb la defensa de tres. Caracteritzat per les seves tasques ofensives que no pas defensives. Couto pot pujar i trepitjar la línia de fons tantes vegades com vulgui sense preocupar-se gaire de baixar. Sap que està protegit per una rereguarda que poques vegades fa estralls. Ara el jove brasiler viu el millor moment, però el seu periple per Montilivi no havia començat gaire bé, marcat per l'escàs protagonisme. De blanc-i-vermell va debutar contra el Mallorca (0-1) sortint de la banqueta per rellevar Aday.\nAmb tan sols 17 anys, el Manchester City, que el té cedit al Girona, va fer una inversió de prop de 6 milions d'euros per fer-se amb els serveis d'un lateral a qui comparaven amb Dani Alves. Venia del Coritiba. A això cal afegir-hi el gran Mundial sub-17 que va realitzar amb Brasil, que va generar certa revolada i moltes expectatives. Ara, i gràcies a un procés d'adaptació, el brasiler està tenint el protagonisme que anhelava. I ja suma un primer gol com a professional «que no oblidaré mai».


El porquet de Sant Antoni: Bandoler de camí ral\nVolta porcina feta per El porquet a 11:15\nEl porquet 13 de desembre de 2012 a les 11:17\nCOMENTARI D'EN CARQUINYOL:Unes imatges espectaculats !! Tot i que avui dia els bandolers de camí ral han canviat d'estratègia.\nCrec que els hi diuen concessionaries i peatges o una cosa axí...\nNúria Pujolàs 13 de desembre de 2012 a les 11:20\nVisca la humilitat que s'instal·la davant dels paisatges majestuosos!\nCarme 13 de desembre de 2012 a les 11:31\nQuina passejada més interessant, amb història inclosa... d'això se'n diu viure el moment intensament i m'ho has posat fàcil, només em calia seguir-te i la intensitat venia sola.\nMoltíssimes gràcies, maco! que tinguis el bon dia que et mereixes!\nAh! I sí, sí que he trobat l'ermita, eh? s'ha de buscar una mica... ;)\nsa lluna 13 de desembre de 2012 a les 12:18\nA mí m´ha inpactat les Escales dels Pobres, quina foto més maca!! I he acabat asseguda per l´esforç de tan bon recorregut. :)\nlolita lagarto 13 de desembre de 2012 a les 13:40\nun recorregut esplèndid, ets el meu Tocinet del cel!\nencara que ben amagada, l'he trobada l'ermita, i per les escales dels pobres hi pujo i baixo sempre, ves quin remei!\nAnònim 13 de desembre de 2012 a les 14:00\nDeu ser cansat això de ser un lladre muntanya amunt. Tot i que es cert que les vistes compensen l'esforç.\nXeXu 13 de desembre de 2012 a les 15:13\nJa sabia que eres una mala peça, per fi confesses tots els teus pecats!\nTela l'ermita de Sant Dimes aquesta...\nAris 13 de desembre de 2012 a les 16:48\njo faria pujar per les escales a una bona colla de lladregots....\nYáiza 13 de desembre de 2012 a les 18:11\nUi! Montserrat! Mira que hi he anat cops... el Camí de l'Àngel crec que no el conec, però per les Escales dels Pobres diria que sí que hi he passat. No s'agafen per pujar a Sant Jeroni? En tot cas, s'asslemblen molt. Un cop vaig dormir a una ermita, però no sé si és la mateixa que la teva. Aquella feia de refugi als escaladors, i hi havia força material de muntanya. Va ser xulo dormir allà! És un lloc molt màgic, passar-hi la nit és una meravella...\nUna abraçada, porquet montserratí!\nnovesflors 13 de desembre de 2012 a les 18:25\nUna llegenda que dóna peu a un bell recorregut per paratges bellíssims, segons ens mostres a les fotos.\nGlo.Bos.blog 13 de desembre de 2012 a les 22:28\nQuina història més curiosa i que ben documentada!\nMontserrat deu estar ple de racons i caminois mig secrets, desconeguts per molta gent. Molt interessant tot plegat.\njoan gasull 13 de desembre de 2012 a les 22:31\nSi l'escala es converteix en lloc obligat de penitència als lladres....crec que haurem d'avisar a Abertis que hi faci una autovia.....\nMolt bona història per paratges fantàstics\nJosep 13 de desembre de 2012 a les 22:47\nHas aconseguit em vinguin ganes d'anar-hi.\nOlga Xirinacs 14 de desembre de 2012 a les 16:46\nJa l'he vista, ja l'he vista,\nperquè tinc molt bona vista.\nA la muntanya del Sant Llorenç, no gaire apartada del Montserrat, es va produir el càstig etern pels dos frares que abandonaven l'ermita una nit de tempesta: allà quedaren, dues moles de pedra semblants a les dels cavallers ambiciosos en el conte de Farizada la del somriure de rosa de Les Mil i una Nits. Als de Sant Llorenç se'ls coneix com els frares encantats.\nPer molts anys de muntanya, Porquet.\njomateixa 14 de desembre de 2012 a les 17:45\navui hem fet una mica de turisme\nQuadern de mots 15 de desembre de 2012 a les 8:06\nImpressionants fotos, m’has fet venir ganes d’anar a Montserrat. El relat no el coneixia, no és estrany que l’espectacular paisatge estoves i robes el cor al bandoler.\nDafne 15 de desembre de 2012 a les 10:32\nRealment ser pecador i lladre davant tan belles vistes, crec que resulta gairebé lògic redimir-se.\nMentre t'anava llegint i observant els llocs per on anava passant el lladre, imaginava les teves gambades i la generositat d'oferir-nos aquests indrets, que per a mi eren, majoritàriament, desconeguts.\nTot i així, avui tots els que ens roben, no en tindrien prou amb 800 escales, perquè els seus pecats són tan descomunals, que encara no s'han construït escales el suficientment llargues.\nMeravellós escrit, acompanyat de precioses imatges, tan nostres!!!\nT'hauries de dedicar a la literatura, bé, potser ja ho fas!!! :)\nrits 15 de desembre de 2012 a les 19:15\nAvui a St Andreu estan de romeria a Montserrat! m'ha fet gràcia la coincidència.\nFa molt que no hi vaig a Montserrat. Encisa. Mai he estat a l'ermita de Sant Dimes, com costa veure-la!\nAlba 16 de desembre de 2012 a les 10:14\nM'encanten les llegendes transportades a la realitat a l'estil porquet!! :-)) La fotografia de les escales dels pobres és molt xula... de fet, tot allò on hi hagi bones roques és magnífic! He anat poques vegades a Montserrat (per no dir que sol hi estat un cop) i com sempre tu amb les teves fotografies i explicacions m'has fet venir ganes de tornar-hi!\nElfreelang 16 de desembre de 2012 a les 12:38\nplas plas plas aplaudeixo vivament aquest escrit farcit de les nostres llegendes, acompanyat de belles fotos i els teus mots...Montserrat em té el cor robat ...jo també he passat per les escales dels pobres , de baixada això si! m'has vfet venir ganes de tornar-hi i de pas trobar l'ermita de Dimes\nClidice 16 de desembre de 2012 a les 17:09\naixí que véns al meu territori a trepitjar-lo impunement, eh? sempre diem que les escales són "dels pobres" perquè els rics pugen amb el funicular ;)\nRamon 18 de desembre de 2012 a les 9:27\nLa muntanya de Montserrat transmet tan bones vibracions que es molt possible que una ruta com la que va fer del bandoler pugui fer més bona persona a tothom que també la faci. Jo, per si de cas, la guardo per fer-la algun dia.\nUnes fotos i un relat magnífics!.\nEl porquet 2 de gener de 2013 a les 23:07\nHoooola a tots! Tardíssim, ho sé, responc els vostres comentaris... Només volia dir-vos que la llegenda del miracle del bon lladre... bé, confesso que ha sortit només de la meva imaginació! Almenys no sóc conscient que n'hi hagi cap de similar en aquesta zona, tot i que podria ser, bé aquí, bé en alguna altra banda...\nEn tot cas, m'ha agradat explicar-vos aquesta autollegenda per a apropar-vos a les espectaculars parets i rutes montserratines. Sovint menystingudes per la popularitat de la muntanya i per no assolir grans altures, però que quan ens hi endinsem, es descobreixen llocs i senders absolutament fascinants.\nSalut i molts potxons per a tots!


Festa de la Mostra Sambori 2022 a Cerdanya – Turisme Cerdanya\nInici1 / Esdeveniments2 / Festa de la Mostra Sambori 2022 a Cerdanya3\nEl proper dilluns 9 de maig, a les 10 h, al Museu Cerdà de Puigcerdà, Òmnium Cerdanya celebrarem la Festa de la Mostra Sambori d’enguany amb els centres participants, tots aquells centres de la comarca que hi vulguin venir i les famílies.\nLa proposta del nou Sambori vol impulsar creacions culturals amb la finalitat de donar visibilitat als diversos talents dels més joves a través de diferents formes de creació artística. Tot l’alumnat de Primària, Secundària, Batxillerat i Cicles formatius ha estat cridat a participar-hi amb la condició que les obres siguin d’autoria col·lectiva i en llengua catalana.\nDurant la festa els centres que participin podran gaudir de la visualització dels treballs presentats, el lliurament d’un diploma acreditatiu i d’un espectacle adreçat a infants: “Lideratge emocional” a càrrec d’El millor de tu.\nMoltes gràcies als centres participants i també a l’Ajuntament de Puigcerdà per la seva col·laboració per tal que aquesta festa sigui tot un èxit!


Buggy - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nUn bugui (de l'anglès, buggy) és un vehicle dissenyat per circular per la sorra. Sol tenir un xassís lleuger, una carrosseria sense sostre rígid i rodes grans.\nEls primers buguis van ser construïts sobre la base del Volkswagen Escarabat. El model es coneixia com a bug, que significa bestiola. Actualment es fabriquen buguis basats en models de producció industrial i també se'n fabriquen de forma artesanal.\nEls buguis estan pensats principalment per a persones que gaudeixen amb la conducció o disseny d'aquest tipus de vehicles. Gràcies a les seves grans rodes solen ser utilitzats a les zones costaneres i als deserts, on poden circular lliurement i poden saltar entre les nombroses dunes. També poden ser emprats per treballar en el camp, quan se'ls proporciona una suspensió reforçada. El seu ús s'ha estès entre unitats especials de diferents cossos militars.\nPer norma general, la disposició del motor és posterior igual que la tracció. Aquesta configuració li confereix actituds de sobreviratge. Actualment s'estan creant models amb tracció a les 4 rodes i versions de 2 o 4 places.\nLa producció en sèrie s'ha estès a vehicles sense carrosseria, normalment fabricats a la Xina a causa del seu baix cost, tot i que la seva qualitat és baixa. Encara que legalment tenen limitada la seva potència a 20 CV i la seva velocitat a 70 km/h, s'estan equipant amb motors de 650, 800 i fins i tot 1100 cc.\nAquest tipus de vehicle ha estat protagonista a algunes sèries de televisió, com Wonderbug (o Magic Buggy) on era capaç de volar, així com en una historieta anomenada Speed Buggy dels mateixos creadors de la sèrie animada Scooby-Doo, produïda per Hanna-Barbera. També ha tingut presència al cinema. A la comèdia I si no, ens enfadem (1974) protagonitzada per Bud Spencer i Terence Hill, els protagonistes competeixen per guanyar un bugui, però és destruït i busquen revenja.\n↑ «bugui». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 4 juny 2017].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Buggy\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Buggy&oldid=29452660»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 feb 2022 a les 18:44.


Què és l´AMPA | AMPA Col·legi Mare de Déu del Carme El Prat de Llobregat\nQui som i quins són els nostres objectius?\nSom l’associació de mares i pares del col·legi i col·laborem amb la resta de la comunitat educativa organitzant activitats que contribueixin a l’educació dels nostres fills i filles, al mateix temps que faciliten la vida diària al col·legi.\nQui en pot formar part:\nTots els pares, mares o tutors podeu fer-vos socis, mitjançant l’aportació anual establerta als Estatuts de l’associació. Per informar-vos només heu de passar per la nostra oficina, situada al C1, c/ Doctor Robert, 5-9.\nCom ens financem:\nL’AMPA és una associació sense ànim de lucre, que es finança a través de 3 vies:\nQuotes anuals dels socis.\nQuotes de les activitats extraescolars.\nSubvencions i ajuts públics.\nL’AMPA té una Junta Directiva que es va renovant cada 2 anys per designació dels socis de l’Assamblea General. A més del president, vicepresident, secretari i tresorer, la Junta la componen un nombre variable de vocals, que s’encarreguen del seguiment de les diferents activitats que organitzem.\nPromoure la implicació activa dels pares i les mares en l’educació dels seus fills i filles.\nCol·laborar en les activitats educatives del col·legi.\nCanalitzar i promoure la col·laboració entre les famílies i el col·legi per aconseguir una unitat d’acció en l’educació.\nParticipar en les iniciatives del col·legi en el compliment de la seva missió d’ajudar a les famílies.\nPromoure i oganitzar activitats culturals, recreatives, esportives…\nCom es pot col·laborar amb l’AMPA:\nA més de l’aportació econòmica anual, sense la qual no seria possible en funcionament normal de l’associació, la vostra col·laboració pot variar depenent de la vostra disponibilitat, sense necessitat de pertànyer a la Junta Directiva.\nEsporàdicament, col·laborant en l’organització de les festes o sortides que organitzem amb els i les alumnes.\nRegularment, col·laborant en el funcionament d’alguna vocalia.\nAnualment, presentant-vos com a cadidats per renovar els càrrecs de la Junta Directiva.\nQuines activitats duem a terme:\nActivitats extraescolars per a infants de totes les edats: bàsquet, dansa, expressió corporal i teatre, futbol, gralles i tambors.\nOrganització de la Rua de Carnaval de l’escola, on es participa en família.\nParticipació de la nostra colla gegantera en les diferents activitats culturals, tant del municipi com d’arreu de Catalunya.\nElaboració de la revista Enganxina.\nOrganització de la Festa d’Acomiadament dels alumnes de 4t d’ESO, amb sopar i lliurament d’orles.\nCol·laboració en les festes del col·legi: Pare Palau; Nadal, amb la visita del Rei; Sant Jordi…\nFestes de final de curs per a tots els nens i nenes, amb pallassos, mags, inflables…\nPromoció de la participació familiar, infants i persones adultes, en partits de futbol, bàsquet, excursions, sopars…\nCasals d’estiu durant el període d’horari intensio del mes de juny per als nens i nenes d’educació infantil i primària.\nIniciació a l’esport per als més petits.\nCursos i xerrades del programa «Prat Famílies» de l’Ajuntament.\nConsell Escolar del col·legi (un membre de la Junta Directiva).\nComité Mediambiental del centre (un membre de la Junta Directiva).\nProcés de matriculació escolar de cada curs, en representació de les famílies de l’escola concertada.\nDarrere de totes aquestes activitats, hi ha el treball i l’esforç de mares i pares que, voluntàriament, intentem treure temps lliure per organitzar-les i desenvolupar-les, compatibilitzant la nostra vida laboral i familiar.\nNo som professionals, però tenim una gral il·lusió i ganes de millorar per oferir una feina ben feta en benefici de totes les famílies; per tant, és possible que el treball que duem a terme no sigui del gust de tothom. Per això cal comptar amb l’opinió i la col·laboració del major nombre de persones.\nCal destacar, també, el suport que rebem de l’equip directiu del col·legi.\nPer a més informació o per presentar suggeriments, no dubteu a posar-vos en contacte amb l’AMPA: Telèfon: 606 58 87 23 // E-mail:\n// Mitjançant l’apartat «contactar» d’aquesta web.\nDescarregar la informació en pdf: (document pdf 500KB)


Boutique Hôtel des Remparts Aigüesmortes França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 56 allotjaments a Aigüesmortes.\n6, Place Anatole France, Aigues-Mortes, Aigüesmortes, França, 30220 - Veure al mapa\nBasada en 316 comentaris\n"Great location inside city wall & near Tour de Constance. Ve..."\nAquest hotel, que és elegant, està situat en un edifici del segle XVIII a dins de les muralles medievals d'Aigues-Mortes, a prop de la torre de Constance, i acull un bar, un restaurant i una terrassa equipada amb gandules. Algunes habitacions ofereixen vista sobre les muralles. L'establiment és a 2 minuts a peu del centre turístic. Les habitacions de Les Remparts tenen sostres alts i parquet i disposen de TV de pantalla plana i internet Wi-Fi gratuïta. El bany inclou banyera o dutxa i tovalloles de cotó ecològic. Les Remparts serveix tots els dies un esmorzar continental en una sala d'esmorzars decorada en tons vius. Si fa bon temps, podreu prendre l'esmorzar a la terrassa de l'hotel. El restaurant de l'hotel serveix plats de cuina provençal per dinar i un menú gastronòmic per sopar. El bar de l'hotel té cadires de cuir i ofereix begudes. L'estació de tren d'Aigues-Mortes és a 5 minuts a peu de l'hotel i el club de golf de La Grande-Motte, a 12 km.\nCal que informeu el Boutique Hôtel des Remparts de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (316) Parelles (205) Viatgers en solitari (16) Famílies amb infants petits (40) Famílies amb infants grans (21) Grups (26)\nAllotjaments a Aigüesmortes


“Para que se consiga el efecto sin que se note el cuidado” | les dones sabem\n← Són bojos aquests romans\nFem safareig →\nBaby playing with globe\nArticle publicat al Llobregat Digital\nJo que sóc de família castellanoparlant, he nascut a Catalunya i sóc catalanoparlant de forma voluntària no he viscut mai el conflicte pel català. Bé, dic mentida… el conflicte era totes les criatures que no vam poder aprendre a l’EGB el català perquè era prohibit i ens vam haver d’espavilar després.\nEl conflicte lingüístic és un conflicte creat, un conflicte amb interessos polítics i ideològics, un conflicte negador que a més serveix de pantalla per aquelles promeses polítiques incomplertes i traicionades com la lluita contra la corrupció o alguns avenços socials. Pactes antidemocràtics contra els pobles d’aquells qui, com deia Ovidi Montllor “a qui no li agrada que es parle, s’escriga o es pense en català. És la mateixa gent a qui no li agrada que es parle, s’escriga o es pense.”\nAquesta entrada s'ha publicat dins de articles, Independentisme, Llengua i etiquetada amb català, drets socials, Educació, independència, llengua, moviments socials, Països Catalans, Politica General. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Wikiloc | Ruta Vall d’Ora, St Pere de Graudescales, Masia El Pujol\nCapolat - Sant Llorenç de Morunys (senderisme)\nRasa de Comadescales (a peu)\nVista 2463 vegades, descarregada 62 vegades\n(Solsonès) Ruta el 16/09/2014; 9 km; +360 -360; 4 hores. Excursió organitzada amb el següent itinerari: Vall d’Ora, GR fins a St Pere de Graudescales, canal de Sant Pere, grau d’Orriols, Mas El Pujol, Molí Ca L’Ambròs. Tipus de sortida: travessa circular; Dificultat: fàcil. (NOTA: No hi ha track des de l’aparcament fins a St Pere de Graudescales (no s’ha gravat), però no hi ha cap possibilitat de pèrdua ja que se segueix la pista i GR amunt fins el monestir).\nFA ANYS: Segons Madoz, que transcriu l’episodi de la fortificació militar del pla de Busa, el 1812 va ser el primer lloc d’Espanya on es proclamà la Constitució de Cadis, davant 8 000 soldats i gent del país. Busa encara tingué importància militar durant les guerres carlines del segle XIX.\nCal arribar al poble de Navès (620m) per fer aquesta excursió. Aquest territori per on venim, a la Vall d’Ora, és ple d’història i sembla que cada pedra ens anirà donant les corresponents explicacions, només caldrà posar-hi atenció. El poble, és un veïnat de cases molt separades. Aquí hi ha l’església sense cap altre casa al costat. És la parròquia de Santa Margarida de Navès que, amb la rectoria, està edificada sobre un cementiri cristià pre-romànic. També hi ha unes sitges que es calculen ibèriques. Una mica més endavant, a l’esquerra, com una masia envoltada de bosc hi ha l’ajuntament. Les seves pedres ens expliquen, ara que hi poso l’orella, que el domini era protegit per un castell ja esmentat el 968 quan el bisbe d’Urgell, Guisard, el va vendre a la nissaga dels Mir. L’any 968 eren els inicis de la creació del Principat de Catalunya, però d’això ja ens en parlarà una altra pedra de més endavant.\nDes del dispers poblet de Navès, cal seguir una carretera rural estreta i asfaltada indicada com a Vall d’Ora, que es troba prop del km 119 de la C26. Es segueix sempre cap a nord fins a arriba a un aparcament amb tot de rètols i informació, uns 300 metres un cop passat el desviament que porta al Mas El Pujol. Aquí anem coincidint els amics de la Colla dels Dimarts. Una petita pedra ens explica que el nom de Navès probablement és d’origen pre-romà. En documentació antiga es troba indicat com “Navazès”. Tot i les cases escampades és el municipi més extens del Solsonès i està situat a l’extrem oriental, en contacte directe amb el Berguedà i una part del Bages.\nEntre els rètols informatius hi ha també un monument commemoratiu del comte Guifré El Pelós. Sobre unes roques hi ha encastades una placa... ...\n1 Aparcament Vall d Ora\n2 Sant Lleí\n3 Pista que s'ha de seguir a nord\n4 Riu Aigua d Ora\n5 St Pere de Grau d Escales\n7 Mas Orriols\nCamí de Busa\n8 Mas El Pujol\n9 Molí Museu Vall d'Ora\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Vall d’Ora, St Pere de Graudescales, Masia El Pujol https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/vall-dora-st-pere-de-graudescales-masia-el-pujol-7811074 Salutacions, Wikiloc - Rutes del Món


El Govern declara Bé Cultural d'Interès Nacional la casa de la vila i de les antigues escoles de les Franqueses El Govern declara Bé Cultural d'Interès Nacional la casa de la vila i de les antigues escoles de les Franqueses\nEl Govern declara Bé Cultural d’Interès Nacional la casa de la vila i de les antigues escoles de les Franqueses\nL'edifici és un dels exemples modernistes més remarcables del Vallès\nEl Govern ha acordat declarar Bé Cultural d’Interès Nacional, en la categoria de Monument Històric, la Casa de la Vila i de les antigues escoles, a les Franqueses del Vallès, i delimitar-ne l’entorn de protecció. Es tracta d’un dels exemples modernistes més remarcables del Vallès i destaca pels elements decoratius que presenta tant a la façana com a l’interior, així com per l’ús d’una varietat d’arts aplicades del modernisme, com la ceràmica vidriada, vidrieres policromes, torre i escales, forges en baranes i esgrafiats. Aquesta construcció va ser projectada, l’any 1912, per l’arquitecte Albert Juan i Torner, per encàrrec de Joan Sanpera i Torras, amb la voluntat de crear un gran recinte destinat a escoles per a nens i nenes, habitatges per als mestres i usos administratius.\nMalgrat la seva aparença d’edifici únic, la construcció està formada per tres cossos completament autònoms i incomunicats. El central, on s’hi ubica l’Ajuntament, té estructura basilical i de la seva part central sobresurt la torre-campanar. A banda i banda, s’hi ubiquen les antigues escoles que es van projectar per tenir només una planta utilitzable. Des de les aules s’accedia als patis per unes escales que donaven a uns porxos, avui encara existents. L’estructura actual d’aquests és l’original de ferro amb petits treballs de forja en les entregues del capitell.\nSi bé aquest model d’edifici amb doble funció d’ús es repeteix en altres poblacions properes com l’Ametlla del Vallès, a les Franqueses adquireix una monumentalitat destacada perquè està ubicat en un punt neutral fora dels nuclis de població que conformen el terme municipal, enmig dels camps de conreu i a peu de la carretera de Ribes. Això el converteix en una important fita paisatgística, necessària en aquest municipi disgregat, i compleix una funció referencial, remarcada de forma simbòlica per la seva torre- campanar.


La UE frega la meitat de la població adulta completament vaccinada\nEl 66,4% dels adults de la Unió Europea té almenys la primera dosi\nLa Unió Europea té el 49,9% de la seva població adulta completament vaccinada. La primera dosi l’han rebut el 66,4% dels adults europeus. A l’estat espanyol, un 55,9% de la població adulta compta amb la vaccinació completa, mentre que el 73% ha rebut almenys una dosi. L’estat membre que encapçala la immunització és Malta, amb un 82% de la població totalment vaccinada. El segueixen Hongria (64,6%) i Irlanda (64,1%).\nL’estat francès té un 49,3% de la població adulta immunitzada, Alemanya un 51%, Itàlia un 51,7%, els Països Baixos un 52,7% i Portugal un 50,5%. En total, a la UE s’han repartit 492.333.368 de dosis, amb un total de 182.631.063 persones adultes vacunades amb la pauta completa.\nEls països amb un nombre menor de dosis completes administrades són Bulgària (16,2%), Romania (29,7%) i Finlàndia (30,4%).