L'ÈTICA D'ALBA: Impulsem la Responsabilitat Social Organitzativa\nBalanç situació Associació Alba 2018\nEstat de resultats 2018\nContractes vigents amb les l'administracions públiques\nConvenis d'ajuts i subvencions de l'Associació Alba\nVídeo explicatiu Auditoria 2019\nLa responsabilitat social és la “manera de pensar i actuar” de les organitzacions per contribuir a un model de desenvolupament sostenible. Des del Grup Alba pensem que és imprescindible treballar el nostre compromís social d'una forma transversal i que aquest ha de tenir incidència més enllà del nostre àmbit de treball que és pròpiament l’atenció de les persones. Per això, vetllem per incloure una visió ètica en els àmbits en què la nostra acció té un impacte.\nDes del Grup Alba fem una aposta per alinear també la nostra responsabilitat social amb els ODS i contribuir d'aquesta manera amb els 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) que guien la implementació de l’Agenda 2030 de les Nacions Unides per al Desenvolupament Sostenible, aprovada el 25 de setembre del 2015. Les temàtiques que aborden van des de la pobresa, la fam, la pau, la salut, l’educació, les desigualtats, la inclusió, la prosperitat econòmica, la protecció del planeta, la lluita contra el canvi climàtic, les ciutats i els territoris, l’energia, el consum i la producció sostenible i la governabilitat.\nCom a organització no podem esperar a ser només beneficiàries de la responsabilitat social de les empreses o administracions, sinó que cal que siguem un exemple i impulsar la nostra pròpia responsabilitat social i portar a terme accions en la línia dels ODS. La voluntat del Grup Alba i de les entitats que en formen part és incorporar en el seu pla de treball accions estratègiques en aquesta línia i contagiar aquest compromís a entitats, empreses i organitzacions per tal de contribuir a fer un territori més socialment responsable i respectuós amb els reptes col·lectius.\nLa Responsabilitat Social Organitzativa d'Alba i els ODS resumit en un vídeo.\nHem rebut el Premi Respon.cat al Grup Alba per la trajectòria i compromís en RSE.\nFormem part de Respon.cat.\nAquest any hem rebut el premi Respon.cat a la trajectòria en RSE d'alba.\nMostrant del 1 al 12 de 13\nEl Grup Alba instal·la 226 panells solars a la seu de Tàrrega.\nCelebrem l'Assemblea general de socis de l'Associació Alba\nDissabte vam celebrar l'Assemblea General de Socis de l'Associació Alba al restaurant El Gat de Tàrrega. A continuació et detallem tots els documents que es van presentar i aprovar. POWER POINT PRESEN...\nL'augment del salari mínim posa en risc el Centre Especial de Treball del Grup Alba.\nL'Associació Alba aprofita cada any la Fira del Medi Ambient de Tàrrega per a donar a conèixer projectes i iniciatives que porta a terme com a entitat relacionades amb la sostenibilitat i la cura del ...


Wikiloc - ruta Bellver de Cerdanya-Roca Foradada-Trialera del Gònec - Bellver de Cerdanya, Catalunya (España)- GPS track\nBellver de Cerdanya-Roca Foradada-Trialera del Gònec\nVista 969 vegades, descarregada 48 vegades\nRuta circular per la cara sud del Cadí on comença amb una pista força portable fins al km 12 aprox. on agafarem un corriolet que seguirà pujant i baixant per anar a parar al refugi del Gònec. Abans, passarem per sota la Roca Foradada que val la pena visitar des del camí. Un cop al refugi del Gònec, llarga i ràpida baixada per un corriol espectacular. Hi ha algun tram exposat però es fa tranquil·lament. Dependrà del nivel tècnic de cadascú. No apte per la gent que té mal d'alçada ;-)\nDiría que es la cara nord del cadí. Pero la ruta un 10.\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Bellver de Cerdanya-Roca Foradada-Trialera del Gònec https://ca.wikiloc.com/rutes-btt/bellver-de-cerdanya-roca-foradada-trialera-del-gonec-12810331 Salutacions, Wikiloc - Rutes del Món


La Fira SWAB, del 26 al 28 de setembre | Bonart\nSwab Barcelona Contemporary Art Fair presentarà la seva dotzena edició els propers 26, 27, 28 i 29 de setembre. La fira encara aquest any amb l’objectiu de seguir generant una mostra artística representativa del panorama internacional, parant especial atenció, com sempre, a l’escena emergent.\nPer aquesta nova edició, Swab preveu que reunirà unes 70 galeries d’arreu del món, i fins a 300 artistes, les propostes expositives dels quals hauran estat seleccionades per un comitè especialitzat integrat per:\nCom cada any, Swab presenta el seu Programa General, en el que coexisteixen galeries de prestigi i trajectòria amb propostes innovadores de programes com Swab On Paper, on es reinterpreta el llenguatge artístic del paper en tant que tècnica contemporània; Swab Ephemeral, que presenta projectes instalatius i efímers que cerquen la interacció amb els visitants i conviden a reflexionar sobre l’actual sistema globalitzat i accelerat; Swab Performance, un dels programes més experimentals, realitzat en col·laboració amb la Diputació de Barcelona, que explora els límits de l’espai i la instantaneïtat de l’art; i Swab Reading, secció dedicada a projectes a mig camí entre l’art i la edició.\nA més, com a segell de la fira, Swab visibilitza joves artistes, galeries i espais independents, a través dels programes MYFAF i Swab Seed. El primer beca a tres galeries que tinguin menys de dos anys d’existència i que mai hagin participat en una fira d’art internacional, ajudant-les, així, a iniciar-se en el circuit internacional. Swab Seed, d’altra banda, és un programa destinat a espais expositius alternatius i col·lectius d’artistes que, a banda del model tradicional galeristic, exploren nous formats per a exposar i treballar amb art.\nCom en anteriors edicions, Swab Barcelona torna a comptar amb un programa que reuneix col·leccionistes d’arreu del món. El seu objectiu és potenciar i ampliar les seves col·leccions privades a través de novetats presentades a la fira, així com acostar aquest món al perfil de col·leccionista novell que s’inicia en la passió i coneixement de l’art contemporani.\nAquest programa busca que els col·leccionistes gaudeixin de la fira i de la seva proposta artística, així com que visquin una interessant experiència cultural i personal a la ciutat de Barcelona a través de visites a col·leccions privades, centres d’art, esdeveniments exclusius i altres activitats programades per als dies que dura la fira.\nEl programa Amics de Swab està pensat per a tots aquells que creuen en la importància de fer costat a l’art contemporani i els seus nous exponents. Des dels seus inicis, la fira ha apostat pel talent emergent, creant oportunitats perquè galeries, artistes i comissaris joves puguin accedir i créixer dins del mercat de l’art. Sent amic Swab també pots recolzar aquesta missió d’impulsar nous talents i acostar el món de l’art contemporani al públic general.\nA la imatge, Storage capacité, Berlín. MYFAF 2018.\nEtiquetes: Fira Swab


[FOTO]: VOX embrut Girona amb una pancarta al pont de Pedra pel Día de la Raza - XCatalunya.cat\n[FOTO]: VOX embrut Girona amb una pancarta al pont de Pedra pel Día de la Raza\nVox desplega una pancarta al pont de Pedra de Girona per commemorar el 12 d’octubre\nVox ha desplegat aquest dimarts a primera hora del matí una pancarta al pont de Pedra de Girona per celebrar el Dia de la Hispanitat. El cartell, de més de 100 metres quadrats, segons la formació, mostra el lema “12 de octubre, fiesta nacional”.\nEl partit d’ultradreta ha acompanyat l’acció commemorativa amb l’himne nacional d’Espanya sonant de fons.\n“Girona ha recuperat l’orgull de pertinença a Espanya i no hi ha millor manera de demostrar-ho que amb aquesta gesta, que feia anys que no succeïa a la nostra ciutat”, ha expressat en un comunicat el diputat de Vox al Parlament de Catalunya Alberto Tarradas.\nL’electe ha assegurat que el partit no claudicarà “en la defensa dels valors” comuns i ha agraït “l’ampli suport dels gironins”.\nPla general de la pancarta desplegada per Vox al pont de Pedra de Girona per commemorar el Dia de la Hispanitat. Imatge publicada el 12 d’octubre del 2021 (horitzontal)\nTags: pont de pedra, VOX


Blog Autoxandri: La seguretat Dacia\nLa seguretat Dacia\nCondicions de seguretat conforme els estàndards Europeus\nEls enginyers de Renault s'han consagrat a trobar solucions diferents a les habitualment adoptades per als projectes "tradicionals", amb la finalitat de, respectant la filosofia low cost, obtenir condicions de seguretat similars a les dels vehicles Renault d'última generació. Els vehicles Dacia satisfan les estrictes normes de seguretat europees. Han superat els assajos més exigents de Renault així com diverses proves realitzades per organismes independents i la premsa especialitzada d'Europa.\nLes solucions triades per a la seguretat activa dels vehicles Dacia comencen amb els equipaments ja existents en la gamma Renault:\n- Pont davanter redissenyat totalment sobre la base del model Clio II.\n- Pont posterior derivat de la plataforma B (model Modus).\n- Sistema de frenat i direcció (mecànica o amb assistència hidràulica en funció de la versió), que es correspon a les exigències dels plecs de condicions de Renault.\nA més tots els vehicles Dacia estan equipats amb el sistema ABS Bosch 8.0 de la mateixa generació que el del model Renault Megane, amb repartidor electrònic de la frenada.\nJa que estan dissenyats sobre una plataforma derivada de la plataforma B (Renault Modus / Nissan Micra), els vehicles Dacia es beneficien de tots els principis d'enginyeria Renault en relació amb la seguretat i estabilitat en carretera:\n- Airbag de seguretat conductor i passatger, cinturons de seguretat posteriors amb 3 punts d'ancoratge i reposacaps en totes les places.\n- Proteccions per a les extremitats inferiors i la pelvis del conductor i el passatger en la part frontal i en els panells de les portes.\n- El quadre de comandament amb una estructura de panell que redueix les conseqüències de l'impacte en els genolls en cas de xoc i travesser en el respatller del seient posterior que limita el risc de penetració d'objectes del caixer a l'habitacle.\n- Ancoratges ISOFIX (en algunes places posteriors i segons el model).\nPublicat per Autoxandri Renault a 10:34\nRenault Zoe, la tecnologia del demà disponible avu...


Vine a pintar la teva guardiola viatgera - ColorIT\nPosted at 21:54h in Ceràmica, Infantil\tby\tcolor-it\nSou una família viatgera? Avui us volem explicar una cosa molt xula que fem a casa i que ens va molt bé i ens agrada molt a tots. Es tracta de la guardiola viatgera.\nDoncs no és res més que una manera d’estalviar poc a poc per als propers viatges que farem. Però alhora és molt més que això.\nDoncs el primer de tot és fer una reunió familiar per pensar entre tots on ens agradaria viatjar el proper estiu (o pont, o setmana santa o quan sigui). Es donen idees, es discuteixen i finalment s’escull un destí o un parell de llocs que tinguin coses que agradin a tots.\nUn cop escollit es fa un pressupost aproximat dels diners que caldrà i comencem amb l’estalvi.\nNosaltres destinem una guardiola per a estalviar aquests diners. I, de tant en tant, els grans anem posant algun bitllet i els petits també van posant part dels diners que els donen els avis, els que guanyen recitant el poema de Nadal o els que van aconseguint.\nÉs una passada veure que no els costa res posar part dels seus diners i que s’impliquen per aconseguir tenir plena la guardiola per quan toqui.\nPerquè ens agrada tant?\n– perquè és una manera d’implicar a tota la família en l’organització del proper viatge.\n– perquè els més petits aprenen el valor de l’estalvi per aconseguir alguna cosa que els agrada\n– perquè els més petits aprenen a esperar pel que volen tenir\n– perquè és una manera de tenir un projecte en comú en el qual hi participa tota la família\n– perquè ens va molt bé anar estalviant poc a poc i no haver de fer una despesa molt gran de cop\nA Color It tenim una guardiola molt especial\nOn posem els diners que recollim? Doncs aquesta és la raó per la que us explicàvem tot això. Si voleu posar en pràctica aquesta idea, a Color It podeu pintar la guardiola perfecta. Una guardiola viatgera ideal, en forma d’avió, de ceràmica i amb un tap a sota perquè la pugueu obrir i anar comptant de tant en tant els diners que falten per arribar a l’objectiu.\nFer la guardiola tots junts, escollir-la i decorar-la és una manera molt maca de començar el projecte i de que els més petits es comencin a entusiasmar i comencin a deixar volar la imaginació.\nQuè us ha semblat? Feu alguna cosa semblant a casa vostra? Us esperem!


Reduir l’impacte de les instal·lacions renovables – Entrepueblos\nReduir l’impacte de les instal·lacions renovables\nEl desplegament d’energies renovables a Espanya està sent determinant per a la mitigació del canvi climàtic. Només una d’aquestes tecnologies, l’eòlica, ha evitat en els últims 20 anys més de 400 milions de tones de CO₂, que suposa molt més de el total de les emissions anuals del nostre país.\nEl desplegament d’energies renovables a Espanya està sent determinant per a la mitigació del canvi climàtic. Només una d’aquestes tecnologies, l’eòlica, ha evitat en els últims 20 anys més de 400 milions de tones de CO₂, que suposa molt més de el total de les emissions anuals del nostre país. La penetració de les renovables en el període més recent ha fet que les emissions de CO₂ del sistema elèctric s’hagin reduït un 28,7% en 2019 respecte de 2018 i un 27,8% el 2020 respecte de l’any anterior.\nPer avançar en la descarbonització del sector elèctric l’objectiu que es planteja el Plan Nacional Integrado de Energía y Clima -PNIEC- és arribar a un 74% de generació renovable en 2030, que significa afegir 29.000 MW de fotovoltaica i 20.000 MW d’eòlica, a més d’una potència menor d’altres tecnologies. Aquests objectius, emmarcats en un context d’augment d’ambició per part del conjunt de la Unió Europea, són només el primer pas de la necessària i progressiva acceleració de la transició ecològica que cal desenvolupar, ja que d’acord amb les recomanacions de el Programa de Nacions Unides per al Medi Ambient (PNUMA), segueixen sent necessàries més mesures perquè les emissions globals de gasos d’efecte hivernacle es redueixin en un 7,6% cada any, si no volem que la temperatura global s’elevi per sobre dels 1,5º. Així doncs, cal descarbonitzar les emissions del sector elèctric més dràsticament i més ràpid.\nTanmateix, l’Aliança pel Clima, que és una plataforma d’organitzacions amb moltes diferents sensibilitats de tipus ecologista, sindical, rural, agrària o social, està seriosament preocupada per la manera en què s’està produint a l’Estat espanyol aquest desenvolupament. Un nombre creixent de plantes fotovoltaiques i de parcs eòlics estan tenint un notable impacte sobre la biodiversitat i sobre l’ús del territori, que el procediment d’avaluació d’impacte ambiental no ha pogut evitar. De fet, la comunitat científica ja ha alertat el greu risc que corre la biodiversitat si el desplegament de renovables previst pel PNIEC es porta a terme com fins ara, sense una adequada planificació i avaluació del seu impacte.\nA més, i durant anys, el marc normatiu de desenvolupament d’aquestes tecnologies, a diferència del que passa en altres països europeus, ha afavorit que el desplegament sigui capitalitzat per grans empreses energètiques i fons d’inversió, tot penalitzant projectes de menor envergadura i, sobretot, iniciatives promogudes per la pròpia ciutadania o els actors institucionals. El resultat és el desenvolupament d’un model molt centralitzat i de més impacte, que limita les possibilitats d’avançar cap a un sistema elèctric més distribuït, més curós amb el territori, el món rural i la biodiversitat i amb més implicació ciutadana.\nCooperativa de consum d’energia verda (Som Energia)\nEl Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic disposa de competències per desenvolupar diferents regulacions normatives i per a l’adopció de determinades mesures que evitin o minimitzin els problemes assenyalats. En aquest sentit l’Aliança pel Clima planteja al Ministeri que prengui les següents mesures de forma urgent:\nModificar l’ordre ministerial que regula el mecanisme de subhastes de nova potència d’energies renovables reservant a l’almenys un 50% en les noves subhastes per a projectes de menys de 10 MW. A més s’hi haurien d’establir criteris de condicionalitat, prioritzant projectes en zones de baixa sensibilitat, de repotenciació i d’hibridació.\nFixar un objectiu molt ambiciós d’autoconsum en l’Estratègia Nacional d’Autoconsum que s’està elaborant, corregir la recent normativa en relació amb els coeficients dinàmics per a l’autoconsum col·lectiu i assegurar el desplegament de les Comunitats d’Energia.\nAprovar, en col·laboració amb les comunitats autònomes, una guia per evitar que els promotors puguin fragmentar els projectes amb l’objectiu de sortejar la tramitació per part de l’Administració General de l’Estat i vigilar que no hi hagi projectes que s’estiguin tramitant de manera fraccionada i, si s’escau, reclamar la tramitació de la seva avaluació ambiental.\nQue la zonificació de la sensibilitat ambiental del territori que ha creat en el seu geoportal constitueixi un factor discriminatori per als projectes de grans instal·lacions que tramiti el ministeri i no una simple recomanació per als promotors. Aquesta zonificació ha d’identificar les zones de sensibilitat i exclusió per la seva importància per a la biodiversitat, connectivitat i provisió de serveis ecosistèmics, així com sobre altres valors ambientals i territorials, i incloure també a les renovables marines.\nAprovar una norma ambiental per a la implantació dels projectes d’energies renovables, establint una graduació per a la seva implantació primer en zones de baixa sensibilitat segons la cartografia del Ministeri i de les comunitats autònomes i en funció de la tipologia de sòls.\nAssegurar en la Planificació de la Xarxa d’Electricitat que s’està elaborant suficients punts de connexió per a l’evacuació d’instal·lacions renovables en zones de baixa sensibilitat.\nDonar prioritat, en relació amb els sistemes de finançament públic d’energies renovables, al finançament dels projectes situats en zones de baixa sensibilitat i que impulsin la participació ciutadana a través de comunitats energètiques.\nElaborar unes directrius per orientar les comunitats autònomes en la planificació territorial que realitzin, en relació amb la delimitació de zones excloïbles i prioiritzables per a la implantació de les diferents energies renovables, des del punt de vista ambiental i dels sistemes agraris.\n Aliança pel Clima, de la qual forma part Entrepobles, és una plataforma d’organitzacions socials d’àmbit estatal que des de 2015 desenvolupen iniciatives i activitats enfocades a la mitigació i adaptació al canvi climàtic, integrada, entre moltes altres, per les grans organitzacions ecologistes (WWF, SEO/BirdLife, Ecologistes en Acció, Greenpeace i Amics de la Terra), els sindicats més representatius (CCOO, UGT, USO), les organitzacions agràries (UPA, COAG), la Coordinadora d’ONGD, Fundació Renovables, Plataforma per un Nou Model Energètic, Fridays For Future (FFF)/Joventut pel Clima, ECODES, ATTAC, CECU, ASGECO, OCU, Institut Internacional de Dret i Medi Ambient, Associació Espanyola d’Educació Ambiental, Xarxa Espanyola de Desenvolupament Rural, Societat Espanyola de Agricultura Ecològica…\nCuba: Tornar al futur V Congreso de Educación para la Transformación Social


Queralt Lahoz presentarà “Pureza” a la Nova Jazz Cava de Terrassa\nQueralt Lahoz en una footgrafia del seu nou LP "Pureza" | Queralt Lahoz\nEl concert serà diumenge 17 d'octubre a les 20:00h a la Nova Jazz Cava\nLa cantant catalana Queralt Lahoz aterra a Terrassa aquest 17 d’octubre a la Nova Jazz Cava per presentar el seu primer LP, anomenat “Pureza”, en un concert que s’emmarca dins del festival Terrassa Música Moderna. Poc a poc, Lahoz s’ha anat perfilant com una de les grans promeses del panorama musical. A la producció i al directe l’acompanyen uns músics exquisits i de llarg recorregut com Pau García al Teclat, Marc Soto a la batria i Fede Jahzzvmn com a DJ. Queralt Lahoz té una de les veus més prometedores de l’escena, amb la que pot cantar des d’un bolero clàssic a rapejar al més pur estil dels anys 90.\nLa música de la gramenenca, i més concretament aquest LP, és una barreja entre soul, hip hop i dancehall, sons que transmet sobre cobles i boleros i que surten dels seus orígens flamencs. L’artista desafia els convencionalismes i és capaç de transmetre la força i la delicadesa pròpies d’una supervivent. Per fer la seva música, es recolza en la genealogia de les dones treballadores de la seva vida i en la seva infància suburbana. Amb aquesta combinació, la cantant desafia els convencionalismes i és capaç de transmetre la força i la delicadesa pròpies d’una supervivent.\nLes entrades tenen un preu de 15€ a taquilla i 12€ anticipades, que ja es poden reservar i comprar en aquest enllaç.\nFestival Terrassa Música Moderna\nEl concert de Lahoz és el segon espectacle que ofereix el festival Terrassa Música Moderna. El festival es tracta d’un cicle que aglutina una sèrie de concerts, agrupats en dos períodes anuals, que contemplen diversos estils musicals contemporanis. Després de Queralt Lahoz, serà el torn de Bejo, el 24 d’octubre a les 20:00h a la Nova Jazz Cava, que serà l’últim concert del mes. La programació del festival s’allargarà al llarg del mes de novembre i desembre, i ja es pot consultar a la seva pàgina web\nconcert cultura Nova Jazz Cava Terrassa Música Moderna


Turisme a Sant Llorenç, una visió política | card.cat\nDic això perquè moltes vegades des del mateix municipi no ho assumim, i encara ens costa fer una feina conjunta per millorar les nostres zones. Unes zones que, a la vegada, s’han convertit també en zones on no només tenim turistes, sinó que també hi viu molta gent i hem de donar solucions no sempre coincidents.\nEn el nostre cas, en l’activitat turística convergeixen diversos camps que interactuen, com ara medi ambient, legislació, urbanisme, infraestructures, sanitat… En aquests àmbits el turisme és tan transversal que la planificació i la gestió del destí és la clau per a la competitivitat i la convivència del futur.\nÉs a nivell de destí on es produeixen la majoria d’experiències turístiques, per això és tan important que Sant Llorenç en proporcioni de satisfactòries. Cal que fem entre tots un pas més per diferenciar-nos dels nostres competidors i això requereix seguir en la línia de la feina feta fins ara, amb una bona planificació estratègica i més visió a llarg termini. L’objectiu d’aquesta diferenciació ha de ser oferir als clients un valor afegit que percebin com a important.\nEl futur del turisme i del nostre destí requereix un ampli consens, calen imatges positives entorn del turisme que no sempre es donen, i cal que hi hagi una complicitat entre la iniciativa pública i la privada, però també amb el conjunt de la ciutadania.\nDins l’àmbit competencial dels municipis, destaquen moltes competències que tenen una especial incidència damunt l’activitat turística. Això posa de manifest la importància i transcendència de l’escala local en la determinació del nivell de competitivitat de l’oferta i del producte turístic.\nLes competències d’un municipi turístic com el nostre les podem agrupar en tres grans blocs:\n1.- Serveis i infraestructures bàsiques, encara que comuns a la resta de municipis, tenen una gran importància per a la competitivitat del destí: ordenació del territori i urbanisme, enllumenat, aigües, clavegueram, neteja, residus, zones verdes, vies públiques, seguretat…\n2.- Serveis específics del municipi turístic: promoció, senyalització, informació i atenció al turista, protecció i manteniment dels recursos turístics (platges, entorn natural, paisatge urbà, patrimoni…).\n3.- Resta de serveis ordinaris: serveis socials, mercats, ensenyament, atenció primària de salut, cementiris, activitats i equipaments culturals, d’oci, esportius…\nEls municipis com el nostre, a més d’haver de fer front a la problemàtica general de tots els municipis, han de fer front també als problemes específics derivats de la nostra condició turística. L’estacionalitat que es dona a la nostra zona introdueix un altre problema afegit: molts dels negocis turístics paguen serveis de tot l’any estant oberts només sis mesos. Per això, des dels ajuntaments i a través de la FELIB haurem de lluitar per millorar el finançament. Cal que siguem molt més ambiciosos a l’hora de reclamar el que ens pertoca. Els experts plantegen diverses línies d’actuació prou interessants, com aquestes:\nModificació dels criteris de participació dels imposts de l’estat: actualment relacionada exclusivament amb la població de dret, fora tenir en compte la població flotant.\nParticipació en els imposts estatals i autonòmics que obtenen uns ingressos per aquesta activitat.\nTransferències o subvencions finalistes de l’Estat o de les CCAA.\nReforma de les lleis i normatives per tal de millorar el finançament dels municipis turístics com el nostre.\nCal aconseguir, i això és completament factible, ésser declarat municipi turístic de les Illes Balears i, per Llei, reclamar el que això suposa i el que, de fet, la Llei turística estableix. A través de convenis amb el Govern Balear, l’executiu estarà obligat a considerar el nostre municipi en les accions d’ordenació i foment dels seus plans econòmics i valorar aquesta condició en les convocatòries de subvencions que afectin els aspectes relacionats amb les necessitats de l’Ajuntament en matèria turística.\nÉsser més reivindicatius per reclamar més diners de l’Impost de Turisme Sostenible com un dels termes municipals que més recapten. Per exemple, s’han comprat propietats a diversos llocs amb aquests diners, per què no consensuem i lluitem conjuntament per aconseguir un d’aquests espais possibles? Podem pensar amb un espai de la nostra zona. Indiscutiblement calen abans moltes gestions, però, com deia abans, cal ser ambiciosos i, si no fos per comprar, cal intentar un conveni de gestió ambiciós amb la propietat de l’espai d’interès com a pulmó imprescindible del nostre destí.\nEstà clar que, per tal que tots els elements que conformen un destí turístic funcionin amb un bon enfocament coherent i de manera coordinada, és necessària mantenir una bona gestió. I un destí turístic que s’organitza i estructura amb entitats públiques i privades, que es relacionen mitjançant acords i compromisos, origina un sistema que contribueix a millors resultats en l’activitat turística.\nL’actual conjuntura del turisme, caracteritzada per cada vegada més segmentació dels mercats, canvis en el comportament de consum, l’impacte de les noves tecnologies en els processos de comunicació i comercialització, els nous models de negoci i l’increment de la competència, fan necessària una revisió de l’estratègia dels ajuntaments en la gestió del turisme.\nCal que les passes donades a través del Consorci de Turisme, que sens dubte han estat i són importants, s’avancin al nou temps, superin l’etapa de promoció i realitzin tasques de planificació estratègica i sostenible del turisme i siguem capaços d’integrar i desenvolupar una visió estratègica del model turístic que, des de l’orientació al mercat, consideri el desenvolupament territorial, la qualitat de l’entorn, la qualitat i la professionalitat dels serveis turístics i el benestar social com ens marcava el projecte “Turisme 2020” dins els seus principis: la planificació, l’equilibri i la requalificació, la diferenciació, l’especialització, la simplificació, el compromís i l’impuls del sector públic i privat adenquant-los al nou entorn competitiu amb una actitud de compromís i de cooperació permanents entre els agents del sistema turístic, així com un criteri consensuat de gestió.\nEns juguem el paper del nostre destí i de les Illes Balears. Cal prioritzar des de tots els àmbits la qualitat enfront de la quantitat, fomentar l’allargament de la temporada per tal de suavitzar els pics de l’estiu i desplaçar visitants a la temporada baixa, continuar treballant per tal d’aprofitar les sinergies que crea el turisme per afavorir els altres sectors econòmics i millorar la qualitat de l’ocupació en el sector serveis.


La Fundació Betrana anuncia un nou premi, el setè, que durà el nom d'Aurora Bertrana - Ràdio Marina - Sempre al teu costat\nLa Fundació Betrana anuncia un nou premi, el setè, que durà el nom d’Aurora Bertrana\nLa guanyadora del premi Prudenci Bertrana d’aquest 2021, Tània Juste, reivindica les dones artistes al món de l’art sovint silenciades o a l’ombra de les seves parelles en la novel•la ‘Amor a l’art’. L’obra, la més “personal” de l’escriptora, se submergeix en la vida de dues dones: l’Olivia, una noia que viu a la Barcelona dels anys 70 i que està a punt de llicenciar-se en l’especialitat d’Història de l’Art, i la Valèria Sans, una pintora d’avantguarda que va viure al Montparnasse dels anys 20, que surt a la llum durant el buidatge d’un pis. “La novel·la reivindica la dona artista no només com a objecte sinó com a subjecte. Perquè més enllà de la musa, existeix la dona creadora, amb veu pròpia”, remarca Juste.\nTània Juste ha recollit aquest dimarts el 54è Premi Prudenci Bertrana per la seva novel•la ‘Amor a l’art’. En l’edició que més originals ha rebut, l’obra de Juste s’ha erigit com a guanyadora amb una història “molt personal” on l’escriptora reivindica les dones artistes, moltes d’elles grans oblidades als llibres d’història.\nPer escriure-la, Juste ha explicat que ha hagut de fer un gran procés de documentació i que s’ha “submergit” –literalment- en la vida de moltes dones artistes que van existir, que es podran trobar al llibre i d’altres que conflueixen en una de les seves protagonistes: la Valèria Sans. “Per construir la Valèria em vaig haver de posar a la pell de moltes d’elles i recollir les seves lluites i els seus anhels”, ha dit Juste.\nL’Olivia –en part ‘alter ego’ de l’autora- va evolucionant amb la dona artista –la Valèria- a través de cada petit descobriment que fa. I és que la novel•la narra dues històries simultànies en dos escenaris contraposats: la Barcelona de les acaballes del franquisme i el París dels anys 20.\n“Crec que aquell llibre recull els anhels i moltes de les preguntes que en va quedar pendents de respondre quan estudiava història de l’art. Entre elles, on eren les dones artistes?”, ha remarcat l’escriptora i historiadora, especialitzada en Història de l’Art.\nEl corredor mediterrani contra l’Espanya radial\nEl professor de geografia Josep Vicent Boira ha guanyat el 42è premis Carles Rahola d’assaig amb ‘La Via Augusta del segle XXI. El corredor mediterrani contra l’Espanya radial’. L’autor ha explicat que un seguit d’efemèrides el van portar a pensar que era un bon moment per analitzar el passat, el present i el futur del corredor mediterrani perquè el 2021 és l’any europeu del ferrocarril i es compleixen deu anys des de la declaració del corredor mediterrani com un projecte estratègic.\nTambé, pel debat actual sobre els canvis de paradigma en la mobilitat, posant sobre la taula la cada vegada més necessària “descarbonització del transport”. Una necessitat que topa frontalment amb el disseny històric de l’Espanya radial que, apunta Boira, “no ha beneficat pràcticament ningú, excepte Madrid”.\nJosep Vicent Boira ha explicat que l’assaig desgrana tres punts de vista diferents sobre les infraestructures ferroviàries: l’acadèmic, el polític i el tècnic perquè l’autor no només ha estudiat la situació sinó que té un paper actiu en el projecte com a coordinador del corredor mediterrani. “És un tren que no podem perdre i hi hem de pujar, mai millor dit”, ha exposat.\nSegons Boira, l’assaig situa el corredor mediterrani com a essencial per “sentir-nos part d’Europa”, contribuir la “recomposició política territorial d’Espanya capgirant el model de planificació de les infraestructures” i “acabar amb l’Espanya radial”. El geògraf ha subratllat que el corredor mediterrani ha de recosir la relació entre poblacions fins ara mal comunicades i permetre reduir el transport de mercaderies per carretera. I quin ha de ser l’ADN del corredor? Boira apunta que l’ample internacional, que ha de permetr acabar d’una vegada amb el canvi de combois a l’hora de creuar la frontera.\nEl premi està dotat amb 6.000 euros i el jurat que va escollir l’assaig de Boira va estar format per Francesc-Marc Álvaro, Mita Casacuberta, Míriam Díez-Bosch, Joaquim Nadal i Josep Lluch.\nVenècia i l’esclat de la Primera Guerra Mundial\nL’escriptor Pol Castellanos s’ha endut el 36è premi Ramon Muntaner de literatura juvenil amb ‘L’assassina de Venècia’, una novel•la d’aventures i intriga amb un rerefons històric en ple esclat de la Primera Guerra Mundial. L’obra té la Carla com a protagonista, una noia nascuda en el si d’una família aristocràtica que “no li agrada aquest món”.\n“És una dona independent que es veu obligada fugir després de ser acusada de diversos assassinats”, explica Castellanos. L’autor ha explicat que va escriure la novel•la en plena pandèmia i que és, en part, la continuació de la seva obra anterior, ‘L’impostor de Viena’.\nCastellanos ha reivindicat la necessitat d’intentar arribar al públic jove, “atrapar-lo”, sense “renunciar” a la qualitat però aconseguint que se sentin “identificats”.\nNascut a Barcelona l’any 1991 i graduat en Estudis Literaris, Castellanos s’ha endut aquest guardó dotat en 6.000 euros.\nLa poesia de la “pèrdua”\nEl 44è Premi Miquel de Palol de poesia ha estat per Susanna Rafart per ‘D’una sola branca’. L’obra parla, segons la seva autora, de la “pèrdua” i ho fa a través de la història del recorregut metafòric d’un caminant existencial enmig d’una natura boscosa i freda, presidida per la mort i els records. “És un caminant per al qual no corre el temps”, ha explicat Rafart.\nL’obra està dividida en dues parts. La primera parla de les pèrdues “intimes”, que són les parts de la natura, i la segona, aborda una visió de pèrdua “més cultural”. El final, però, queda “obert”. “La figura del caminant ho ve a representar tot”, ha remarcat l’autora.\nRafart ha celebrat rebre un premi a la “seva terra” i ha insistit: “No hi ha desobediència sense cultura i no hi ha llibertat sense llibres”. “Entre tots hem de protegir aquesta cultura nostra”, ha afegit.\nEl guardó, dedicat a la poesia, està dotat amb 2.400 euros i la publicació de l’obra sota el segell de Proa.\nLa Fundació Prudenci Bertrana va revelar els guanyadors de quatre dels premis el juny passat però a l’entrega de premis quedaven encara incògnites per desvetllar: el premi Cerverí a millor lletra de cançó i el Lletra, a iniciatives que promouen la lectura en català.\nEl 27è premi Cerverí a millor lletra de cançó ha estat per a Maria Arnal per ‘Meteorit ferit’, un dels temes que formen part de ‘Clamor’, el darrer treball de Maria Arnal i Marcel Bagés. Aquest premi, organitzat conjuntament per la Fundació Prudenci Bertrana i Catalunya Ràdio amb la col•laboració de la revista Enderrock, reconeix la millor lletra original editada en el sector discogràfic durant el darrer any. Un jurat fa una primera tria però finalment es decideix el guanyador per votació popular.\n“Com un meteorit lluminós creuo el cel, desbocada, capa a capa va cremant tota la meva cuirassa”, comença la cançó de Maria Arnal. L’autora ha explicat que quan va escriure la lletra era més llarga però va decidir eliminar algunes estrofes per deixar aquest meteorit “flotant” i que cadascú pogués interpretar-ne el final: “Si aconseguir deixar enrere aquestes cuirasses creuant el cel i, per tant, transformar-se en la seva mateixa vulnerabilitat o si, per contra, no és capaç de fer-ho i aleshores s’estampa i destrueix”.\nDe fet, ‘Meteorit ferit’ és una cançó que parla de la vulnerabilitat, dels canvis profunds i de les revelacions. Maria Arnal ha explicat que el premi li fa especial il•lusió perquè acaba “relligant” la seva faceta postadolescent, amb una gran passió per la literatura, amb l’actual, amb el mateix amor per la lectura però amb la música com a “passió més desbordada”: “És divertit el retrobament”.\nDarrere de la lletra, l’autora hi situa la influència de dos autors: Mercè Rodoreda i Jacint Verdaguer. Maria Arnal també ha subratllat que és un “honor” que el públic l’hagi escollit en la votació popular: “Que la gent es faci seves les cançons és una mica l’ànima i la passió dels músics, que les nostres cançons arribin a la gent i les habitin perquè també poden ser llocs on retrobar-se amb paraules, amb emocions i amb moments concrets de la nostra vida que ens fan com d’àncores molt poderoses”.\nEl Lletra, organitzat per la fundació i la UOC, premia iniciativa per promoure la lectura en català i l’aprenentatge de la literatura catalana. Ha guanyat el 21è guardó Canal Malaia, un projecte que té com a objectiu potenciar el català entre els joves a les xarxes socials. I, en concret, una proposta per apropar les deu lectures obligatòries en català durant el Batxillerat.\nEl projecte consisteix en fer una sèrie de vídeos protagonitzats per Gal•la Martí, estudiant de filologia de la UB, adreçats a instituts per treballar els llibres que són lectura prescriptiva. Amb un to proper, una estètica juvenil i utilitzant Instagram i Youtube, les creadores oferiran contingut que poden ajudar els alumnes a preparar-se els exàmens.\nNo es tracta, han explicat, de suplir la lectura, sinó d’aconseguir que sigui més atractiva per als joves: “Encara que no ens agradi, estan perdent interès per la lectura però augmenta el de les xarxes socials, es tracta de fer els continguts de manera més lúdica i atrapar amb l’audiovisual”.\nLa presidenta de la Fundació Prudenci Bertrana, Mariàngela Vilallonga, ha anunciat la creació d’un premi nou per a l’any vinent. Serà el guardó Aurora Bertrana: “Una dona independent, austera, tossuda, convençuda de la seva vocació literària i que sempre va estar al costat d’aquests premis”. Així, l’any vinent els Premis Literaris de Girona entregaran set guardons. Vilallonga no ha volgut desvetllar encara quin gènere o quin tipus de literatura optarà al guardó Aurora Bertrana.\nSí que ha recordat l’origen del degà dels premis, el Prudenci Bertrana, i ha subratllat que va néixer com a resposta a uns guardons en castellà. Des d’aleshores, els premis han vetllat per la difusió i la defensa de la llengua catalana. Una feina que, remarca Vilallonga, continua sens necessària vull dia: “Només cal llegir les notícies d’ahir per veure que la llengua catalana encara està oprimida i en situació de desigualtat”.\nEls guardons s’ha lliurat aquest dimarts en un acte a l’Auditori de Girona, en presència de la presidenta del Parlament, Laura Borràs, i el president de la Generalitat, Pere Aragonès. Durant la seva intervenció, Aragonès ha lloat els guardons i ha assegurat que la llengua i la cultura són els “ciments” de la identitat nacional.\nEn aquest sentit, ha assegurat que “és l’hora d’una nova renaixença cultural”. “En moments complexos en què tenim les eines per obrir una nova etapa de país, mentre fem camí cap a un estat independent, hem d’enfortir el que ens ha fet una nació”, ha insistit.


Càritas avisa que s’ha triplicat el nombre de llars que viuen sense cap ingrés a Barcelona des de l’inici de la pandèmia - Social.cat\nCàritas avisa que s’ha triplicat el nombre de llars que viuen sense cap ingrés a Barcelona des de l’inici de la pandèmia\nUn 67% de les famílies no disposen d’un habitatge “digne” i l’entitat constata una tendència “a l’alça” del relloguer\nDijous, 3 de juny de 2021 | 12:15 h\nCàritas Diocesana de Barcelona ha avisat aquest dijous que s'ha triplicat el nombre de llars ateses que viuen sense cap ingrés a la ciutat. Així, si el febrer del 2020 la xifra se situava en un 8,2%, el maig del 2021 aquesta s'ha enfilat fins al 26,2%.\nDe fet, només el 8% cobra algun tipus de prestació d'ingressos mínims. Una altra de les problemàtiques que més els preocupa és la manca d'un "habitatge digne".\nUn 67% de les famílies que recorren a Càritas no en tenen, i es constata una tendència a l'alça del relloguer. Paral·lelament, asseguren que la pandèmia ha empitjorat la salut psicoemocional dels usuaris. Un 41% de les persones ateses van patir un o més atacs d'ansietat o pànic des de l'inici de la covid-19.\nL'entitat ha presentat aquest dijous un informe sobre la situació a la ciutat durant el 2020, que ha titllat de "preocupant". Segons Càritas, ja es partia d'una protecció "insuficient", que amb l'ajuda de la pandèmia ha posat sobre la taula d'existència de mancances socials "de caràcter estructural". "Assistim a una crisi econòmica que afecta el mercat del treball i a una recuperació econòmica amb deficiències", ha apuntat el director Salvador Busquets.\nDurant l'any passat Càritas va atendre un total de 16.249 llars, on hi vivien 35.229 persones. Un 47% d'aquestes eren "noves", és a dir, no havien rebut ajuda prèviament. En total, 3.563 persones van fer tasques de voluntariat amb l'ajuda de pràcticament 12.000 socis i donants. Així, durant el 2020 es van aplicar 23,1 milions d'euros en recursos, un 81% dels quals es van destinar a l'acció social.\nPel que fa als perfils dels usuaris, durant el darrer any s'ha frenat la tendència a l'alça de l'arribada de persones en situació administrativa irregular. Paral·lelament, s'ha notat un canvi en quant al tipus de llars ateses per les entitats, si abans la gran majoria estaven formades per persones que vivien soles, durant el 2020 s'ha notat un lleuger increment de les que tenen fills. El 85% dels usuaris que va atendre l'entitat estaven a l'atur, un 12% tenien un treball precari i un 3% eren pensionistes, o bé la seva situació era diferent a les anteriors.\nUn dels col·lectius que continua preocupant més a Càritas és el format per la gent jove de 16 a 25 anys, sobretot pels que no tenen referents familiars. És també el grup que té més dificultats a l'hora de trobar feina, concretament es troba 2,7 punts per sobre de la taxa d'atur mitjana.\nEls problemes amb l'habitatge també continuen ben presents i, de fet, s'han accentuat durant el darrer 2020. El 67% de les llars acompanyades no disposa d'un "habitatge" digne, i ja hi ha més usuaris que estan de relloguer d'habitació (39%), que no pas de lloguer o propietat (36%). Segons Busquets, no deixa de ser una situació complicada, ja que la majoria de vegades s'articula a través "d'acords verbals" amb moltes "limitacions".\nEntre les principals dificultats en aquest àmbit, amb dades del 2021, pràcticament un 30% dels usuaris s'han vist obligats a canviar d'habitatge, un 47,5% no disposa de prou diners per pagar l'allotjament i un 47,3% tampoc té recursos per afrontar els subministraments. Per això, durant el 2020, Càritas va destinar 1,5 MEUR d'ajudes en relloguer.\nLa pandèmia també ha perjudicat la salut psicoemocional de les persones. Segons l'informe, un 58% dels usuaris asseguren que es troben "pitjor" des de l'inici de la covid-19, un 37% declaren estar igual i tan sols un 5% creu que la seva situació ha millorat. Un total de 1.166 persones han rebut un servei d'ajuda psicològica per part de l'entitat.\n4.300 llars sense cap ingrés\nEl 26% de les llars ateses per Càritas Barcelona no tenen cap ingrés. Aquesta xifra suposa 18 punts percentuals més que abans de la pandèmia. En total, comptabilitzen que a la ciutat hi ha almenys 4.300 llars que es troben en aquesta situació. Un dels motius, és el desconeixement d'alguns nuclis, de fet, més del 60% de les persones ateses no coneixen la Renda Garantida o l'Ingrés Mínim Vital.\nL'entitat ho lliga estretament a la bretxa digital, ja que un important volum de ciutadans no disposen de les eines, les dades o les habilitats per gestionar-ho correctament. Un fet que també es trasllada al procés de vacunació, on gran part dels processos es fan de forma telemàtica. Per la cap d'Anàlisi Social i Incidència, Miriam Feu, s'ha d'aprofitar "les lliçons apreses" per canviar. "Apostar per una economia social i solidaria, i promoure una societat que no divideixi les persones", ha afegit.\nEn aquesta mateixa línia s'ha pronunciat el cardenal arquebisbe de Barcelona i president de Càritas Diocesana, Joan Josep Omella, que ha demanat al nou Govern que posi "les eines" per treballar en aquesta acció social. "Treball i habitatge, dos reptes molt importants", ha subratllat.\nL'entitat ha assenyalat que la solidaritat és "extraordinària", però també ha lamentat que no es pot arreglar la situació actual sense polítiques públiques. En aquest sentit, ha augurat que arribarà una etapa "complicada i complexa" on es necessitarà disposar del pla estratègic de serveis socials, i el pla de rescat social.


Hotel Arenal Rossi La Fortuna Costa Rica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n2 Km Oeste Del Parque De La Fortuna Camino Al Volcan Arenal, La Fortuna, La Fortuna, Costa Rica, 21001 - Veure al mapa\nBarri La Fortuna El Castillo\nConvenientment situat a La Fortuna, Hotel Arenal Rossi és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Hotel Arenal Rossi és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, ventilador, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, caixa forta a l'habitació a cada habitació. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com bany d'aigua termal calenta, piscina exterior, pesca, massatge, jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Hotel Arenal Rossi.\nTots els tipus de viatgers (140) Parelles (65) Viatgers en solitari (15) Famílies amb infants petits (30) Famílies amb infants grans (11) Grups (19)


L’abús sexual als centres escolars i les seves conseqüències - Diario de Mallorca\nDirectora de l'IB Dona vocal de la Comissió General de Codificació\nL’abús sexual als centres escolars i les seves conseqüències\nLa presumpció que les dones i nines estan a la disposició del desig sexual dels homes persisteix al dia d’avui, malgrat que afortunadament cada vegada menys homes mantenen aquestes idees. L’assetjament sexual als centres formatius és part d’un sistema que normalitza des de l’adolescència les pràctiques sexuals sense consentiment o viciat per la posició de prevalença de la persona assetjadora. Es tracta d’ una conducta que impedeix la igualtat i el desenvolupament de la persona víctima i constitueix un abús de poder.\nQuan l’assetjament de professor a alumna és una conducta de naturalesa sexual, verbal, no verbal o física, atempta contra la dignitat de les persones i els seus drets a la formació, desenvolupament laboral i professional. En tot cas interfereix en les oportunitats educatives de l’estudiant.\nLa Directiva 2006/54/CE del Parlament Europeu i del Consell de la Unió Europea ha considerat que l’assetjament sexual és una forma de discriminació que va contra la igualtat entre homes i dones.\nEl Department of Education Office for Civil Rights d’Estats Units, ha definit l’assetjament sexual com «una conducta de naturalesa sexual no desitjada per l’alumna/e, que pot incloure avanç sexual no acceptats, requeriment de favors sexuals o altres conductes verbals, no verbals o conductes físiques de naturalesa sexual, com tocaments, comentaris sexuals, gestos, mostrar o distribuir entre l’alumnat dibuixos, fotografies o materials explícitament sexuals, classificar l’alumnat en funció de la seva activitat i execució sexual».\nL’assetjament sexual de professor cap a estudiants, de qualsevol nivell educatiu, té conseqüències psicològiques i emocionals que limiten l’aprofitament acadèmic i obstrueixen la participació de l’alumnat en els programes formatius, la qual cosa constitueix una manera de discriminació cap a les persones que experimenten l’assetjament. La continuïtat d’aquestes conductes provoca en les víctimes efectes negatius com un empobriment en l’autovaloració, ansietat, depressió, síndrome d’estrès posttraumàtic, irritabilitat crònica i trastorns de la conducta alimentària entre altres.\nLa negativa de l’alumnat a participar o consentir els actes sexuals genera un ambient hostil per part de l’assetjador i quan un directiu, administrador escolar o professor abusa de la seva posició per tenir activitat sexual a canvi d’un benefici acadèmic, qualificació o participació en una activitat escolar, la conducta és considerada «assetjament sexual quid pro quo» o «xantatge sexual», el qual suposa un dels tipus de més gravetat de l’assetjament sexual. Es donen casos que a principi de curs, els i les alumnes de cursos superiors adverteixen a prevenció a l’alumnat del curs inferior de qualque professor que, si té ocasió i troba a la persona sola, té el costum d’abusar sexualment d’ella.\nA l’àmbit normatiu cal fer referència a la LOMLOE, la qual estableix la necessitat de la prevenció de l’assetjament escolar, especialment el de caràcter sexual, i d’establir protocols i actuar davant indicis; estableix com a dret dels i les alumnes la protecció contra tota intimidació, discriminació i situació de violència o assetjament escolar.\nAquestes conductes també poden ser sancionades com a faltes molt greus amb l’acomiadament, així ho han reconegut la Sentència del TSJA 1.192/2020 i la del TSJPV 583/2020. El Codi Penal tipifica com a delicte tant l’abús sexual, com el fustigament, com el que sol·licita favors de naturalesa sexual en l’àmbit d’una relació docent.\nContinuem treballant conjuntament, administracions públiques i societat, en l’erradicació d’aquestes pràctiques consuetudinàries.


Blog de 69enrike69 - 69enrike69 - Skyrock.com\nes para todos los amigos i amigas\nDesign by 69enrike69\nCréation : 12/10/2008 à 05:29\nEn el pas en moto\nAbui entre la teva millor amiga el blog :-P\nAbui entre la teva millor amiga!!\nNo estic masa inspirada pero alguna cosa a de surti!!\nPer comensar dirte que he passat moments inolvidables al teu costat.. que mai els oblidare..\ndirte que sempre estare al teu costat quan hu neceitis, gracies per aberme ajudat tan en alguns problemes.. Sempre t'estare agraida.. espero continuar sent una persona en la qual pots confiar plenament.. en la qual li pots esxplicar sempre els teus problemes personals que tinguis.. que sempre t'ajudare en tot lo que pugui i que espero que mai t'oblidis de mi ehh!!\nGracies per tot lo que as fet per mi hu torno a repetir.. moltes grasies no se com tu podre agrair!!\nTetimuu com amic!! petons cuidat mol y que sapiguis que io sempres etare al etu cistat!! (K)\n******festa inolvidable *****21/12/2009\nos estimo amics\nsempre os portare a dins del meu cor\ni no os oblidare mai\n**LUIS & HELDER\n# Posté le mercredi 07 octobre 2009 14:36\nnomes dirte k t'estimoo\nmu paso molt be amb tu no hi ha cap persona que saboreix .???\ndirte k em tens aki per lo k vulguis kisss


GEMINI SUN LEO MOON - PERSONALITAT, COMPATIBILITAT - ZODÍAC\nGemini Sun Leo Moon - Personalitat, compatibilitat\nEls aspectes del Sol i la Lluna a la carta natal, o l’horòscop personal, podrien tenir una relació bastant harmoniosa entre ells, i podrien tenir\nEls aspectes del Sol i la Lluna a la carta natal, o l’horòscop personal, podrien tenir una relació bastant harmoniosa entre ells i podrien tenir coses completament diferents (oposades), de manera que la vida de la persona en qüestió podria tenir algunes contradiccions a la seva vida, i això, per descomptat, no vol dir que no les pugui superar.\nEn qualsevol cas, la persona viu amb un conflicte intrínsec en què la voluntat i les necessitats sensibles són possibles. Per descomptat, a causa d’aquesta lluita fonamental que va establir les seves perspectives a l’horòscop, les persones que presenten aspectes estressants entre el Sol i la Lluna al seu horòscop acostumen a ser més complexes quant a les seves necessitats i desitjos a la vida que les persones amb aspectes fluents entre les lluminàries.\nEl que volem assenyalar aquí és que, en el cas concret, en el cas de la persona que té el Sol situat al signe Bessons i la Lluna situada al signe del zodíac Leo, aquestes dues lluminàries són compatibles més o menys. Llegiu tot sobre aquest cas i comproveu-ho vosaltres mateixos.\nAquesta és la persona que pot fer coses regulars a la vida i percebre-les com a magnífiques, fins i tot a la vista d’altres persones. La persona que té aquestes posicions del Sol i la Lluna en el seu horòscop personal és la que és intel·ligent i adaptable, i podrà trobar prou raons per veure la magnificència en un cert baix.\nEs tracta d’una persona que sempre té la seva pròpia opinió personal (pot ser completament diferent de la de tots els altres), la seva comprensió dels valors i, fins i tot, si la voluntat mai no demana als altres de pensar com ell, segur que influirà en els altres. Per tant, en certa manera, domina les opinions dels altres.\nDe vegades pot resultar excessivament generós amb els seus parents, sempre que estiguin interessats d'alguna manera.\nA més, aquest humà té tants talents i no és l’únic, però res li serà més difícil que decidir escollir, orientar-se en una direcció. Per a ell, és impossible no estar involucrat en tot durant molt de temps.\nPer naturalesa, és egocèntric i orgullós, sap implicar-se en tot allò que l’interessa, és molt social\nEn lloc de fer autocrítica, aquesta persona canviarà d’opinió, convencent-se que té raó i, per tant, trobarà la sortida d’una situació desagradable.\nAl mateix temps, aquest humà és un idealista i romàntic, però si no ha dominat la lliçó de generositat, de vegades pot ser egoista, tossut i indisciplinat.\nMés important encara, sol ser conscient del seu poder influent. Confiant en la insatisfacció i el canvi, poques vegades es reuneix amb minúsculs nouvinguts i lluita per complir els seus plans. És un gran optimista i passa a faltar una gran oportunitat a causa d’alguna cosa del tot incerta, perquè sembla que és exactament el que ell busca. Però, què li demana a la vida?\nMolt sovint no sap, només sap una cosa i és el fet que té alguna cosa especial a la seva vida, encara que no tingui ni idea de com arribar-hi.\nL’únic que podem esbrinar aquí és que està segur que va pel bon camí, sabent que en qualsevol situació pot utilitzar el nivell perfecte de la seva personalitat, fins i tot si s’escapa de tota la resta.\nGemini Sun Leo Moon enamorat\nQuan la gent es troba amb la persona que té el Sol als Bessons i la Lluna al signe Leo, per primera vegada, el primer que noten és la seva pròpia actitud segura i directa, de manera que altres troben que és extremadament atractiu. I és, no podem negar aquesta afirmació, i tot el que li falti, es transformarà en la seva virtut, o només assenyalarà els seus grans trets.\nTanmateix, si captureu aquest esmalt, veureu que el Sol brilla intensament al signe Bessons, que és menys emocional i més compromès intel·lectualment que la Lluna de Leo ho permetria. Però cap d’aquests dos està equivocat de cap manera; de fet, aquesta és la persona que està enamorada més flexible del que sembla als amants potencials a primera vista.\nTanmateix, està content de representar-se davant els altres utilitzant la noció d'ell mateix com a part de la imatge i mantenir-se intel·lectualment independent per estar amb una altra curiositat infinita.\nGemini Sun Leo Moon en una relació\nEstar enamorat és una cosa i estar en una relació és una cosa completament diferent, i aquí ens trobem amb una persona que pot lluitar en les relacions amoroses, encara que sigui una persona molt amorosa.\nEl que té el Sol al signe Bessons i la Lluna al signe Leo és un amant que li agrada conquerir i que té dignitat innata i maneres nobles (molts dels seus socis recauen en aquest talent).\nMés encara, té un sentit de l’humor molt desenvolupat i també li agrada molt als seus amants, aquest és un tret molt notable. De fet, és una de les millors armes d’aquest individu enamorat, a qui li agrada especialment ser acceptat pels altres i ser adorat de moltes maneres.\nFins i tot quan en relacions a llarg termini seguirà sent un amant independent, que vol dominar per tots els mitjans. La lluita és en la seva vida amorosa quan l’altra parella fa algunes preguntes i s’aixeca contra el seu domini de vegades qüestionable. Aleshores, mostrarà el costat lleig del seu cor, que de vegades pot resultar fred i no interessat per ningú, però només per a ell mateix.\nMillor partit per Gemini Sun Leo Moon\nCal dir una cosa abans d’esbrinar qui pot ser un amant perfecte per a la persona que té una combinació astrològica Sol / Lluna en els signes Bessons / Lleó: mai no es percep massa seriosament.\nÉs un autèntic mestre en la comunicació amb els altres en general i en les relacions amoroses. Sap perfectament com ajudar a la gent a imitar els seus bons costats sense arriscar-se a posar en perill els seus interessos; per tant, qui pot ser el seu amant perfecte?\nLa nostra suposició és el representant del signe del zodíac d’Aquarius, el que té confiança en si mateix i és segur i no arriscarà mai la independència de la seva parella. Però, al mateix temps, serà ell qui proporcionarà prou amor com calgui; potser l'únic problema sorgirà si tots dos amants intenten dominar-se els uns als altres i mai no es comprometin amb els altres.\nGemini Sun Leo Moon com a amic\nAquest és un amic que els altres estimen per moltes coses, i una cosa que és interessant i irritant alhora és la seva dispersió d’energia, però crearà molts amics que el necessitaran de moltes maneres.\nEll és el que exigeix molt als seus amics i nodreix certs principis, i tothom ha de ser conscient que és el que ha d’estar al centre de l’atenció de tothom.\nLi agrada quan els seus amics siguin ambiciosos, però els seus propis objectius han de ser exaltats i primaris.\nEl més important d’aquest humà és que la seva presència es nota en totes les situacions, tot el que fa és molt dramàtic o increïblement entretingut i, per descomptat, adora tenir públic. És un organitzador nat i fidel a aquells que li importen.\nTé una actitud distintiva, el magnetisme, exigeix molt als altres, però també a ell mateix, però el més important és que sigui profundament una bona persona i un amic.\nEs pot dir que la combinació d’aquests dos signes Bessons i Lleó en què trobem lluminàries és força favorable perquè dirigeix la persona cap a una actitud positiva envers la vida i les persones.\nAquest ésser humà té una intel·ligència clara i viva, una forta voluntat i una alta consciència de les mateixes qualitats d’aquest tipus. Se li dóna tot el que pot necessitar per tenir èxit a la seva vida si aconsegueix comprimir les seves dramàtiques explosions.\nAquesta combinació també aporta una actitud més àmplia i digna en comparació amb altres; per tant, el que tenim aquí és una personalitat significativa, que la vida pot oferir moltes coses si aconsegueix dirigir les seves habilitats cap a l’essència de les coses, sense errar i perdre energia innecessària (i acostuma a fer això).\nPer descomptat, a la seva vida, les coses no aniran mai bé com ell voldria; però per a alguns d'ells és el culpable, mentre que algunes dificultats no es poden evitar i haurien de ser adoptades com a lliçons.\nA més, aquest ésser humà ha de prendre nota del seu orgull que el persuadirà a convèncer-se que, de fet, és un ésser humà invencible amb habilitats innaturals.\nAl final, podríem dir que la persona amb el Sol en els Bessons i la Lluna en el signe del zodíac Leo pot ser lliure i emancipat, notat a la multitud per personalitat particular, intel·lectualitat, idees avançades i encant.\nTotes aquestes qualitats el converteixen en una persona creada per a una vida social, per a una carrera excepcional, l’únic que necessita tenir en compte és el preu, pot ser massa alt, pot perdre moltes coses que estima, coses que creu necessitar.\nsomia amb ser segrestat\ncom es fa un remolí calent amb whisky\nquantes begudes en una gerra de cervesa


"La música amanseix les feres": Entrevistem els reusencs "Terra Ferma"\nEntrevistem els reusencs "Terra Ferma"\nTerra Ferma és un grup de música de Reus, format per 5 joves. Neix l’estiu del 2013 amb la incorporació del baix i al desembre del 2014 del saxo. Els primers concerts es van fer a l’estiu del 2014 i vam gravar la nostra primera maqueta durant el mes de març i abril del 2015. Els membres del grup són:\nJoan Ferrando Llorach: Guitarra i veus\nVicenç Vidiella Llorach: teclat, acordió i veus\nDavid Montoya Lasala: Bateria\nAlbert Gens Baqué: Baix\nAlbert Pàmies Escoda: Saxo Tenor\nTots els membres del grup estem realitzant o han realitzat estudis de Grau Mitjà al Conservatori, la majoria al de Reus. La motivació, encara existent, es fer gaudir al públic amb la música i expressar els nostres ideals.\n2. Com es crear el projecte “Terra Ferma”? Perquè aquest nom? Com ha anat evolucionant al llarg del temps?\nPrimer de tot, ja fa uns 4-5 anys el guitarra i el teclat (que son cosins) van crear un grup que es deia Ara Va i que més tard van incorporar al bateria (David). El projecte “Terra Ferma” es va crear fa dos estius amb la incorporació del baixista. Amb els quatre membres del grup vam fer el nostre primer concert l’estiu passat a la Palma de Reus i durant l’estiu vam visitar els pobles de Maspujols i l’Argentera. A l’octubre vam fer un concert a Reus amb els companys de Rereguarda i també vam poder compartir escenari amb Xeic! a les festes de Vilaplana. Al desembre vam incorporar el nostre primer i únic vent que és el saxo (Albert) i al mateix mes d’incorporar-lo vam oferir un concert a Reus. Aquest any, durant el mes de març-abril vam gravar la nostra primera maqueta (Aixequem el Vol) que va sortir a la llum al mes de maig i tenim l’honor de presentar-la el dia 12 de juny a Lo Sumbarino de Reus.\nEl nom de Terra Ferma va sorgir després d’anar buscant i buscant noms pel grup i finalment ens va convèncer aquest nom, referint-se a que la nostra Terra sempre estarà lluitant i Ferma davant qualsevol obstacle.\n3. Quins mitjans, col.laboradors heu tingut per gravar els vostres discs i promocionau-se?\nVam gravar la nostra maqueta als bucs de Reus, amb l’Enric Granollers. Tota la maqueta l’hem pagada nosaltres i ara estem buscant col•laboradors i promotors per fer més concerts i aconsellar-nos sobre el món musical.\nPer promocionar-nos fins ara hem fet servir bàsicament les xarxes socials (Facebook i Youtube) i per descarregar-se la maqueta al Bandcamp.\n4. Com veieu el panorama musical a Reus i al Baix Camp?\nDe moment el veiem bé ja que van sortint molts grups novells ( com nosaltres, Rereguarda, Sense Rumb...) i això és un punt a favor per la música en català i per la ciutat de Reus.\nDe moment com un grup novell, però volem anar més enllà i poder arribar a tota mena de públic i que tothom gaudeixi amb nosaltres.\n6. Com definiríeu la teva música?\nExpressiva i poètica. Depèn de la cançó, alguna pot ser molt expressiva i altra pot ser contundent i explicar la realitat d’on vivim.\n7. Com us plantegeu els propers concerts?\nAmb un directe ben viu i explosiu perquè el públic canti, balli i que s’ho passi m olt bé.\nN’hem fet pocs la veritat, a tots els concerts em gaudit molt i per nosaltres tots han sigut els millors i esperem que la temporada que ve sigui molt millor que l’anterior!\nQualsevol grup que ens cridi l’atenció. Sobretot ens agrada la música ska i reggae i ens fixem amb grups que facin aquest estil, però nosaltres intentem fer el nostre estil i la nostra música i intentem no ser un grup copiat d’un altre.\nAcampada Jove. És un gran festival però també ens crida l’atenció molt les Barraques de Reus tot i així enguany tindrem la sort de oferir la nostra música a l’escenari de Barraques mitjançant el concurs Reussona! És com un somni per nosaltres.\nAssajos, molts assajos i que es comprometin a fer totes les tasques com a grup.\nQue la gent gaudeixi amb nosaltres i nosaltres amb ella mitjançant la nostra música i expressar la realitat i tot el que sentim mitjançant la música que és un art que s’ha de valorar molt i que a moltíssima gent ens alegra el dia ni que sigui escoltant un tros d’una cançó qualsevol.\nPublicado por Samfaina en 6:35


Resum previ Assemblea 30.11.2010 | www.ampavalldaura.com\n← Setmana de Vacances d’Hivern\nReunio Junta →\nPer una banda, a les Activitats Extraescolars s’ha suprimit els berenars i les medalles. Amb aquests diners que estàven destinats per aixó, es van deixar pendents per destinar-ho a alguna altra cosa o fins i tot per fer alguna altra activitat en les extraescolars.\nTambé es va votar el tema de la discoteca a la excursió de la Molina, ja que hi havien pares que no estàven d’acord amb que es gastessin un diners per la discoteca. Es va sotmetre a votació i el resultat va ser a favor de que continués la discoteca.\nI per finalitzar, els piscolabis de final de curs s’ha suprimit perque es faran unes altres activitats que es van proposar a l´assemblea i es va votar a favor de suprimir-ho i els altres piscolabis és un tema a comentar amb l’escola, ja que hi ha pares que no estan d’acord que es facin.\nAquesta entrada s'ha publicat en Documentació, ExtraEscolars, Legal, Projectes, Sortides i etiquetada amb Assemblea, discoteca, molina, neu, novembre, piscina. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Les societats musicals de Cosomuval ofereixen els concerts de Nadal - Nuestras Bandas de Musica\nLes entitats de la Coordinadora de Societats Musicals de la ciutat de València (Cosomuval), preparen actuacions de les seues bandes, cors, orquestres… tant presencials com online.\nLa Societat Musical de Benifaraig és una de les entitats que aposta pels concerts presencials. El de Nadal tindrà lloc el dissabte 19 de desembre a l’aire lliure, per garantir les millores condicions de seguretat per a músics i públic. Concretament serà al carrer Losa del Obispo a les cinc de la vesprada. A més, durant el concert es donarà la benvinguda als dos músics que enguany s’incorporen a la plantilla de la banda simfònica. Dies abans, els músics de Benifaraig juntament amb les veus de Tatiana Prades Castells i Josep Aparici ‘Apa’, van participar en el Tradicional Cant d’Albaes amb motiu de les festes en honor a Santa Cecília.\nAltra de les agrupacions que oferirà el seu concert de Nadal serà la de la Societat Musical La Unió de Tres Forques. Encara que enguany no serà possible que totes les formacions artístiques toquen juntes, preparen amb molta il·lusió el concert del diumenge 20 de desembre a la seu social, durant el qual prometen més d’una sorpresa.\nPer la seua banda, l’Agrupació Musical Santa Cecília del Grau oferirà el seu últim concert de Nadal el dissabte 19 i estarà a càrrec de la coral de la societat que actuarà a l’Església Sant Joan de la Ribera de València. D’esta manera, i com comenten des de l’Agrupació, “tancarem com nosaltres millor sabem, amb música, aquest any que ha resultat ser tan diferent com difícil per a tots. Tot, com sempre, seguint totes les mesures per garantir-vos un espai segur on gaudir amb nosaltres de la música”.\nLes bandes infantil, juvenil i titular de l’Agrupació Musical Patraix han triat el diumenge 20 de desembre per a oferir el seu concert de Nadal. Serà al pati exterior del col·legi Hermes on les tres agrupacions interpretaran un repertori variat dirigides per Jesús Orón Bolós i Juan Antonio Pérez Pardo. Així mateix el dia 8 la coral va fer un concert solidari a benefici de Càritas.\nI el CIM Torrefiel oferirà el seu concert nadalenc el diumenge 20 al col·legi públic Manuel González Martí de Benifaraig.\nQuatre concerts protagonitzaran les distintes formacions de la SIOAM de Benimàmet. El primer tindrà lloc el dia 19 a les 12h al Parc Lineal a càrrec del cor de l’escola i el segon al dia següent, diumenge, en este cas per part de la banda simfònica en el mateix Parc però a l’amfiteatre. Les activitats continuaran de manera online el dimecres 23 amb un concert de l’Orquestra en el qual seran els solistes d’oboè Paco González i Sonia Rincón i en el que també participarà la soprano Raquel Roig. Ja en 2021, el dia 3 de gener, la banda juvenil serà l’encarregada d’oferir el Concert de Reis a la plaça de l’església de Benimàmet.\nQuant a les societats musicals que han optat per les noves tecnologies, destaca la de l’Agrupació Musical de Massarrojos. Amb el seu director Ildefonso Martos Carretero al capdavant, la banda va gravar el concert de Nadal fa uns dies i durant estos dies el públic podrà gaudir-lo a través de les xarxes socials.\nTambé la Banda de Música Campanar s’ha reinventat i, sense deixar l’esperit d’estes dates, ha impulsat la campanya “Nadal a Campanar”, amb la qual els seus alumnes mostraran els coneixements adquirits durant este primer trimestre del curs. Donada la situació actual, es podrà gaudir des de casa de les distintes audicions i concerts que han sigut gravats prèviament en directe. Així mateix, la banda celebrarà el tradicional Concert de Nadal que també es podrà veure de forma online. Totes estes activitats es podran seguir en el canal de Youtube de l’associació des del dia 24 de desembre.\nInformació de cosomuval.org


SOM ART: 2012\nEl proper 18 de gener presentem el conte El Viatge d'en Jan, una adaptació amb titelles del clàssic de Sendak dirigida a nens i nenes entre 3 i 6 anys o a qualsevol amb el desig de fer un petit viatge fins al lloc on la curiositat es capaç de vèncer la por...\nLes nostres criatures us esperen a les 18.30h a la llibreria A Peu de Pàgina (C/Major de Sarrià 50, Barcelona).\nEtiquetas: conte, titelles\n(Del lat. anĭma, y este del gr. ἄνεμος, soplo)\nPrincipi vital dels éssers vivents / Seu de la intel·ligència, la voluntat i la sensibilitat\nÉsser humà, persona / com una ànima en pena : amb aspecte trist i abatut / Part moral i emocional de l’home, part essencial d’una cosa que li dóna vida / Part interior de diferents objectes, que els sosté, els reforça / En els instruments de corda, petit cilindre d’avet col·locat entre la tapa i el fons, que permet a la tapa de resistir la pressió del pontet...\nPerformance - La dansa moderna i contemporània\nPerformance: Toni Jodar explica... la dansa moderna i contemporània\nDissabte 15/12/2012, a les 19h\nLloc: Teatre Principal, Vilanova i la Geltrú\nDurant molts anys, a Catalunya i per tot l’Estat espanyol, la dansa ha viscut amb un gran buit d’informació. El projecte “Toni Jodar explica...” respon a aquesta necessitat i aporta una informació bàsica per introduir-se al món de la dansa. Toni Jodar és ballarí i mestre de dansa des de fa més de 25 anys. Actualment és ajudant de direcció de la companyia Gelabert-Azzopardi.\nToni Jodar il·lustra amb el propi cos el pas del temps de la dansa i utilitza la seva experiència i humor per fer que sigui una “perfomance” de caràcter pedagògic que es converteix en una lectura en sí creativa i amena. Mostra l’evolució del clàssic al contemporani, tot fent referència als diversos gèneres i formes que utilitza el cos per expressar-se en el moviment.\nExplica les principals corrents americanes de la dansa moderna i contemporània del segle XX, des del despertar d’Isadora Duncan fins les tècniques que elaboren Martha Graham, José Limón, Merce Cunningham i les conseqüents reaccions del “contactrelease”. Acaba amb una mirada cap Europa a través de la dansa-teatre, des de Mary Wigman a la gran aportació de l’admirada i recent desapareguda artista Pina Bausch. El principal objectiu és oferir eines a l’espectador per a gaudir més de la dansa i de la escena contemporània.\nMenció especial de les Arts escèniques Premi Ciutat de Barcelona 2002.\nPremi Associació professionals de la dansa de Catalunya 2006.\nAmb el suport de: Ministerio de Cultura-INAEM i Danza en escena.\nFira d'Artesania THE CRAFTROOM\nLloc: Recinte firal de Montjuïc, Pavelló 8, Barcelona\nCom a cloenda de les activitats que s’hauran desenvolupat des del dia 26 de novembre en el marc de la Setmana d’Artesania de Catalunya, tindrà lloc la fira d'artesania The Craftroom, que acollirà una gran mostra d’exposició i venda de productes artesans catalans. Comptarà amb un centenar d’expositors de diferents sectors i oficis: complements de moda, joieria, articles per a la llar, objectes de regal, elements de decoració, entre altres. També hi haurà la presència de diversos tallers artesans, tallers infantils, demostracions d'ofici, exposició dels projectes de final de curs dels alumnes excel·lents de les escoles d'Arts i Oficis, performances, projecció d'audiovisuals sobre l'artesania catalana, l'espai youtube de la FAAOC (Federació d’Associacions d’Artesans d’Ofici de Catalunya) i una zona de descans per als visitants.\nEtiquetas: fires d'artesania, Propostes\nLloc: MACBA, Barcelona\nAmb motiu del 25 aniversari de la Fundació Macba, aquest dissabte se celebra una jornada de portes obertes al museu. Es podran visitar lliurement les tres exposicions que ara mateix hi ha al museu, "Episodis crítics (1957-2011). Col·lecció Macba", "La utopia és possible. ICSID. Eivissa, 1971" i "Filtracions". A més, s'han preparat activitats com ara visites guiades a les tres exposicions o al Centre d'Estudis i Documentació del Macba. També tindreu l'oportunitat de conèixer la feina dels conservadors i restauradors i fer una particular visita performativa seguint l'artista Jordi Ferreiro. A més, grans i petits podran participar en una activitat col·lectiva per crear una estructura imaginativa.\nEtiquetas: Exposicions, Propostes


Pis de 90m² en venda a Ruzafa, València\nPis en excel·lents condicions de 2 dormitoris en venda a Ruzafa, València\nPropietat reformada en un estil minimalista i funcional, en venda al barri de Russafa de València.\nDisseny modern i funcional és a l'última planta d'un edifici modernista, en una de les principals carrers de barri de Russafa. L'habitatge destaca per la pràctica optimització de l'espai, ja que s'ha reformat en un estil minimalista molt funcional.\nEls espais estan dissenyats de manera que hi ha total permeabilitat i vistes des d'un costat a un altre de la casa, permetent l'entrada d'abundant llum natural durant tot el dia. La planta baixa ofereix un rebedor, saló-menjador, cuina, dormitori i una cambra de bany. A l'altell se situa un dormitori en un espai diàfan connectat a la sala.\nLa reforma s'ha realitzat amb materials d'alta qualitat com el terra de parquet de 35 mm de gruix, sòcols de pedra sorrenca, tancaments d'alumini natural amb doble vidre, venecianes exteriors orientables, portes corredisses de fusta lacada integrades en l'obra i sanitaris de disseny. Algunes característiques addicionals d'aquest habitatge inclouen armaris encastats en diverses estances, calefacció per terra radiant amb caldera de gas natural, aire condicionat per conductes i preinstal·lació per fil musical.\nActualment l'habitatge es troba amb un mobiliari diferent a el de la presentació, que no està inclòs a la venda.\nIdeal per a parelles o persones que vulguin viure soles, així com una bona inversió com a segona residència.\nDormitori en espai diàfan connectat al saló\nEs troba envoltada de tots els serveis: col·legi, institut, supermercats, transport públic (autobusos) i comerç de dia. El barri de Russafa s'ha posat de moda pel seu caràcter urbà i la seva proximitat al centre de València. Això no obstant, l'habitatge es troba en un carrer comercial molt animada de dia i tranquil a la nit, que no participa de l'activitat nocturna del barri. Està a 10 minuts del centre de la ciutat, de l'estació de Renfe i del metro i el futur Parc Central.\nEn venda, Pis €280,000\nPis de 78m² en venda a Ruzafa, València\nEn venda, Àtic €289,000\nÀtic de 144m² en venda a Ruzafa, València\nPis de 114m² en venda a Ruzafa, València\nEn venda, Pis €310,000\nPis de 113m² en venda a Ruzafa, València\nPis de 137m² en venda a Ruzafa, València\nPis de 107m² en venda a Ruzafa, València


El mètode del plat: la fórmula dels nutricionistes per menjar sempre equilibrat\nSeguint aquesta regla o fórmula et serà més fàcil interioritzar quina proporció has de menjar de cada tipus d’aliment\nUn plat d’'El método del plato' // Zenith. Adriana Oroz\nActualitzada el 25-01-2021 19:24\nSabem que hem de menjar verdura i fruita, que seria bo que mengéssim més llegums, menys processats, més aliments frescos i menys sal. Però de vegades, a l’hora de plantejar el tàper o el que posarem a la taula a l’hora de sopar se’ns fa difícil que la composició de tot l’àpat sigui equilibrada.\nHi ha una fórmula o mètode que els nutricionistes fan servir des de fa uns anys i que és molt pràctic: el plat de Harvard (a sota en podeu veure la composició). Ara en parla la nutricionista Adriana Oroz, titulada en nutrició en l’activitat física i l’esport per la UB, al llibre que acaba de publicar, El método del plato (Zenith), on, a més d’explicar el mètode, dona receptes senzilles que segueixen aquesta fórmula.\nPlat de Harvard // Escola de Salut Pública de la Universitat Harvard\n“El mètode del plat us ajudarà a compondre els vostres àpats principals per aconseguir, d’aquesta manera, que siguin equilibrats”, diu. “Amb la distribució i les proporcions que us explico, donareu preferència als vegetals en cada àpat principal, amb una ingesta moderada però suficient de proteïna, hidrats de carboni i greixos, necessaris per a un òptim rendiment mental i físic diari”.\nEs tracta de dividir el plat dels àpats principals (dinars i sopars) de la manera següent:\nVERDURES I HORTALISSES: MIG PLAT\nCal començar a muntar el plat donant preferència sempre, amb la meitat o base del vostre plat, a les verdures i les hortalisses. Podeu afegir-les tant crues (en forma d’amanida o cremes fredes, com el gaspatxo, per exemple) com cuites (al forn, saltades o en un wok, bullides, al vapor o en forma de cremes o purés). Com més colors hi hagi al plat, més riquesa d’antioxidants tindrà el contingut.\nQualsevol verdura i hortalissa és una bona opció i la quantitat que podeu consumir-ne és lliure, sempre que hi inclogueu la resta dels ingredients perquè resulti equilibrat, complet i suficient\nAdriana Oroz nutricionista\nÉs a dir, la meitat (el 50% del plat) ha d’estar format per vegetals.\nPROTEÏNA: UN QUART DE PLAT\nUn quart de plat haurà d’estar format per proteïnes de qualitat, tant de font animal com vegetal (ou, carn, peix, marisc, lactis o llegums, o derivats com el tofu, la soja texturitzada o el tempeh). Intenteu variar la ingesta de proteïnes en els dos àpats principals del dia.\nHIDRATS DE CARBONI: UN QUART DE PLAT\nL’altre quart de plat haurà d’estar format per aliments rics en hidrats de carboni, com llegums, arròs o pasta integral, patata o moniato, cuscús, quinoa, blat negre, pa integral…\nPa integral // CC0\nGREIX: OLI D’OLIVA, ALVOCAT...\nElaboreu o acompanyeu els vostres plats amb una ració de greix en forma d’oli d’oliva per cuinar o condimentar, alvocat, olives, fruita seca i llavors...\nAmb aquesta combinació d’elements es poden compondre mil i un plats saborosos. Al seu llibre, Oroz dona tot un compendi de receptes per menjar de manera equilibrada, seguint la fórmula.\n09-05-2019 13:26 ALIMENTACIÓ\nEl dinar ideal, segons els nutricionistes\n13-01-2021 17:18 RAC1.CAT\nEls aliments amb més ferro: ni espinacs ni carn vermella


goterris: CAMINS OBLIDATS DE LA SERRA D'ALBARRACÍN\nUna vegada més ens acostem a la Sierra de Albarracín que sempre ens depara grans rutes. Hui caminarem per una zona que no tenim gens xafada perquè a priori no sembla oferir gran interés mediambiental i paisatgístic però que, com sol passar, ens reserva moltes sorpreses.\nL'objectiu és conéixer i xafar els camins que anaven des de Moscardón a Albarracín per tal de trobar el millor camí per a la ruta que farem amb el centre excursionista de Vila-real el proper novembre.\nAmb eixa intenció i després d'un treball previ de recerca cartogràfica que acaba amb una col·lecció de tracks dels antics camins de la zona, ens acostem a la rambla de Capalana per on passa el vell camí d'Albarracín a Royuela per on ara s'ha traçat el PR-TE-2.\nDeixant el cotxe al Hondo del Picache, a la vora de la rambla de Capalana, comencem a caminar seguint el PR que de seguida abandona el pla i comença a pujar per la falda de la Loma Gorda cap al alto del Majano però no el seguirem massa tros doncs als pocs centenars de metres cal desviar-se del camino de Royuela per on continua el PR i travessar un barrancusset per a pujar per la vessant d'una llometa seguint els passos de l'antic camí d'Albarracín a Moscardón.\nSeguim el camí gràcies al track carregat al GPS perquè el què fou el vell camí s'ha perdut totalment per falta d'ús. Només en algun tram podem observar les restes del vell camí en forma d'un xicotet mur de pedra o, més clarament, de grans fites de pedres que en marcaven el lloc de pas. El vell camí travessava i travessa llomes amb poca vegetació on només creix el savinar i el camí no precisava de cap tipus de construcció ni adequació i per eixa raó no en trobem cap resta excepte en alguns llocs concrets. Per sort la feina feta prèviament de recerca cartogràfica ens permet disposar d'un track pràcticament fidel al traçat original. El track s'ha obtingut a partir de les minutes del Mapa Topográfico Nacional disponibles, de la primera edició del Mapa Topográfico Nacional i a partir d'este primer track s'ha traçat el definitiu sobre les ortofotos digitalitzades de la serie A i B del vol americà dels anys 1946 i 1956.\nGràcies al track podem seguir el camí fidelment sense desviar-nos de l'original que travessa el savinar passant en alguns llocs pel que foren antics bancals, ara també ocupats per savines. Travessem la xicoteta "cañada" de Cañalvira i pugem a la part més alta de la Loma de las Parideras per on passa la moderna pista del Alto que recorre totes les llomes que tanquen la depressió de Royuela per l'est.\nTrasponent la Loma al davant ens queda l'ampla i llarga Hoya de Royuela. Es tracta d'una extensa depressió excavada pel rierol del Algarbe que també pren el nom de arroyo Molinares (pels molins situats aigües avall del seu naixement a l'Algarbe) que aprofita una extrusió dels algeps i argiles triàsiques, més blanes, i per eixa raó més fàcilment erosionables que ha permés al arroyo Molinares excavar una ampla i plana foia entre els tossals calcaris de les vores.\nDes de dalt la Loma de las Parideras podem divisar quasi tota la Hoya de quasi 6 quilòmetres de llarg per 2 en la part més ampla. En un extrem de la mateixa hi ha el poble de Royuela que pren el nom del color rogenc del terreny. Prop d'ell hi ha un aflorament d'aigües salobres que ha donat peu a l'aprofitament de la sal, imprescindible en una comarca marcadament ramadera.\nNosaltres no ens dirigim cap a Royuela i deixant-la enrere trasponem la Loma i anem baixant cap al pla fent una llarga diagonal que ens portarà per davant del mas i ermita de Santa Lucía a eixir a la carretera de Terriente.\nComencem baixant per la vessant travessant un sabinar un poc més espès que el què hem deixat enrere dalt la lloma. En la baixada la traça del vell camí es fa més evident i més fàcil de seguir encara que no estiga gens xafada. A meitat baixada travessem un camí que es creua perpendicularment i puja des de Royuela cap al camino del Alto. Es tracta de l'antic camí de Royuela a Saldón que més tard seguirem en part. De moment seguim recte baixant pel savinar fins que trobem un parell de savines mil·lenàries a la vora del camí. Fins ací puja un caminal poc evident des de l'ermita de Santa Lucía però no el seguim i continuem buscant les traces del vell camí que ací es fa un poc més difícil de seguir doncs la inestabilitat del terreny argilós ha fet que s'esborren en molts llocs les traces a causa de les solsides.\nFinalment després de travessar un reguer que baixa per la falda de la muntanya i una espècie de collet arribem a la carretera de Terriente que travessem buscant el pla.\nInici de ruta pel PR-TE-2 al Hondo del Picache.\nCamino de Royuela per la falda de la Loma Gorda.\nPunt on cal abandonar el camino de Royuela i seguir pel de Moscardón.\nTraces de l'antic camí pujant cap a Cañalvira.\nTravessant la Loma de las Parideras.\nAntiga fita per a marcar el camí enmig de la Loma.\nRoyuela des de la Loma de las Parideras.\nEl Prado i al fons el barranco del Castellar.\nEl vell camí baixant cap a la Hoya de Royuela.\nExemplars de savines mil·lenàries.\nArribant al fons de la Hoya de Royuela.\nMas i ermita de Santa Lucia.\nCarretera de Royuela.\nAls peus de les muntanyes s'estén la Hoya de Royuela i la planura contrasta amb la pendent deixada enrere. Travessem la carretera i ens desviem per un ample prat que s'estén a banda i banda del arroyo Molinares, ací canalitzat i per on corre un bon toll d'aigua. Un cabiró gros ens permet passar a l'altra banda sense haver de banyar-nos els peus.\nTota la plana està travessada per canals artificials de drenatge per tal de fer cultivables les terres argiloses. En d'altres temps el que tenim per davant serien unes zones de pastura inundades en èpoques de pluges o de desgel. Ara només allí on afloren els materials més salins no s'ha posat en cultiu.\nDavant nostre hi ha un assegador que passa per dalt d'uns tossalets coberts de carrasques que divideixen la plana. Nosaltres no passem per dalt sinó per la falda seguint el traçat de l'antic camí de Moscardón a Albarracín.\nEl camí ací s'ha perdut totalment i cal anar enllaçant els camins d'accés a les finques i, on no hi ha, directament per la falda dels tossals on creixen les savines i carrasques.\nFinalment arribem al davant del mas de la Peña, situat dalt d'un tossalet però completament assolat. Als seus peus hi ha un corral d'ovelles nou i tot al voltant una ampla zona de prats de pastura on creixen algunes grans savines. Com que hem perdut el camí pugem recte pels prats fins que en retrobem la traça quan el camí enfila amunt per la solana de la Peña situada a la falda del puntal de Maricalvo.\nNo pugem massa que enllacem amb el camino viejo de Royuela a Moscardón, este sí més clar, ample i fàcil de seguir. El seguirem amunt cap a Moscardón mentre puja per la solana clapejada de savines. La pujada és suau i sense quasi adonar-nos-en salvem els cent metres de desnivell arribant a un primer collet que trasponem deixant enrere la Hoya de Royuela. El camí passa ara per la capçalera d'un barranquís que aboca al barranco del Castellar. Ací el savinar deixa pas a un bosquet mixt amb pins i carrasques que ens acompanya fins a traspondre un nou collet que s'obre als peus del cerro del Hornillo.\nTrasponem el collado del Estrechuelo i davant nostre queda Moscardón coronant un tossal. Als seus peus hi ha la Vega que excava el barranco de la Fuentecilla, ocupada pels camps de cereal.\nSeguim el camí de baixada mentre fa un parell de voltes per arribar al fons del barranc on passa a convertir-se en una ampla pista per accedir als bancals. Travessem el barranc i pugem amunt fins al cementeri de Moscardón, molt a prop del poble. Des d'ací un camí asfaltat continua cap al poble que queda a poc més de quatre-cents metres.\nLa Hoya de Royuela.\nPista per la falda del Pinarejo.\nPrats del mas de la Peña.\nTravessant al recte a buscar el vell camí.\nCamino de Moscardón a Albarracín.\nCamino de Moscardón a Royuela (i a Albarracín).\nEl Solano de la Peña.\nMoscardón des del Collado del Estrechuelo.\nCamino de Moscardón, ara un ampla pista agrícola.\nMoscardón des del cementiri.\nCementiri de Moscardón.\nEn contes de continuar cap al poble seguim el camí de Carrascallano que, des de davant del cementeri, gira a la dreta i baixa cap al Batan.\nQuan arribem al fons del barranc travessem el regajo del Batán o del Castellar. El camí de Carrascallano continua davant nostre pujant cap a Carrascallano (per on vam arribar a Moscardón fa un parell d'anys) però hui girem a la dreta i ens dirigim al Batán.\nA pocs metres a l'esquerra queda el llavador del Batán, rehabilitat i arreglat de manera que sembla nou. Sota un cobert hi ha un gran safareig on antigament es remullava i llavava la llana per a traure-li el greix i la brutícia. Segurament també deguere haver un batà mogut per la força de l'aigua però no en queden restes visibles.\nL'aigua que corre pel rierol es recull un poc més avan en una bassa per a regar abans que desaparega filtrada sota terra per a poder-la usar en l'horteta que hi havia a la vora. Ara tan sols queden un parell de bancals treballats mentre que la resta romanen erms.\nCal seguir barranc avall primer per un ample entrador per a cotxes i després sense camí clar travessant els antics bancals deixats ermar que ocupen la part plana i més ampla del barranc abans que les muntanyes de les vores tanquen l'eixida de l'aigua que ha hagut d'excavar un profund i estret gorg per tal de drenar el terreny.\nHabitualment el barranc no porta aigua i podem continuar pel seu llit sec mentre s'obre pas entre altes parets de pedra. Anem salvant els tolls secs i només en la part més estreta trobem un tollet on sol haver-hi aigua però que se passa bé per la vora. En cas de pluges recents no és aconsellable passar, almenys a l'hivern, doncs hi ha tolls que poden arribar a tindre dos metres de profunditat i ens caldria nadar per travessar-los. No cal dir que en cas de possibilitat de tormenta cal abstindre's de travessar-lo perquè les crescudes poden ser sobtades i brutals, tal com es mostren al llarg de tot el barranc les senyals deixades per l'aigua.\nLa primera part de l'estret és la més estreta amb parets verticals que en algun punt arriben a quasi cent metres d'altura, però arribem a un punt on l'estret s'obre i on ens tocarà baixar per la dreta del llit del barranc en un punt on forma un salt. A partir d'ací l'estret és més obert i cada vegada més pla de manera què és molt més fàcil avançar, encara que no deixa de ser espectacular.\nAl final ens trobem amb un ample barranc cobert de grava que circula entre altes parets de pedra abans d'eixir de les muntanyes i obrir-se al pla de la Hoya de Royuela al davant de la paridera del Castellar d'on pren el nom.\nCamino de Carrascallano.\nSeguint el barranco del Castellar.\nComençament del Estrecho del Castellar.\nEstrets del barranco del Castellar.\nLa part més estreta del barranc on sol haver algun tollet amb aigua.\nFinal de la part més estreta del barranc.\nEl barranc ja amb un fons mes obert entre altes parets de pedra.\nEixint del Estrecho del Castellar.\nFinal dels estrets al Castellar.\nQuan eixim dels estrets ens trobem amb la paridera del Castellar que queda arrapada a la muntanya. Un poc més avant hi ha dos casetes noves en una zona de cultius d'horta que aprofiten la humitat de la terra. Davant nostre s'obre l'ampla plana de la Hoya de Royuela.\nUns metres més avall i deixant enrere les casetes trobem una bifurcació. A la dreta hi ha la fuente del Castellar i seguint la pista arribaríem al mas de la Peña (per on hem passat abans) però ara seguirem recte per un camí que segueix la mateixa direcció que el barranco del Castellar.\nSeguim recte fins que arribem a un encreuament de camins. Perpendicularment ens creua una pista que ve del mas de la Peña i que ací segueix l'antic camí de Moscardón a Royuela. Nosaltres seguim recte per la vora del barranco del Castellar, ací canalitzat per tal de drenar el terreny i fer-lo apte per al cultiu. Seguint este camí arribem a un punt que hem de travessar el Prado, zona de pastures propietat del mas de Santa Lucía per tant fora millor no seguir-lo sinó trencar a la dreta fins que trobem una pista a l'esquerra que entra al mas seguint el camino de Abachas. D'eixa forma evitem entrar a les propietats privades i anem sempre per camí públic on no ens poden impedir el pas.\nNosaltres no ho vam fer i quan al final vam eixir al recte al mas de Santa Lucía els veïns del mas ens van saludar i recordar que havíem passat per una propietat privada, per tant millor seguir sempre els camins públics com el que passa per davant del mas.\nSeguim camí avant i passat el río del Algarbe o arroyo Molinares trobem una porta que talla el camí públic al pas de vehicles rodats. La passem per la vora i continuem fins a la carretera de Terriente. Travessem la carretera i pugem pel que sembla una antiga pista molt desfeta. Deixem enrere el pla i els camps de cultiu i travessem novament el savinar que ens acompanya al llarg de quasi tota la ruta.\nA meitat pujada creuem el camí vell de Moscardón a Albarracín per on havíem passat abans, just al punt on hi ha els exemplars de savines més grans. Des d'ací continuem pujant campa través fins que arribem a la pista del Alto. Ací dalt enllacem amb el camino viejo de Royuela a Saldón que coincideix amb la pista però només uns metres. Després de passar un colladet de seguida trenquem a l'esquerra seguint el camino del mas de Roclos que baixa cap al Llano Mariana.\nA la nostra esquerra corre la rambla de Capalana descrivint una sèrie de meandres encaixats entre les llomes calcàries on creix un bonic savinar madur. Esta és la vegetació que ens acompanya mentre baixem descrivint una llarga diagonal cap al pla. Arribem així a l'extrem nord del Llano Mariana que queda als peus del Corral del Alto. De l'altra banda del pla hi ha la masía de la Conejera per on continua el camino de Saldón. Nosaltres no entrem al pla, travessem la rambla que ací és un simple barranc per on corre un bon toll d'aigua i seguim per l'altra banda el camino del mas de Roclos.\nCamino del Castellar.\nCamí vora el barranco del Castellar, ací canalitzat.\nEl Prado. Al fons Royuela.\nMas i ermita de Santa Lucia des del Prado.\nTravessant novament la carretera de Royuela.\nSeguint una vella pista quasi imperceptible.\nTram final de la pujada camp a través pel savinar.\nPista del Alto.\nCamino viejo de Royuela a Saldón.\nRambla de Capalana amb aigua.\nCamino del mas de Roclos.\nComencem seguint la pista traçada sobre la loma que de seguida deixem per seguir un carril que, més o menys, segueix el traçat del vell camí. Arribem a un punt on el carril acaba i hem de continuar recte sense cap altra fita que el track carregat a partir del traçat del camí antic en les fotos aèries. En alguns punts sembla que podem endevinar la traça del camí vell però la veritat és que no hi ha massa evidència fins que arribem al punt on la lloma s'estreta entre la rambla de Capalana i la rambla del Pino que s'encaixen a les seues faldes. Ací trobem alguna vella fita que marca el punt per on seguia el camí o pot ser són les fites que delimiten el terme de Royuela que ací quasi coincideix amb el camí. Ens trobem ara al Puntal de Terriente i des d'ací ens toca començar a baixar la Cuesta de Terriente cap al Hondo i en la baixada retrobem les traces del vell camí encara que tapades en part per argelaga. És l'únic punt del camí que no està totalment net per a passar encara que hi ha un senderol d'animals o caçadors que baixa recte retallant les voltes que fa el camí al baixar per l'ombra d'un grupet de pins que posen un toc de diversitat en la monotonia del savinar.\nBaixada la primera part de la Cuesta de Terriente el camí és fa més clar al passar per un punt més estret on només unes desenes de metres separen la rambla de Capalana i la del Pino deixant-nos unes vistes espectaculars a una i altra banda.\nDes d'ací cal estar atents per a no perdre el traçat del camí (nosaltres vam equivocar el traçat però igual vam baixar) que baixa per la dreta pràcticament recte fins al Hondo de Picache on conflueixen les dos rambles juntament amb el barranco de la Quebradilla i on finalment arribem al punt on es junten els camins de Royuela, Moscardón i Terriente per a continuar conjuntament cap a Albarracín seguint el traçat del PR-TE-2.\nMeandres encaixats a la rambla de Capalana des del Puntal de Terriente.\nCamino de Terriente.\nEl Hondo del Picache.\nI ací una altra ruta que coincideix en un punt amb esta:\nFototeca digital cnig\nPublicat per goterris a 17:32


L'Hospital de Manacor cedeix 11 electrocardiògrafs a l'IMAS\nL’objectiu és que els sanitaris dels centres d’ancians puguin fer un diagnòstic precoç dels usuaris\nCatalina Vadell i Jaume Tortella (centre) amb personal de l'hospital. /HOSPITAL DE MANACOR\nPalmaL’Hospital de Manacor ha cedit aquest dimecres 11 electrocardiògrafs a l’Institut Mallorquí d’Afers Socials (IMAS, que depèn del Consell de Mallorca) amb l’objectiu d’ajudar a millorar l’atenció que es presta als serveis residencials d’ancians que depenen d’aquesta institució i poder fer-los un diagnòstic precoç. Aquests dispositius electrònics serveixen, entre altres coses, per mesurar qualsevol mal funcionament del cor —com ara palpitacions anòmales— o dels dispositius utilitzats per controlar el cor (marcapassos).\nLa directora gerent de l’Hospital de Manacor, Catalina Vadell, ha explicat que el centre hospitalari retira aquests electrocardiògrafs perquè el Servei de Salut està immers en un procés d’electrocardiografia en xarxa que es coneix com a Projecte Radelec. Com a conseqüència, aquests aparells quedaran en desús per a la transmissió de dades, encara que estan en perfectes condicions d’ús per als centres d’ancians.\nEn aquest sentit, el vicepresident primer de l’IMAS, Jaume Tortella, que ha assistit a l’acte en representació de la institució insular, ha anunciat que aquests 11 aparells es repartiran de la manera següent: dos a la residència Llar dels Ancians (Palma), tres a la residència Bonanova (Palma), dos a la residència Oms - Sant Miquel (Palma), dos a la residència Huialfàs (sa Pobla) i dos a la residència Bartomeu Quetglas (Felanitx).\nHospital de Manacor Manacor cardiología IMAS Consell de Mallorca