Despertar l’interès per la Natura | Notes d'escena. Crítica teatral\nDespertar l’interès per la Natura\nCompanyia: La Guilla Teatre\nDirecció: Meritxell Morera\nIntèrprets: Meritxell Morera, Pere Farran\nDia i lloc: Diumenge 20 de novembre al Teatre Romea\nLa companyia La Guilla Teatre ha passat pel cicle Viu el Teatre amb Draps, un titella −evidentment fet de roba de drap− que dorm a l’hivern i reviu a la primavera. Apassionat de la botànica, enguany té una nova i desconeguda flor al jardí. Buscar informació sobre ella més enllà dels llibres i d’internet és el punt de partida per emprendre un viatge arreu del món. Evidentment, en aquesta sortida iniciàtica es toparà amb diversos personatges i sobretot paisatges, perquè del que es tracta és de despertar l’interès per la Natura als més petits.\nL’execució per part dels intèrprets és correcta. Meritxell Morera condueix el titella perfectament, mentre que Pere Farran traça molt bé els canvis d’escena a través del moviment. Ara bé, l’atractiu principal de la peça no ha estat ni la professionalitat dels actors ni el contingut de la història, perquè Draps va i torna sense transformar-se, sense cap conflicte i el final resulta francament abrupte després de gairebé una hora d’espectacle. Tampoc ens ha acabat de captivar el joc d’inventar-se una parla específica per al personatge, ja que en algun moment és simplement un ornament que resta ritme a la representació.\nAquesta obra ens ha arribat sobretot a través de l’escenografia de Butai Produccions, construïda a partir de caixes de fusta, animals de roba, flors de paper, teles diverses, és a dir, elements que tots ells ens connecten amb materials i maneres de fer properes a l’artesania, encara que s’hauria pogut aprofitar més la versatilitat dels objectes. Pel que fa a l’espai sonor, deixant de banda la melodia repetitiva de piano enllaunat, és destacable l’ús de determinats instruments com el pal de pluja per a aconseguir diferents efectes que aconsegueixen despertar l’atenció de l’espectador.\nDraps és una proposta que, tot i que no acabi de fer el ple, es basa en un missatge més que necessari. Tenir cura de la Natura, conèixer-la a través de la informació però també vivint-ne els paisatges. I difondre, compartir tot allò que hem après i buscar informació del que no sabem amb els llibres i la tecnologia informàtica que tenim a l’abast.\nAquesta entrada es va publicar a Temporada Barcelona a Novembre 20, 2016 per Teresa Ferré.\n← Dinamita de la auténtica para inaugurar el TNT Tota l’esència de l’obra de Mouawad a mans d’un excel·lent Ernest Villegas →


SANT ROC 2019 - Colla Geganters d'Arenys de Mar\nSant Roc ja està aquí, arriba el moment de RENOVAR EL VOT DE VILA i els nostres gegants no s'ho volen perdre! Sabem que vosaltres tampoc i, per això, us deixem un recull de tots els actes on hi serem presents.\n14 d'agost - La Nocturna\nArriba agost i ja fa olor d'aigua perfumada i alfàbrega, olor de Sant Roc. Un any més, Sant Roc que ve acompanyat de la cercavila més esbojarrada, festiva i esperada de l’any: LA NOCTURNA!!!!!\nA les 22:15, us esperem a la Plaça de l'Església on l'Arenyot ens acompanyarà fins on estaran els gegants per donar el tret de sortida a la #LaNocturna19. Nocturna que arriba a la seva XXIII edició rememorant formats, sensacions i emocions del passat, però mantenint tota la seva essència intacta: Gegants, xarangues, focus, germanor i festa, molta festa per a joves, petits, adults i grans.\nEls nostres gegants aniran acompanyats per la Xaranga Tocabemolls (recentment guanyadors del VII Concurso de Charangas de Escucha), la Xaranga Bandsonats i els grallers de Breda.\nConsells de seguretat per gaudir de la cercavila al màxim\n16 d'agost - Sant Roc\nDia de Sant Roc, dia en què macips i geganters baixarem, a les 17:30 des de la plaça de l'església, tot dansant, fins a l'Ajuntament on recollirem a totes les autoritats per acompanyar-los a l'Ofici en honor a Sant Roc.\nUn cop acabi l'Ofici, en Roc i la Maria, aniran davant del Xifré per la tradicional Dansa d'Arenys.\nPosteriorment, tots els gegants es reuniran per fer l'escalada gegant i posar punt final de les festes de Sant Roc.


Recomana'ns un jaciment arqueològic català i podràs guanyar un exemplar del llibre "Un poble en temps del Romànic" - Sota terra\nDoncs per fer-ho, només has de recomanar-nos un jaciment català on podria anar a excavar l'equip de "Sota terra". Explica'ns les virtuts i característiques del teu jaciment favorit, fes-nos cinc cèntims de la seva història i defensa què el fa tan especial. En definitiva, encomana'ns la teva passió! Ja saps que els membres de "Sota terra" som molt enamoradissos i ens costa molt poc agafar el pic i la pala per començar a remenar el subsòl de Catalunya!\nPer participar al concurs, només has de deixar la teva recomanació en forma de comentari a aquesta mateixa entrada. Fàcil, oi?\nRecorda que per deixar els teus comentaris has de ser usuari registrat de tv3.cat, amb link a: https://secure.ccrtvi.com/su/ru/ruAlta.jsp\nSi tens algun dubte, pots consultar les bases legals del concurs.\nGUANYADORS DEL CONCURS: Moltes gràcies a tots per participar! Les vostres recomanacions han estat fantàstiques, i prenem nota de totes elles per futures excavacions. És un luxe tenir uns espectadors tan participatius com vosaltres! Però, com ja vam dir, només teníem 5 llibres per repartir, i els afortunats i afortunades han estat...\nTots 5 teniu un correu elèctric on se us informa de les dades que necessitem per fer-vos arribar el premi. Enhorabona!\nMaria Benito ha escrit:\nQuan tenia uns 14 o 15 anys vaig estar excavant uns dies d'estiu al poblat ibèric de La Creueta, a prop de La Creu de Palau, a Girona. Els primers dos dies només vam poder retirar bardisses i herbes que no deixaven veure res. Desprès hi vam trobar una jerra entera, diverses peces de terrissa...no gaire cosa ja que erem pocs i amb poques eines.\nAra ja no hi sabria anar-hi, doncs han urbanitzat molt tota aquella zona i em fa molta pena no poder tornar-lo a visitar.\nSé, perquè ho he preguntat, que hi ha moltíssima gent de Girona que no coneix l'existència d'aquest jaciment. Vostès podrien fer-hi molt per donar-lo a conèixer.\nEspero que els interessi la meva proposta. Gràcies\nMeritxell Cano i Ció ha escrit:\nno fa gaire vaig estar per casualitat al monestir romànic de Sant Llorenç de Sous (Garrotxa, al costat de la Mare de Déu del Mont) i em vaig sorprendre enormement de la superfície que abastava aquest monestir i que sigui tant poc reconegut.\nEl que em va cridar molt l'atenció va ser la zona del presbiteri de l'església pel fet que el seu altar està alçat amb una espècie de petita cripta a sota i que em va recordar a Sant Vicenç de Cardona però en ruïnes. Potser estaria bé que el donéssiu a conèixer, doncs molta gent amb la qual he parlat no han sentit mai a parlar ni del monestir ni d'aquesta zona tant bella de la Garrotxa.Si més no podríeu dedicar un documental dels vostres que feu després del programa a monestirs romànics poc coneguts.\nUna de les fotos que hi vaig fer a Sant Llorenç de Sous (per si algú li interessa): https://www.facebook.com/me...!/photo.php?fbid=10150680868051009&set=a.59972266008.61436.721316008&type=3&theater\nEspero que agradi la proposta. Moltes mercès!!\nEster Ballart Hernández ha escrit:\nJo us recomanaria el jaciment íber de Can Olivé a Cerdanyola. Un jaciment petit però que resumeix molt bé com eren i com vivien els nostres avantpassats els íbers.\nMontse Ossa Suades ha escrit:\nJo us recomanaria el jaciment del meu poble, El Cogulló, al municipi de Sallent (Bages). És un poblat ibèric de la tribu dels Lacetans que es va començar a excavar als anys 70. És interessant per les seves dimensions i situació estratègica, al capdamunt d'un turó que controla el riu Llobregat pel seu pas pel Pla de Bages. Fou un important nucli de població, centre mercantil, de relació i protecció amb altres assentaments propers i lloc de pas i de control territorial. S'hi van campanyes d'excavacions anuals, però encara hi ha molt per descobrir. Forma part de la ruta dels ibers, projecte del Museu d'Arqueologia de Catalunya que ha donat a conèixer els principals jaciments ibèrics del nostre país. Animeu-vos a a venir a excavar en aquest tresor de la Catalunya Central!!\nJordi Martin Carbonell ha escrit:\nJo recomanaria el poblat ibèric d'Ilturo a Cabrera de Mar. Si, ja se que ja heu excavat una mica per la porta i que ja heu estat a Ca l'Arnau i a Can Modolell, però la ciutat d'Ilturo era la capital de la Laietània amb una superfície d'unes 8 Ha de les que només s'ha excavat un 10% com a molt. Resumint es un jaciment enorme que esta oblidat i que si no feu alguna cosa els que podeu, s'acabara perdent.\nDesitjo que us agradi la proposta i anims amb el vostre programa!!!\nmontserrat sabatè fontanet ha escrit:\nHi ha quelcom sobre els passadissos subterranis de la Barcelona medieval?\nAlbert Carrión Adan ha escrit:\nRecomano anar a visitar el poblat ibèric de Les Malesses. Està a cavall entre Sant Fost de Campsentelles i Montcada Reixac. A la mateixa Montcada hi ha un museu dedicat. Les excavacions són molt recents. Val la pena visitar-lo!\nMarc Beà i Pardo ha escrit:\nJo recomano el turó de la Seu Vella de Lleida, a la Roca Sobirana. En un espai gòtic, romànic, islàmic,fortificacions del XVII i XVIII... i segur que no gaire profundament romà i ibèric. Hi ha passat molta gent i tots hi han deixat petja.\nDomènec Leal Martínez ha escrit:\nLes restes ibèriques del Molí de l'Espigol a Tornabous Urgell i la roca dels moros del Cogul (Garrigues) i el seu abandonat projecte (llàstima dels 1,2 milions d'euros abandonats)del seu centre de interpretació, o les restes visigodes el Bovalar a Serós Segrià, com va ser el seu final abandonament o destrucció.\nFelicitats pel programa que duri moltes temporades més.\nJosep Carlos Babot ha escrit:\nBona nit! Doncs a mi m’agradaria que vinguéssiu a Vilassar de Dalt per dues raons. Una, perquè tenim un patrimoni històric important ja descobert, com el Dòlmen megalític de la Roca d’en Toni, els forns romans de la Fornaca, una sitja i una necròpolis a les pistes d’atletisme, un castell medieval, tenim història per triar i remenar! I l’altra raó seria perquè us podria venir a veure treballar en directe (i si em deixéssiu col•laborar d’alguna manera ja seria la repera!!!).\nTambé seria interessant fer una comprovació a Cabrils, el poble del costat...Resulta curiós que Vilassar tingui patrimoni romà, Cabrera de Mar també i Cabrils, que està en mig... només tingui torres amb piscina... Potser deu ser perquè, com ara, Cabrils no tenia sortida, ni de peatge, de l’Autopista Via Augusta i els romans van passar de llarg! ;)\nEva Jove Casabella ha escrit:\nLa llista seria enorme però començaria recomanant Ullastret.\nXavier Bonet Casals ha escrit:\nSanta Maria de Castelló de Farfanya, ja que és possible que la zona del castell hagués estat ocupada des dels íbers i fins a l'edat mitjana.\nPau Expósito Tutusaus ha escrit:\nJo proposo La Casa Templera de Gardeny, Lleida. Hi vaig estar per Setmana Santa i em va agradar molt, però, com a tot arreu, hi falta molta feina a fer, penso que s'hi podria treure encara molt de suc d'aquell enclau templer.\nAmb totes aquestes idees es poden fer encara molts programes més!\nMarc Cubarsí Miquel ha escrit:\nLa cova/mina del Pasteral on han trobat forçes troballes prehistoriques del neolític. Sino tambe al Pasteral es podria buscar sobre la gran batalla del Pasteral a l'epoca de les guerres carlines.\nFrancescXavier Carranza ha escrit:\nUs recomano investigar la frontera de l'Emirat de Còrdova al Llobregat al segles VIII, IX i X, essent el segle IX el clau.\nEl punt de partida és la Bestorre de Monistrol de Montserrat, una torre de guaita que no sabem si era cristiana o musulmana. El professor Hernández Cardona suposa que els senyals d'alerta els feia amb una altra torre situada prop de l'ermita de Sant Antolí. Encara no s'ha trobat el poblat andalusí dels Bacus, el primer poblament a Monistrol.\nGuifré el Pelós amb el repoblament de la frontera va reobrir el camí de la sal, que seguia el Llobregat.\nTerra de Llegendes, totes cristianes degut al desenllaç històric.\nEl masover de Can Martorell creu conèixer l'ubicació del Castell Marro que segons la llegenda construí Otger Cataló.\nLa llegenda dels pastorets Riusec que trobaren la Mare de Déu, la llegenda del Castell del Diable, els orígens de Santa Cecília, la llegenda de la Mà Morta.\nQue hi ha de cert en aquest Far West del Comtat de Barcelona? o Far South del de Manresa?\nTrobareu les germanes de la Bestorre? Ens direu si és andalusina o cristiana? Trobareu el poblat dels Bacus? Hi ha el primer temple cristià de Montserrat sota l'església de Sant Pere?\nTant de bo vingués el super-equip de Sota Terra!\nSílvia Lleonart Farrés ha escrit:\nA Argentona fa uns anys van enderrocar una casa,Can Doro, i es va descobrir un necròpoli. No teniu curiositat per saber que, qui,com i quan?\nCarles Quintana Fernandez ha escrit:\nA Sant Pol de Mar, a l'Alt Maresme, hi ha l'antic monestir romànic de Sant Pau. Queda molt poc a la vista, però estic convencut que sota terra deuen haver-hi moltes restes.\nmeritxell roca utrera ha escrit:\nHola, ja sé que busqueu a territori català, però us proposaré un al país de la vora: Andorra! A Santa Coloma hi ha un jaciment en el que s'han trobat restes neolítiques i també un castell de l'edat mitjana, el castell de Sonplosa. Tots dos jacimentes es troben a pocs metres i estan fent una molt bona tasca de restauració i manteniment, malgrat el problema de les inclemències del temps, que en ple Pirineu és força destructiu. Tot i així, estan fent moltes troballes que podrien explicar com vivien els homes prehistòrics i el medievals en aquesta zona pirenaica. D'altra banda, podeu investigar una part de l'Strata ceretana que desemboca en un augment de noves ocupacions a l'època i apareixen vil.les rurals com Castellciutat o la Seu d'Urgell. En aquest poble, a l'esglèsia de Sta. Eulàlia, s'han trobat restes d'una d'aquestes vil.les, perquè no investigar més??\nOriol Duch Subirats ha escrit:\nUs proposo explorar el poble de Pals a l'Alt Emporda per demostrar que en l'epoca de la descoberta catalana hi havia un port. Seria interessant cercar informació de l'epoca del 1492 fins a un segle endavant\nFrancesc Guitar ha escrit:\nTot i que el programa m'encanta em sembla que teniu les comarques de Girona força 'oblidades'. Només recordo els capítols d'Empúries, Roses i Caldes de Malavella. Tenint en compte que heu fet 26 episodis em sembla que als gironins ens teniu una mica abandonats.\nJo us proposo que excaveu a la "Balma de la xemeneia", als cingles de Sant Roc (Amer). Seria un lloc interessant perquè podríeu parlar de la llegenda de Solutré. Malauradament crec que hi havia alguna disputa amb el propietari dels terrenys però potser amb la mà de TV3 hi podríeu intercedir.\nPer cert, em sembla molt bona la idea del monestir romànic de Sant Llorenç de Sous (tan espectacular com desconegut).\nPau Turon Izquierdo ha escrit:\nel jaciment que voldria recomenar és la Torre dels Moros, situada a l'entorn de Llagostera (El Gironés, Girona). Unes excavacions de fa uns anys (s'en publicà un llibre i tot), posà de manifest que el conjunt era una petita terme rural romana del segle III dC. El problema es que actualment no sabem on està la resta de la vil·la, encara que sospitem que té que ser molt a prop. Per tant ens aniria bé fer un seguit de sondeigs per poder-ho localitzar.\nMarta Garijo Ramos ha escrit:\nAquest estiu passat vaig visitar la Cartoixa de Scala Dei, al Priorat. Vaig quedar al·lucinada del lloc on estava, lluny de tot i enmig del no res. El conjunt té un cementiri al centre y està sent restaurat, però crec que pot haver-hi molta història encara per descobrir sota terra :)\nQueralt B S ha escrit:\nA mi m'agradaria recomanar una visita a Santa Creu de Llagunes, les restes d'un recinte fortificat medieval. Em va impressionar la seva situació estratègica i la seva mida força gran, així com el color tan vermellós de la pedra.\nGustavo Rodríguez Núñez ha escrit:\nVull recomanar un jaciment a la ciutat de l'Hospitalet. Es diu Torre Llampada, també coneguda com la casa de la Torrassa. Adjunto un link on podeu trobar més informació\nPer cert, vull participar al sorteig del llibre "Un poble en el temps del romànic"\nAntònia López Cesáreo ha escrit:\nEl que jo vull recomenar no és ben bé un jaciment, sino un poble on s'han trobat restes arqueológiques importants. Es tracta del meu poble, Mollet del Vallès, on jo crec que si s'investigués una mica més es trobarien coses molt interessants. De fet, al centre del poble, ja s'ha trobat: el menhir, restes humanes, ceràmiques, etc. de segles passasts. També s'han trobat, a la zona de Gallecs.\nJose Antonio Lozano i Rodriguez ha escrit:\nNo se sap amb certesa si el que avui és l'antic Sant Boi era en època romana un nucli urbà, o es reduïa a una vila rural rica i suntuosa, amb els seus esclaus i esclaves, els seus treballadors libertos i el conjunt familiar que la regentaba. La troballa recent -en els terrenys de l'antic Ateneu Santboià- d'una tomba, així com el d'altres restes (ceràmica, pintura mural, peces de la teulada), podria servir d'esperó per a efectuar una excavació més ambiciosa del jaciment que pogués ajudar a revelar la importància romana de la població.\nSant Boi va ser durant l'antiguitat un nucli estratègic, a cavall entre l'estuari del Llobregat (ja que l'actual delta és de formació molt més moderna), el riu (navegable per a embarcacions de poc calat), Montjuïc i la ciutat de Barcino. Els seus orígens són molt antics. Es remunten, com a minim, al segle V abans de Crist, que està datada la mina íbera de ferro situada en el que avui dia és la plaça de la Constitució, a escassos metres de l'església parroquial de Sant Baldiri. En l'any 1953 l'arqueòleg afeccionat Ramon Mas, amb el suport de l'historiador Carles Martí, va iniciar l'excavació de les termes romanes baiximperials, avui completament desenterrades i en molt bon estat de conservació. Més endavant, al començament dels anys 80, en els terrenys de l'antic Mercadal (prop de l'església parroquial), es van realitzar noves prospeccions, les quals van donar com resultat l'aflorament de murs i materials romans. En l'any 2006 es va realitzar en aquest lloc una excavació en tota regla (finançada per l'Ajuntament i la Generalitat), la qual va treure a la llum el que previsiblement serien les primeres termes de la Sant Boi romana. Segons Maria Lledó, arqueòloga municipal, van ser construïdes entorn de l'any 70 de la nostra era, i es van abandonar –a resultes d'un incendi- a mitjans del segle II després de Crist. Les actuals termes, del baix Imperi, van ser construïdes a la fi del segle II, o a principis del segle III. Durant les prospeccions realitzades en l'any 2005, en l'edifici conegut menjo Ca la Teresa (en la plaça de l'església), va ser trobada una peça molt curiosa. Es tracta d'un atuell de ceràmica, datada entre finals del segle II i inicis de l'III, en la qual un esclau de nom Germanus escriu amb un punxó el següent advertiment: Germani sum. Fur caue malum (Sóc propietat de Germanus. Lladre, tem el malefici). Aquesta inscripció és un raresa en el context romà; només s'han trobat dos exemples semblants: a Pompeia i al sud de França. Germanus no és l'únic ciutadà romà conegut a Sant Boi de Llobregat. Contemporani d'aquest era Primitiva, que va inscriure en un plat de ceràmica el seu propi nom. Dos segles més vell és Iulius Anicetus, obrador d'àmfores de vi, les quals eren exportades, des del port d'ancoratge de la localitat, a diversos punts del Mediterrani Occidental.\nAngela Morrissey Blanch ha escrit:\nA Altafulla hi ha la villa romana 'els munts' que encara falta per excavar, però també hi ha una altra vila romana sense excavar més a prop del poble.\nXavier Guasch Sànchez ha escrit:\nJo us faré una proposta doble (una més concreta que l'altra).\nPer començar un assentament geoestratègic excepcional del món iber: el Castellet de Banyoles, entre Móra i Ginestar. Hi vaig ser fa uns anys i em va impressionar tant el seu entorn (accés -entre torres- i rampes d'assetjament -tocant la carretera-), com la seva extensió (més de 4ha).\nEl segon sempre m'ha resultat un enigma i no sé ben bé on ubicar-lo. He sentit parlar els pagesos de la vora de Reus de troballes de ceràmica ibera als terrenys que hi ha entre la Riera de Maspujols, el Camí del Roquis i la N-420. Molt a prop hi ha un jaciment romà de producció d'àmfores.\nCom més difusió en fem més conscients serem de la nostra riquesa! Una abraçada a tots!!\nFrancesc Gobierno ha escrit:\nA prop de Cassà de la Selva hi ha un poblat ibèric encara per descobrir. Es el Puig Castell i es troba prop de 41.881017,2.934422.\nUn altre "Castell" en un entorn únic es el poblat ibèric de Cala Castell, al nord de Palamós.\nAlbert Pozo Hidalgo ha escrit:\nA la meva comarca, el Pla de l'Estany hi ha 2 jaciments recomanables.\nUn d'ells són les coves prehistòriques de Serinyà, a on els treballs de recerca estan més avançats.\nI l'altre es troba a Camós i és el jaciment de Vilauba, que data del S.II aC on hi van viure romans i posteriorment els visigots. En aquest lloc encara hi ha feina per fer. I molt a prop hi ha el Dolmen de les closes.\nNuria Baliellas ha escrit:\nTal com deia al facebook, us proposo excavar el pati de l'antic hospital de la santa creu de barcelona, seu actual de la biblioteca de catalunya. En coneixeriem fonaments, extensió.. I ajudaria a afinar la seqüència constructiva i a entendre'n millor les directrius del projecte. Els hospitals medievals són una eina d'estudi i testimoni interdisciplinar:ciència, art, història, sociologia, economia, urbanisme...\nAntoni Conejo ha escrit:\nEl jaciment romà de 'Sub Saltus' al Coll de Balaguer, prop de l'Hospitalet de l'Infant. Es tractava d'una important parada per als viatgers i cavallers, una mena 'd'àrea de servei' de l'autopista, llavors anomenada Via Augusta. Se'n coneix la localització exacta, s'hi han trobat algunes monedes, però el jaciment està completament per excavar. Seria una bona oportunitat perquè el programa s'hi impliqués, perquè permetria eixamplar el mapa de la Roma catalana, i perquè contribuïria a conèixer i protegir l'espai.\nSara Gutiérrez Ramos ha escrit:\nHola! Doncs jo volia suggerir un altre jaciment, sóc de Rubí i desde sempre havia sentit com també s'han trovat restes arqueològiques d'uns poblats íbers datats del s.IV a.C. entre les quals destaca una estel·la ibèrica i un forn iberoromà al barri de Can Fatjó, com també se sap que durant la romanització, l'assentament de Can Fatjó es va transformar en un poblat estable i pròsper amb edificis públics, com també havien conreus agraris basats en la vinya i producció de vi. El que m'agradaria saber és si va ser un poblat amb edificis és per què no s'han trobat restes arqueològiques d'aquests edificis, o és que hi ha la posibilitat de que n'hi hagin alguns i encara no s'hagin trovat? Com també m'agradaria saber com era la societat íbera i posteriorment romana en aquest indret i per què es van establir aquí, i si destacava per la producció de vi, quin tipus de vi i de qualitat tenia.\nM. Assumpció Surrell i Saurí ha escrit:\nUs voldria recomanar el jaciment del Pla de l'Horta, a Sarrià de Ter (el Gironès) perquè tinc entès que s'hi han fet troballes interessants i m'agradaria saber-ne més.\nDavid Domingo Esgleyes ha escrit:\nJo recomenaria el castrum visigòtic del puig-rom a Roses del segle VII-VIII D.C que com diu la pàgina web de Roses:\nDavant la magnitud i la importància del poblat, és considerat un important exemple de poblament comunitari, tipus burg medieval, del qual es tenen molt escassos exemples d’aquesta època.\nHi vaig anar fa dos anys i el vaig trobar molt interessant ja que ocupava una gran extensió a sobre el puig amb muralles que l'encerclaven tot, quasi no es veien però s'intuïen, amb cases adossades a les muralles, un portal descobert i crec que a la part alta del puig i devia haver-hi algun edifici important i cases per els voltants.\neStava molt poc excavat i donaria molt de joc.\nManel Segura Torà ha escrit:\nHola !! A mi m'agradaria que anéssiu a excavar al castell de Montsoriu, a Arbúcies (La Selva).El castell està situat d'alt d'un turó de la serra del Montseny i és una passada !! El castell data del segle X,però va ser ampliat al XIII i al XIV. Té una cisterna enorme, restes d'una capella pre-romànica, d'una de gòtica, torres, muralles impressionants etc...\nEncara que ja fa anys que s'està excavant gràcies als camps de treball de joventut i altres excavacions, encara queda molt per descobrir !! Per exemple... la torre de les bruixes ! que és una torre que està a uns 100 metres del castell i d'on s'expliquen moltes llegendes. També és molt interessant un possible poblat ibèric que hi ha en aquest mateix turó del castell i que no s'ha excavat encara. També s'estan trobant parets amb graffitis medievals i queden habitacions per excavar. El castell n'ha vist de tots colors ja que ha viscut diferents conflictes al llarg dels segles, els últims dels quals foren les guerres carlines i el seu bandolerisme associat. Fins i tot es va trobar un misteriós esquelet sense cap enterrat dins la torre de l'homenatge que sembla que data de l'època dels trabucaires !\nÉs un castell llegendari, i com va dir Bernat Desclot a la seva crònica, "Montsoriu és un dels castells més bells e nobles del món" !! :) Salut !\nIsabel Albreda Vicente ha escrit:\nHolaaa !! Jo us recomanaria que excavessiu al jaciment de Mas Castellar de Pontós, a l'Alt Empordà. És un poblat ibèric que crec que ha de ser molt gros, ja que de moment només hi ha una part excavada.\nEl que per mi fa molt atractiu aquest jaciment és que s'han trobat sitjes i recintes de culte amb restes humanes (sacrificis humans?) que s'emparenten amb les tradicions celtes de la Gàl.lia. Excavar aqui seria una bona manera d'esbrinar si els anomenats "ibers" que hi havia al principat eren en realitat celtes, ja que els "nostres ibers" eren molt diferents dels ibers del sud. La ceràmica, l'armament, etc... són diferents, i aquestes restes humanes trobades aqui com els cranis enclavats de jaciments propers són totalment comparables als trobats en jaciments celtes de l'antiga gàl.lia. ¿Els ibers del principat eren en realitat celtes que feien servir l'escriptura ibera per fer transaccions comercials ? teniem druides en els boscos de l'Empordà ? Molaria que ho poguessiu descobrir ! :) Fins aviat !\nADAM GENIS DOMENECH ha escrit:\nHola, m'agradaria presentar un repte.Durant la Guerra del Francès les tropes espanyoles comandades per Vives i Reading van anar a buscar l’exèrcit imperial sota la direcció del general Saint-Cy, que tenia la missió de trencar el setge a les tropes franceses de la ciutat de Barcelona, després del Bruc i de Bailèn. El terreny escollit per presentar batalla va ser entre els termes de Cardedeu i Llinars. Amb el nom de batalla de Cardedeu. La batalla la van guanyar els napoleònics, els quals tingueren pas franc per socórrer les tropes imperials bloquejades a Barcelona, i així es va posar fi al setge de la ciutat, que havia durat quatre mesos. El lloc que diuen no ha estat escavat mai, que jo sàpiga. La batalla esta documentada, i es creu que va ser on ara hi ha els camps de la masia de Can Suari a el Fou, terme de Sant Antoni de Vilamajor. Seria divertit poder trobar restes d'aquella batalla, i saber el lloc exacte. Van ser molts soldats i van estar acampats aprop del camp de batalla? Qui pot saber-ho ? potser vosaltres podrieu. Gracies\nArcadi Peralta Encinas ha escrit:\nSeria genial que continuessiu investigant l'aparició misteriosa de diversos esquelets a Santa Coloma de Queralt ara fa uns 20 anys... Crec recordar q eren de epoca jueva... En aquell moment es va documentar i seria molt interessant q un dia vinguessiu per aquest poble a gratar sota terra... És un poble amb molta historia.... a mes de tenir una gran importancia en epoca medieval, va formar part de la marca hispanica. A banda tenim una sinagoga jueva verge per els vostres pics!!\nPau Arcas ha escrit:\nHola ! Jo us recomanaria que anessiu a excavar al monestir de Sant Pere de Rodes. Hi vaig ser fa poc i el guia em va explicar que hi ha tota una part per darrera dels absis que no s'ha excavat mai i jo estic convençut que allà és on es troben les restes del famós temple de la Venus Pirenaica ! Ha de ser allà sota per força ja que quadra perfectament amb els escrits dels antics grecs i romans i no hi ha millor emplaçament possible que on està el monestir. Si ho descobrissiu seria la bomba ! A més, també podeu excavar al castell de Verdera, damunt del monestir i que té molta llegenda de que és el castell del Sant Graal ! què hi ha millor que això? !!\nVa vinga nois ! a fer història !!!\nFerran Seguí Salvà ha escrit:\nRecomano unes cates al castell de Quermançó, amb fronts al castell de sant Salvador i sant Pere de Rodes, us podreu refrescar bebent aigüa de Vilajuïga\nImprescindible una excavació al castell de san Joan de Blanes dels vescomtes de Cabrera (s.XI), molt aprop hi ha l'ermita de santa Bàrbara (s.XII?), el convent de sant Francesc (s.XV) i a 4km, el castell de Palafolls (s.X), si fa bo us podreu banyar a la cala san Francesc.\nPerò si busqueu una cosa més actual també podrieu ensenyar com era l'església de santa Maria de Blanes (s.XIV) abans de l'incendi de 1936 que va destruir gairebé tot el conjunt gòtic a més del retaule barroc i dues trones d'Antoni Gaudí\nRaúl Balsera Moraño ha escrit:\nPodria ser interessant el jaciment romà de Can Tacó (Montmeló - Montornès del Vallès, Vallès Oriental). http://www.icac.net/index.p... o també el de SANT PAU DE RIU-SEC (Sabadell, Vallès Occ.). En aquest últim es podria fins i tot excavar: http://www.sabadell.cat/pat...\nVanessa Serra Parra ha escrit:\nLa Segarra és terra de castells. Al meu poble queden les restes de la façana d'un majestuòs castell que mai ha tingut la sort de que un grup d'arqueòlegs excavés i cerqués els seus secrets (que jo sàpigui). Seria tan gratificant saber còm era...Tal vegada Sota terra s'anima a fer-ho\nEl castell de Sanaüja s'ubica dalt d'un turó que domina el poble de Sanaüja, a la Segarra. Apareix documentat l'any 1001 en una butlla del papa Silvestre II en la que s'atorga la fortalesa al Bisbe d'Urgell.\nOriginal del segle XI, les restes evidencien diverses fases constructives fins arribar als segles XVI i XVII, quan el castell fou convertit en palau episcopal. L'any 1583, Josep de Calassanç va ser ordenat sacerdot a l'església del castell. D'aquesta època és el campanar de cadireta amb cinc ulls que va fer la funció de campanar fins a l'any 1929. (informació de wikipèdia)\nVanessa Centelles Lázaro ha escrit:\nHola!!! l´Arnau i jo, som mol seguidors del programa i ja hem visitat alguns dels llocs...(Abric Romaní de Capellades, Carrer Ripoll de Barcelona, les Drassanes...)...cal dir que l´Arnau és el meu fill i té 9 anys...i de gran vol ser arqueóleg. Nosaltres propossem La Vila Romana de Can Terrés de La Garriga. Vivim gairebé al costat i anem a passejar des que l´Arnau va nèixer. Hi han restes romanes d´una antiga Vila Termal i ara fa molt de temps qué no s´investiga. A més, davant de l´escola de l´Arnau, van parar una obra de pisos, per trobar tambè, restes d´una casa, probablement d´època romana. Al centre del poble, tambè s´han trobat moltes restes, les últimes medievals i tambè està La Doma, on s´han trobat restes de diferents èpoques. Esperem veure´us per aquí!!! Salutacions! Arnau i Vanessa. La Garriga.\nPau Esplugas ha escrit:\njo crec que podríeu investigar a la "Torrassa del Moro"(Llinars del Vallés).\nHi ha molta història amagada i no s'ha investigat massa.\nhos deixu un link amb tota l'explicació:\nManuel Vilella i Rius ha escrit:\nSoc de Sanaüja des de petitet i estimo molt aquest poble-meu i quant vaig llegir aquest llibre em van entrar ganes de començar a excavar en el lloc on anomena l’autor, encara que no soc aficionat, començaria dema mateix.\nExtracte del llibre...\nLa gran ciutat ibèrica perduda, descoberta a les terres de Lleida?\nTant de bo les autoritats polítiques i publiques (TV3) catalanes o els\nempresaris catalans amb vocació de mecenatge cultural s’adonin de la importància que pot tenir retrobar-se amb l’Athanàgia i hi destinin els recursos necessaris per a fer-hi un treball de recerca arqueològica digna i portada per investigadors catalans familiaritzats amb la cultura hel•lènica, basca i ibera.\nPenso que cada cop es parlarà més d’Athanàgia, la ciutat ibèrica desapareguda que aviat hauria de reaparèixer. Queda clar que es trobava a Sanaüja ( Sanahuja) en un indret que encara està nu d’edificis. El que oculta podria ser imponent, transcendental i sorprenent per molts aspectes. Catalunya està necessitada d'una troballa d'aquesta mena. A l’haver estat Athanàgia una ciutat culta, s’hi podrien trobar moltes inscripcions ibèriques i en altres llengües, com el grec, que farien possible a la fi el desxiframent tan anhelat de l’idioma iber, que és el gran problema que impedeix conèixer les arrels fondes del nostre país i adonar-nos que el català ja existia com a llengua pròpia i vernacla en aquells segles anteriors a la invasió romana, com no pot ser de cap més manera.\nAutor del llibre: Jaume Clavé Cinca\n1.- ATHANÀGIA. Història i localització de la Numància Catalana


Cleries assegura que el "petit" ajustament de Benestar tindrà la mínima afectació social\nEl conseller de Benestar Social i Família ha admès que caldrà "prioritzar recursos"\n2 min. Barcelona 02/05/2011 17:28\nEl conseller de Benestar i Família, Josep Lluís Cleries, ha afirmat que el "petit" ajustament que haurà de fer el departament de Benestar Social i Família tindrà la mínima afectació social. Cleries ho ha dit després que el president parlamentari de CiU, Oriol Pujol, afirmés que la retallada no anirà més enllà del 10% en Salut, Ensenyament, Benestar Social i Interior. Cleries ha explicat que s'estan ultimant els pressupostos i que es treballa perquè hi hagi "el mínim impacte possible" en els sectors més necessitats, per això caldrà "prioritzar recursos". Cleries també ha contestat a l'Estat que si no paga a Catalunya el fons de competitivitat, és "impossible" assolir les seves exigències de dèficit.\nEl conseller ha explicat que darrerament ha mantingut una reunió amb el conseller d'Economia i Coneixement, Andreu Mas-Colell, per tractar els pressupostos i ha reiterat que l'ajustament que es farà serà menor en els àmbits de política social.\nCleries ha dit que s'està treballant perquè els impactes, "els pocs que pugui haver", tinguin "menys incidència" entre els sectors més necessitats. El conseller ha assegurat que ell no té cap intenció de fer retallades però ha afegit que "la realitat imposa", per la qual cosa s'haurà de fer "un petit ajustament". A més, ha declarat que es busca que la retallada estigui "relativament consensuada".\nHa assegurat que el Govern té uns compromisos "ferms" en matèria social. Per últim, el conseller ha dit que el que no es pot fer és fer actuacions polítiques sense disposar dels diners necessaris ja que, si no, després es deixen "forats", com ha criticat que va fer l'anterior Govern en la legislatura passada.


El 2019 farà 13 anys de la creació de l’Institut Obert de Catalunya (IOC) i encara estem pendents del decret, tal com preveu la LEC, que reguli el seu funcionament i organització; decret que segons la LEC hauria d’haver estat vigent abans del juliol de 2012 i que fou promès pel Departament d’Ensenyament abans de finals del 2014. A inicis d’aquest curs 2018-2019 el conseller d’Ensenyament va anunciar la seva creació, però ni s’ha compartit cap esborrany amb als agents socials ni ha passat per la mesa sectorial.\nSegons dades del mateix departament, en els darrers 5 cursos l’IOC ha perdut alumnat de formació professional (FP), tant de cicles de grau mitjà (de 2.830 a 2.582) com de grau superior (de 6.786 a 6.182); en canvi, l’alumnat en centres privats s’ha incrementat en un 2.777,69% al grau mitjà (de 130 a 3.741) i en 15.429,6% al grau superior (de 64 a 9.939). El preu per curs en els centres privats oscil·la entre els 2.000 i 4.000 euros l’any.\nDes del curs 2015-2016 es produeix l’externalització de la gestió informàtica de l’IOC (com a la resta de centres educatius públics) empitjorant sensiblement la qualitat del servei prestat amb demores i múltiples incidències que no poden ser solucionades per l’IOC directament.\nAlhora, l’IOC no pot disposar del seu pressupost (pendent de la transferència anual del Departament, que arriba al límit) per fer front al pagament del professorat col·laborador que solia retribuir a l’inici del semestre, una vegada finalitzada la col·laboració del semestre anterior. A partir del 2015-2016, al llarg dels cursos el pagament s’ha anat dilatant cada vegada més, fins a arribar a l’actualitat a retribuir els serveis prestats un semestre al final del semestre següent, o sigui passats 6 mesos. Cal tenir en compte també que les retribucions d’aquest professorat col·laborador mai han estat actualitzades des de la creació de l’IOC i per poder ser-ho dependrien de l’actualització de la transferència del Departament d’Ensenyament, que no es produeix.\n- Inclogui, juntament a les competències dels seus òrgans de direcció, el règim d’autonomia de gestió de centre.\n- Reculli l’autonomia i l’existència d’un pressupost propi necessari per prestar un servei de qualitat amb recursos del segle XXI, tenint en compte que representa l’única oferta pública a distància per a col·lectius que necessiten requalificar-se i que els seus usuaris són majoritàriament persones adultes amb dificultats de conciliar la formació amb la seva vida professional i/o familiar.\n- Reguli les especificitats del treball del professorat a distància valorant la diversitat de tasques de creació de materials i diferents coordinacions especials, entre altres tasques, per tal d’organitzar i coordinar l’activitat formativa a dur a terme en un projecte tan singular.\n- Reguli els requisits d’accés del professorat tenint en compte el particular projecte educatiu de l’IOC, amb transparència i mitjançant un procés selectiu que garanteixi la igualtat alhora que l’estabilitat requerida, tenint en compte l’especificitat dels projectes que s’hi desenvolupen, també en relació a la provisió dels llocs de treball del professorat col·laborador i les seves condicions.\n- Que s’agiliti el pagament al professorat col·laborador (rectificant la clàusula de pagament actual que indica que aquest es farà al final del període acadèmic immediatament posterior) i s’actualitzin les retribucions del professorat col·laborador.


Tot el que ens hem perdut sense River Phoenix\nPer Pere Vall Publicació: dimarts 27 d’agost 2019, 13:50h\nImaginem-li una carrera\nRedacto aquesta columna que, cada setmana, tantes alegries, dubtes, reptes i satisfaccions em genera el mateix dia en què River Phoenix hauria fet 49 anys. Una mica més jove que el seu company de viatge Keanu Reeves (que el 2 de setembre en fa 55), i miqueta més gran que James Franco (41), Jared Leto (47), Christan Bale (45), Leonardo DiCaprio (44) o el seu propi germà Joaquin (44), River Phoenix ens va deixar com ja ho van fer Marilyn Monroe o James Dean als anys 50 i 60 del segle passat: de cop, en un moment de gran maduresa interpretativa i amb la incògnita de com seria la seva futura trajectòria. I els tres, bellíssims! Recordem que només tenia 23 anys, i que va morir per culpa d’allò que els mitjans han/hem definit com un còctel de drogues. Còctel i drogues, quina associació de paraules més lletja i perillosa... Què hauria passat si, en comptes del maleït còctel, s’hagués pres un San Francisco? Si tota la merda de les drogues no se li hagués descontrolat. Imaginem la carrera actual de River Phoenix. Imaginem-lo en algunes pel·lis recents i al costat d’alguns cineastes admirables.\nUn impecable noi Tarantino\nEns va abandonar el 1993, i la primera pel·lícula de Quentin Tarantino és del 1992, ‘Reservoir dogs’. Si no en aquella òpera prima, sí que el veig en alguns dels treballs següents del realitzador. No grinyolaria gens en el paper interpretat per Eric Stoltz a ‘Pulp fiction’. O en els personatges de Steve Buscemi i Tim Roth del mateix film. El veig també com una peça més dels excel·lents repartiments corals de ‘Maleïts malparits’, ‘Django desencadenat’ o ‘Los odiosos ocho’. I què us semblaria a ‘Érase una vez en... Hollywood’? Fent de Charles Manson! Un hippy pollós més? Aquell col·lega de Margaret Qualley de la comuna, que fa rutes en cavall? Per què no? Tindria encara carona de nen misteriós, solitari i trist? Cos d’home gran i rostre de xavalet? S’hagués engreixat? Estaria calb i lletjot? Quants cops s’hauria casat? Estaria posant a parir Bolsonaro per l’assumpte dels incendis de l’Amazònia? Especulacions, simples especulacions.\nFitxat pel cine indie del segle XXI\nSuposo que Gus Van Sant seguiria tenint Phoenix en la seva escuderia. I tots els directors independents comptarien amb els seus serveis. I, per descomptat, seria un noi Scorsese que es disputaria els mateixos guions de Leonardo DiCaprio. Hauria debutat com a director. I hauria treballat a les ordres de Greta Gerwig, Noah Baumbach, Christopher Nolan i Sofia Coppola. Tot això, després d’un període, breu o llarg, discret o públic, de desintoxicació, esclar. Compartiria pla amb Michael Fassbender i Tom Hardy? S’enamoraria d’Anne Hathaway o potser d’Aaron Eckhart? Com portaria això de tenir un peu en el cinema indie i un altre en el blockbuster?\nI Heath Ledger, què?\nAra que Joaquin Phoenix ha rodat ‘Joker’, recordem que Heath Ledger ens va deixar molt poc després de fer aquest mateix personatge: va ser a ‘El cavaller fosc’ (2008). Ledger tenia cinc anys més que River Phoenix quan va morir, i vàries interpretacions notables per al seu currículum: ‘Brokeback mountain’, ‘Los amos de Dogtown’, ‘Monster’s ball’, ‘I’m not there’, ’10 razones para odiarte’... Com seria el cinema del 2019 amb River Phoenix i Heath Ledger? Si em permeteu somiar i fer apostes, jo crec que el cinema i els espectadors haguéssim sortit guanyant. Quina llàstima!


iesband - Director\nDIRECTOR DE L'IES BAND\nRamón Lorente Yáñez\nRAMON LORENTE YAÑEZ va nàixer a Valencia l´any 1980. Va començar els seus estudis musicals a la Societat Musical d´ Alzira, continuant-los posteriorment als conservatoris de Carcaixent i Castelló, obtenint el títol de professor superior de saxòfon, el premi de cambra, així com la Menció d´Honor fi de carrera.\nAls anys 2000 i 20001 va aconseguir el premi fallera infantil del concurs de composició de música festera de la ciutat d´Alzira, i l´any 2006 ingressà per oposició en el cos de professors d´ensenyament secundari de la Conselleria d´educació de la Generalitat Valenciana en l´especialitat de música.\nCom a docent ha realitzat diversos cursos de pedagogia i està en possessió del Certificat d´Aptitud Pedagògica expedit per la Universitat Politècnica de Catalunya, tenint com a professores a Mercé Domenec i Pilar Lagarriga, principals promotores i introductores de la LOGSE a Catalunya.\nCom a saxofonista ha col·laborat en diverses bandes i ha sigut membre en la primera edició de la banda de la Federació de Societats Musicals de la Comunitat Valenciana. Ha assistit a cursos i master-class amb personalitats tan rellevants com Arno Bornkamp, David Alonso, Juan Ferrandis, Claude Delangle, Daniel Kientzly, Marie-Bernardette Charrier, Andrés Gomis, Jesus Santandreu i Francisco Blanco Latino i ha actuat amb importants musics i directors de la talla de Pedro Iturralde, Steven Mead, Mel Cubertson, Lito Fontana,Vince Dimartino, Spanish Brass Luur Metals, Esperanza Rumbau, Javier Bonet, J. Thompson, G. Milière, Enrique Garcia Asensio i Josep Mut, així com a obtés menció d´honor i primers premis en certàmens internacionals, entre ells: Campo de Criptana, Aranda del Duero, Altea, Torrevieja, Kerkrade i València.\nAmb la banda de la Societat Musical d´Alzira ha enregistrat 8 Cd´s de música per a banda amb els segells discogràfics Alberri ( en el qual està inclòs un pasdoble propi), Mirasound i Radio Nacional de España.\nDesde l´any 2006 amplia els seus estudis en el camp de la direcció amb el mestre Jose-Rafael Pascual Vilaplana i assisteix a cursos i master-class amb Alex Schillings, Henri Adams, Eugene Corporon i Jan Cober.\nHa realitzat pràctiques de direcció en les bandes d´Ador i Ontinyent, ha sigut professor de llenguatge musical, orquestra, cambra, història de la música i informàtica musical de la Societat Musical d´Alzira, ha dirigit l´aula coral i el grup de percussió de la mateixa societat i ha sigut el fundador de la banda de l´IES La Nucia: L'IES Band.\nEn l´any 2009 va obtindre el primer premi de composició del pasdoble faller ciutat d´Alzira i el segon premi en el concurs nacional de bandes de carrer de Pozo Cañada.\nEn l´actualitat continua la formació en el camp de la direcció, en el camp del violoncel, obtinguent el títol de professor l´any 2008 i en el món del piano. És des de setembre de 2009 director de la banda UM La Nucia.


L'ENQUADRAMENT: EL FORMAT\nEstàs aquí:Inici T1 Imatge i realitat L'ENQUADRAMENT: EL FORMAT\nLes càmeres capturen imatges amb uns límits establerts, generalment, de forma rectangular. La selecció, doncs, ve limitada per un marc que també limita la nostra visió en el moment de fer la captació i decidir què és allò que hi fem sortir, on posem els límits, com fem que una sèrie d'elements siguin finalment visibles en la imatge capturada i d'altres no.\nAquesta operació és l'enquadrament, que provoca que un fragment de la realitat visible sigui posat dins d'un quadre (requadre o marc), sigui emmarcat i, per tant, convertit en una imatge limitada, bidimensional, capturada (mirada) des d'una posició i un punt de vista concret.\nPodem dir que, tot i que en la imatge resultant (ja sigui fotogràfica o videogràfica) hi identifiquem els elements que també veiem en la realitat visible, aquesta no és exactament una representació d'allò real sinó un producte d'allò visible generat a través de la selecció que fem mitjançant l'enquadrament.\nÉs aquella porció d'escena que es decideix fer entrar en una fotografia. Com a observador es percep una escena íntegrament, però com a fotògraf cal seleccionar l'àrea que es vol capturar i d'acord al tipus d'escena i de missatge que es desitja transmetre, existeixen diferents vies per a realitzar aquest enquadrament. Principalment hi ha tres tipus d'enquadraments:\nEl més comú, natural i senzill. Això però no significa que sigui ni el millor ni el més adequat en tots els casos. Té l'avantatge que és molt còmode al moment de compondre una fotografia, ja sigui emprant la regla dels terços (estudiada més endavant) o l'espai negatiu.\nAquest tipus d'enquadrament suggereix quietud, tranquil·litat i sol utilitzar-se normalment per a paisatges i per a retrats de grup.\nNo és tan popular com l'anterior però no deixa de ser una excel·lent alternativa.\nSuggereix força i fermesa i és per excel·lència el més apropiat per als retrats, bàsicament pel fet que les persones són més altes que amples.\nHi ha qui considera que aquest no és pròpiament una forma d'enquadrament. S'obté inclinant la càmera.\nNo és tan popular com les anteriors però com a alternativa ocasional pot realçar el missatge que s'intenta transmetre, donat que en si mateix transmet dinamisme i força.


Alessio Figalli i Xavier Cabré obren el cicle "El futur de les matemàtiques" — Facultat de Matemàtiques i Estadística — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nAlessio Figalli i Xavier Cabré obren el cicle "El futur de les matemàtiques"\nSerà el proper 22 de juny a les 19 h en format virtual i organitzat per la Fundació Ramón Areces i la RSME.\nAlessio Figalli i Xavier Cabré obren el cicle El futur de les matemàtiques\nEls investigadors Alessio Figalli (medalla Fields 2018 i Doctor Honoris Causa UPC ) i Xavier Cabré (Professor d'Investigació ICREA a la Universitat Politècnica de Catalunya) inauguren el proper 22 de juny a les 19:00 el cicle de diàlegs sobre El futur de les matemàtiques (versió en línia) organitzat de manera conjunta per la Fundació Ramón Areces i la RSME. Aquest cicle, adreçat a joves que comencen les seves carreres investigadores i a el públic general interessat en les matemàtiques, serà un fòrum de reflexió sobre els futurs reptes de les matemàtiques, tant en les seves facetes més pures com en les seves múltiples aplicacions.\nEl professor Figalli va ser investit Doctor Honoris Causa UPC al novembre del 2019 i va tenir com a padrí de cerimònia el professor Cabré. Al voltant de la cerimònia, l'FME va organitzar una taula rodona amb el professor Figalli i col·laboradors seus, entre els quals hi havia el mateix professor Xavier Cabré, i els matemàtics FME Xavier Ros-Oton i Joaquim Serra. Més informació al web de l'FME.


21-06-2011 - Lleida nocturna\nEls alumnes de l'Escola de Fotografia Toni Prim, van realitzar una sortida fotogràfica molt especial, ja que es combina la visió d'alguns dels llocs més espectaculars de la nostra ciutat, però vistos des de la dificultat de les llums de quan es va fent fosc.\n14-06-2011 - Sessió fotogràfica: Cowgirls\nAlumnes de l'Escola de Models Toni Prim, van recrear el look del country en aquesta divertida sessió de fotos on semblaven autèntiques cowgirls (vaqueres).\n06-06-2011 - Sortida fotogràfica a Margalef de Montsant\nAprofitant la iniciativa de l'Ajuntament de Margalef de Montsant, d'organitzar un concurs fotogràfic sobre el poble i els seus espectaculars voltants, alumnes de l'Escola de Fotografia de Lleida i de l'Escola de Fotografia de Tarragona, van gaudir d'una jornada fotogràfica on no va faltar l'armonia al voltant d'una bona taula. Els resultats: a l'octubre.\n21-05-2011 - Classe d'estètica al Centre Maribel Morato\nLes alumnes de l'Escola de models TONI PRIM van tenir la oportunitat d'assistir a una classe especial d'estètica al Centre de Maribel Morato (www.maribelmorato.com), on els hi van ensenyar les ultimes tendències de maquillatge i les van mimar amb tractaments exclusius i exòtics com el "plaer dels Déus" a base de cacau pur i olis calents, el qual és relaxant, antiestrés i antidepressiu.\n06-05-2011 - Sessió fotogràfica Ales\nSessió fotogràfica a l'Escola de Models TONI PRIM, amb el complement van ser ales de diferents mides, models i textures, on les alumnes es podien sentir papallones, fades, àngels... deixant volar la seva imaginació.


La presidenta de l'Amical de Mauthausen parlarà avui a Berga de memòria històrica - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa presidenta de l'Amical de Mauthausen parlarà avui a Berga de memòria històrica\nBerga continua amb la programació de les activitats Rescatem la memòria històrica, recuperem la dignitat. Una proposta impulsada per l'Ajuntament de Berga i amb la col·laboració d'entitats per commemorar els 80 anys de l'entrada de les tropes franquistes a la ciutat.\nAquesta tarda, Rosa Toran, la presidenta de l'Amical de Mauthausen, oferirà una xerrada titulada «Els republicans als camps nazis. Montserrat Roig i la construcció d'una memòria». L'acte tindrà lloc a la sala casino del Teatre Municipal a les 6 de la tarda.\nD'altra banda, demà, diumenge, el Teatre Municipal també serà l'escenari d'una altra de les propostes, en aquest cas, teatral. Rosa Andreu protagonitza Memòria de les oblidades, de Joan Pascual, que recorda la repressió que van patir quatre dones durant el franquisme. La funció serà a les 6 de la tarda i les entrades es poden comprar de manera anticipada a través del web www.tincticket.com. Després de la representació també hi haurà un col·loqui. Les activitats continuaran la setmana vinent amb la inauguració de l'exposició sobre l'exili d'intel·lectuals catalans.\nBerga programa activitats culturals per reivindicar la memòria històrica.\nNavarcles reunirà diumenge en un acte de memòria històrica els seus sis alcaldes.\n«Els moviments postfeixistes neguen ser-ho però tenen un èxit increïble i són un perill».


• Lloguer de so :: ALBADALEJO\nTots els equips que el teu esdeveniment necessita\nEl poder del so professional.\nEl lloguer de sistema de so d’Albadalejo és un dels serveis integrals de referència en el sector, ja que disposa de productes innovadors i molt eficients, que demostren ser molt resolutius amb la funció que exerceixen.\nA Albadalejo disposem d'un ampli ventall de productes, tant per donar solucions a un gran esdeveniment com a una petita celebració.\nGaudeix de material audiovisual de primera qualitat, assegurant un resultat impactant i professional.\nTens un esdeveniment i necessites inspiració?\nA la nostra secció de treballs realitzats trobaràs molts exemples de dissenys duts a terme amb els nostres equips audiovisuals de lloguer.\nNecessites assessorament audiovisual per al teu proper esdeveniment?\nSigui quin sigui el teu projecte aportem la nostra experiència i assessoria audiovisual.\nEMPRESA LÍDER EN PRESTACIÓ DE SERVEIS AUDIOVISUALS.\nAlbadalejo compta amb més de 25 anys d'experiència prestant servei a grans esdeveniments. Oferim un servei integral de producció tècnica d'esdeveniments brindant la possibilitat als usuaris de gaudir del lloguer del seu sistema de so, un equip professional que s'adapta a tot tipus d'espais i situacions. A més, compta amb un equipament d'il·luminació de primeríssima qualitat, amb focus i complements d'il·luminació de tot tipus.\nEl lloguer de sistema de so d'Albadalejo representa un servei professional de gran qualitat, que compta amb material professional i especialitzat. Es tracta d'un servei de lloguer de sistema de so amb especialització tècnica, preparat per cobrir esdeveniments de grans dimensions.\nEl lloguer audiovisual d’Albadalejo és un dels serveis integrals de referència en el sector, ja que disposa de productes innovadors i molt eficients, que demostren ser molt resolutius amb la funció que exerceixen.\nSom una empresa de producció tècnica d'esdeveniments audiovisuals i subministrament de materials i prestem serveis de lloguer de sistemes de so i d'il·luminació, perquè els clients tinguin la possibilitat de disposar d'un equipament audiovisual totalment professional i de molt bona qualitat. El nostre equip de treball es basa en treballadors tècnics molt especialitzats en aquest sector i són capaços de coordinar i dur a terme la producció tècnica d'esdeveniments de grans dimensions. A Albadalejo , disposem d'un ampli ventall de productes, tant per donar solucions a un gran esdeveniment com a una petita celebració.\nSi vols, pots disposar d'un servei de lloguer de sistema de so o d'il·luminació, per disposar d'un servei audiovisual professional i resolutiu, que aconsegueixi proveir un espai, adaptant-se a les necessitats que requereix i d'una manera totalment seriosa i professional.\nT'assessorem sense cap tipus de compromís, per explicar-la millor opció.\nA Albadalejo som persones que ens prenem molt seriosament la nostra feina, perquè ens encanta el que fem. Tenim 25 anys d'experiència en el món audiovisual i dispposem d’un gran catàleg de productes.\nSom sinònims de servei professional, qualitat, garantia de funcionament i èxit en la realització de l'esdeveniment.\nContacta amb nosaltres sense cap compromís i contracta el nostre servei d' lloguer de sistema de so, que compta amb preus competitius i disposa d'un material tècnic especialitzat i cura de forma específica i acurada.\nA Albadalejo pots gaudir de material audiovisual de primera qualitat, assegurant un resultat impactant i professional. Si vols, pots disposar del lloguer de sistema de so professional i d'alta potència. Si vols, pots visitar el nostre catàleg de productes, per conèixer tots els productes de prop, estudiant totes les seves característiques tècniques.\nMarca la diferència en el teu proper esdeveniment


Família Família f39afb8a-aca6-4180-b1d4-0c88b2ca9c54\nMort i supervivència naciona\nAquest servei permet sol·licitar, per Registre electrònic, la prestació per Naixement i Cura de Menor, per gaudir del període de descans laboral corresponent, per naixement, adopció, guarda amb finalitats d’adopció i acolliment permanent o temporal superior a un any. Qualsevol dels accessos disponibles us dirigirà al portal La teva Seguretat Social per autenticar-vos.\nA través d’aquest servei podeu sol·licitar, per Registre electrònic, una pensió d’orfandat a l’empara dels Reglaments Comunitaris o d’un Conveni Bilateral.\nAquest servei permet sol·licitar, per Registre electrònic, una pensió de viduïtat a l’empara dels Reglaments Comunitaris o d’un Conveni Bilateral.\nAquest servei permet sol·licitar, per Registre electrònic, les prestacions de l’assegurança escolar per Accident escolar, Malaltia i/o Accident no escolar, Infortuni Familiar i Despeses de sepeli, per a estudiants de 3r i 4t de l’ESO, Batxillerat i Universitats.\nAquest servei permet sol·licitar, per Registre electrònic, les prestacions familiars de pagament periòdic per fill o menor a càrrec, i de pagament únic per naixement/adopció en els supòsits de famílies nombroses, monoparentals i mares amb discapacitat, i per part o adopció múltiples.\nAquest servei permet sol·licitar, per Registre electrònic, la certificació mèdica de risc i la prestació de risc durant la lactància natural, quan la gestió correspon a l’INSS.\nPrestació de risc durant l’embaràs\nAquest servei permet sol·licitar, per Registre electrònic, la certificació mèdica de risc i la prestació de risc durant l’embaràs, quan la gestió correspon a l’INSS.\nPrestació econòmica per tenir cura de menors afectats per càncer o una altra malaltia greu (pagament directe)\nAquest servei permet sol·licitar, per Registre electrònic, la prestació econòmica per a la cura de menors afectats per càncer o una altra malaltia greu quan la gestió correspon a l’Institut Nacional de la Seguretat Social (INSS).\nTingueu en compte que, atesa la situació sanitària, els Centres d’Atenció i Informació de la Seguretat Social (CAISS) romanen tancats al públic.


El Ciutat d'Inca rep avui Los Barrios amb la plantilla sota mínims\nSalvador Ripoll | 06 novembre 1998\nEl Ciutat d'Inca vol demostrar davant el conjunt gadità Los Barrios que el millorament va per bon camí. Els homes de Jaume Ventura necessiten un triomf, després d'encaixar sis derrotes consecutives.\nEl partit començarà avui vespre a les 21 hores, en el Palau d'Esports d'Inca, i els àrbitres designats són el canari Pérez Niz i el castellanolleonès Redondo.\nEntre els jugadors de Manuel C. Fernández s'ha de ressaltar el pivot Larry Sykes, un dels millors rebotadors de la Lliga LEB, amb un mitjana de 8'7 rebots, i el base Rafael Monclova, amb 2'3 assistèncis per partit. Els altres titulars són generalment l'escorta Rodríguez, l'aler Manuel Chica i el pivot Juan Rosa, amb 2'07 metres d'alçada, el més alt de l'equip. El segon americà és l'escorta Larry Davis.\nEl Ciutat d'Inca necessita l'ajuda de la seva afició i la directiva ha donat facilitats per augmentar el nombre d'espectadors, com una entrada gratuïta per a l'acompanyant de cada soci.\nLes tertúlies tenen com a tema principal el dopatge de Valbas i han fet oblidar un poc la situació del club a la Lliga.\nLa banqueta del club inquer és petita, i les absències importants, com la d'Alzamora i Canet, es fan notar. El pressupost ajustat del Bàsquet Inca no permet tenir homes amb garanties a la banqueta.


Arxius de Drets polítics, socials i econòmics - Lafede.cat\nDrets polítics, socials i econòmics\nEntrevista: “Si pensem que podem treballar per a la justícia global des d’estructures que reprodueixen lògiques opressives i desigualtats, ja podem plegar”\nEntrada publicada a Drets polítics, socials i econòmics i etiquetada com a #8M feminismes on 1 March, 2021\nAquest 8 de març la federació es torna a reivindicar feminista. Júlia Granell és vocal de Feminismes, un dels eixos estratègics de la federació, en el qual s’hi ha treballat més els últims anys. En aquesta entrevista fa un repàs de la feina feta i dels reptes que les entitats tenen per endavant. Acabes de […]\n#25N Sembrar feminismes i cures per a eradicar les violències masclistes\nEntrada publicada a Drets polítics, socials i econòmics Notícies i etiquetada com a 25N Comissió de Gènere Dia Internacional per a la No violència contra les Dones i les Nenes feminismes Justícia Global Novembre Feminista Perspectiva de gènere perspetiva feminista violènciadegènere violènciesmasclistes on 21 November, 2017\nAmb motiu del 25 de novembre, Dia Internacional per la no Violència contra les dones i les nenes, Lafede.cat s’adhereix al manifest de la xarxa Novembre Feminista, i comparteix les iniciatives de la federació i les entitats membre per tal de prevenir, abordar i eradicar les violències masclistes. Segons ONU Dones, al llarg de la […]\nEntrada publicada a Campanyes de les ONG federades Drets polítics, socials i econòmics on 14 October, 2016\nLa Plataforma per una fiscalitat justa, ambiental i solidària està formada per un col·lectiu de persones individuals i un conjunt d’entitats que hi donen suport, com Lafede.cat, que els uneix la preocupació per l’evolució del sistema fiscal, cada vegada més regressiu i injust, i el model de societat que se’n deriva. Web de la plataforma\nEntrada publicada a Campanyes de les ONG federades Drets polítics, socials i econòmics on 5 October, 2016\nLafede.cat i alhora, moltes entitats federades a títol individual, forma part de la plataforma Stop Mare Mortum que treballa per canviar les polítiques migratòries i d’asil dels Estats europeus i de la Unió Europea a través de la sensibilització, mobilització i la incidència política. Web de la plataforma\nEntrada publicada a Campanyes de les ONG federades Drets polítics, socials i econòmics on 7 July, 2016\nLafede.cat i alhora, moltes entitats federades a títol individual, forma part de la campanya Tancarem el CIE, per aconseguir el tancament del Centre de Zona Franca i guanyar terreny en la lluita contra totes les formes de racisme institucional. Web de la campanya\nEl preu de l’abundància: drets humans a les fosques\nCampanya d’Enginyeria sense Fronteres\nCampanya on participa Lafede.cat i l’organització federada NOVA\nDesob14. Davant la [re]tallada de drets i llibertats, ens plantem!\nCampanya on participa Lafede.cat i l’Institut de Drets Humans de Catalunya (IDHC)\nCampanya on participa Lafede.cat i diverses federades\nCampanya on participa Lafede.cat i 13 organitzacions federades


El Síndic insta que Escal retorni la indemnització del Castor i s'estudiïn els riscos geològics a la zona - Síndic de Greuges de Catalunya - El defensor de les persones\nL'informe del MIT revela males pràctiques en la planificació del projecte en constatar que no es va fer ús de la tecnologia disponible\nRecorda que els responsables han negat en seu parlamentària i judicial que la causa dels terratrèmols van ser les injeccions de gas, com manifesta l'informe MIT\nInsta que l'Administració dugui a terme un estudi geològic intensiu de la zona, pròxima a equipaments d'alta sensibilitat, com les centrals nuclears i la petroquímica\nCal que el Ministeri d'Indústria indemnitzi els afectats pels sismes, que eximeixi els contribuents d'assumir la indemnització a Escal i que retorni als consumidors l'import fins ara recaptat en les factures de gas\nRafael Ribó ha convocat el grup d'experts arran de la presentació de l'informe del Massachusetts Institute of Technology (MIT), encarregat per Govern estatal\nMés de dos anys després que el Síndic presentés l'informe sobre les negligències comeses al voltant de la plataforma d'extracció de gas Castor, Rafael Ribó ha tornat a reunir el grup d'estudi que va gestar l'esmentat document. L'objectiu era analitzar el recent informe encarregat pel Govern estatal al Massachusetts Institute of Technology (MIT).\nDesprés de la reunió, el Síndic ha afirmat que l'empresa concessionària i el Govern de l'Estat han posat en risc milers de persones en decidir ignorar els advertiments de l'Observatori de les Terres de l'Ebre i desestimar la possibilitat de valorar els perills més enllà de la tecnologia estàndard. Amb la constatació que l'empresa no va valorar els riscos sísmics, el MIT evidencia que hi ha haver una actuació incompetent de l'empresa per haver obviat aquesta possibilitat, tot i tenir accés a la tecnologia i als coneixements que permeten fer aquesta valoració.\nL'Administració de l'Estat, per la seva banda, ha d'assumir responsabilitats per haver ignorat els informes previs de l’Institut Geològic Nacional i de l’Institut Geològic Miner.\nEls assistents a la trobada han coincidit que és urgent que l'empresa concessionària Escal retorni l'import rebut en concepte de compensació per rescat, que d'una manera injusta ja estan pagant els contribuents en general i els consumidors de gas en particular. Cal que el Ministeri d'Indústria els eximeixi de l'obligació d'assumir el pagament de la indemnització a Escal i que aquesta mesura tingui efectes retroactius, és a dir, que es retorni als consumidors l'import fins ara recaptat en les factures de gas.\nEl fet que el MIT determini que els terratrèmols van ser originats per la injecció de gas al magatzem subterrani (no van ser sismes naturals) avala la reclamació dels afectats a rebre un rescabalament pels danys soferts. El Síndic recomanarà al Govern de la Generalitat en general, i en concret al Departament d'Empresa i Coneixement, que faci les gestions pertinents perquè el Govern de l'Estat satisfaci les indemnitzacions als veïns afectats.\nTambé recomanarà, segons el que s'ha acordat, que l'Administració assumeixi la inversió d'una anàlisi geològica intensiva de la zona on es van registrar els sismes. L'objectiu és determinar-ne l'estat i evitar possibles conseqüències derivades del desconeixement actual.\nDurant la reunió s'ha acordat enviar a l'Ombudsman Europeu l'informe del MIT perquè el traslladi a la Comissió Europea i al Banc Europeu Internacional a fi que duguin a terme les actuacions necessàries per recuperar la indemnització abonada. També s'ha destacat la necessitat de portar l'informe del MIT al jutjat de Vinaròs que instrueix la causa.\nFinalment, hi ha hagut acord a l'hora de reclamar que, amb totes les mesures de seguretat exigibles, es segellin les cavitats del gas i s'estudïi el desmantellament de la plataforma. Paral·lelament, cal fer una auditoria externa de caràcter econòmic, tècnic i mediambiental del cost real del seu manteniment i que se'n derivin conseqüències.\nHan assistit a la reunió, a banda del síndic, Rafael Ribó, i d'alguns membres del seu equip, diversos representants del Col·legi d’Advocats de Barcelona, del Col·legi d’Ambientòlegs de Catalunya, del Col·legi d’Enginyers de Camins, Canals i Ports, del Col·legi d’Enginyers Industrials de Catalunya, del Col·legi Oficial de Geòlegs, de la Plataforma Ciutadana en Defensa de les Terres del Sénia, de l’Observatori del Deute en la Globalització i de la Xarxa per la Sobirania Energètica.


Lis chapter 1\nSesion 4 producto 5\nLA DIRECCIÓ DEL’EMPRESAUNITAT 4Economia I de l’empresa 1deBATXILLERAT 2.\n1.La direcció Es necessari tenir una bona direcció en la empresa per assolir els objectius previstos. Des de la direcció de l’empresa s’administren els recursos de què disposa per aconseguir els objectius definits. 3.\n1.1.El lideratge Es important tenir un lider o un grup de persones que motivi i lideri el personal per tal de aconseguir els objectius. El es la persona capaç d’exercir influència en altres i tenir capacitat de dirigir-los i conduir-los per bon cami. Es necessari complir diverses condicions per ser lider com: ·Automotivació ·Capacitat de motivar ·Habilitats socials ·Flexibilitat 4.\nTipus de lideratge LIDERATGE CARACTERÍSTIQUES EXEMPLE Satisfà les necessitats instrumentals dels seus El cap d’un equip seguidors mitjançant el d’enginyers que treballa Instrumental càlcul i creant-hi les en la creació d’un nou condicions més model d’automòbil. favorables. Basa el seu lideratge en el vincle emocional que Un dirigent d’un partit Carismàtic l’uneix als seus polític, un cap militar… seguidors. 5.\n1.2.Estils de direcció Tres estils de direcció que son segons Lippit i White: Autocràtic. Es basa en definició estricta de feines i procediments per tant que no hi ha llibertat per als subordinats. Democràtic. El líder es procliu(interve) al treball en equip. Laissez-faire (deixar fer). El lider proporciona una gran llibertat. Les teories X i Y TEORIA X (Autocràtic) TEORIA Y(Democràtic) Les persones se senten Les persones se senten escassament motivades per a motivades per a la seva feina. la seva feina. Poca Molta responsabilitat, interes responsabilitat i tenen pels resultats del seu treball. tendència a la passivitat. 6.\n1.3.Nivells de la direcció Alta direcció Constituïda pels directius. Es prenen decisions sobre els objectius de l’empresa a llarg termini i se supervisa. Direcció intermedia S’ocupa de les coses més particulars. Dissenya els procediments perquè els plans de l’alta direcció s’apliquin. Direcció operativa o de gestió Constituïda pels persones que assignen directament a cada treballador una tasca concreta. 7.\nCentralitazació i descentralitazacióde la direccióDIRECCIÓ AVANTATGES INCONVENIENT ÉS ADEQUADA S PERCentralitzada. El Permet un nivell L’organització no Empreses petitespoder de decisió elevat de té flexibilitat. Els on resulta fàciles troba coordinació. subordinats coordinar lesconcentrat en esperen la diversespoques persones direcció dels activitats.de l’alta direcció. superiors i tot es fa lent.Descentralitzaci Proporciona la Pot ser molt díficil Organitzacions deó. El poder esta flexibilitat a elaborar plans gran dimensió.repartit en l’organització. que afectin eldiferents nivells. conjunt de l’organització. Resulta més costosa. 8.\nLa delegació de l’autoritat En una estructura descentralitzada, l’alta direcció delega autoritat a altres nivells directius. Per a fer-ho:a) Delimita clarament l’autoritat i responsabilitat delegada.b) Explica amb claredat les metes i els objectius.c) Forma i capacita el personal.d) Estableix els procediments d’actuació de manera que es fomenti la iniciativa del personal.e) Especifica les àrees en què no es delega.f) Confia en els subordinats 9.\n1.4.Tasques pròpies de ladirecció Tasques de la direcció: Relacions interpersonals. Representa l’empresa, la lidera motivant el personal i l’enllaça amb l’exterior. Transmissió d’informació . Capta la informació generada pel funcionament de l’empresa i la transmet a les seves unitats i membres. Presa de decisions. Intenta que l’empresa millori, resol els problemes que es produeixen, assigna els seus recursos i negocia amb tercers( proveïdors, entitats financeres…). 10.\nFuncions de la direcció Planificació: es determinar els objectius que es pretenen assolir i establir el camí per arribar a les metes. Els elements del pla: Objectius. Constitueixen el resultat final que s’espera obtenir amb el pla. Polítiques. Son les línies generals que vol seguir l’empresa. Programes. La seva funció es disposar amb antelació de tot el necessari per a executar el pla. Procediments. Constitueixen la concreció de les activitats que s’han de fer per cada acció que es durà a terme. Regles. Són més estrictes que els procediments i defineixen què es pot fer i que no. Pressupostos. Són la quantificació monetària dels plans, els ingressos i les despeses previstes. 11.\nNivells de planificació Nivell estratègic Nivell tàctic Nivell operatiuEs fixen els objectius i A partir del objectius Es detalla la feina deels directrius(normes) generals, es fixen els cada departament i degenerals del pla per a objectius secundaris, per cada persona com ,pertota l’organització. exemple per a cada exemple, les unitats que departament. Es s’han de produir concreten els programes diàriament d’un i els procediments, i es determinat article. defineixen les modalitats de control. 12.\nOrganització i Gestió Organitzar consisteix a definir les tasques que cal fer, explicitar les persones que s’encarregaran i dissenyar els mecanismes de coordinació que permetran executar-les de manera eficient. Gestionar és aconseguir que cadascuna de les persones implicades dugui a terme de la forma prevista les activitas que li han estat encomanades i les responsabilitats que se li han assignat. 13.\nControl Per a determinar el compliment del pla i l’èxit de l’empresa en el seu objectiu, cal establir mecanisme de control. Controlar es fixar els valors considerats normals, comparar-los amb els que s’obtenen efectivament, determinar els desajustos que es produeixen i establir mesures per a corregir les desviacions. Fases del procés de control.1. Fixar els valors estàndard(normals) .2. Mesurar l’adequació dels valors obtinguts.3. Determinar els motius de la diferència entre el valor estàndard i el mesurament.4. Preveure mesures per a corregir les desviacions. Tipus de control. Previ Cincurrent Posterior És el que intenta prevenir els Es duu a terme mentre té lloc Es duu a terme problemes anticipadament. l’activitat. quan l’activitat ja ha finalitzat. 14.\n1.6.Models de direccióLa direcció per objectius Aquesta tècnica es basa en l’establiment d’objectius. Les seves principals característiques son: • Els objectius s’estableixen de forma conjunta. • S’estableixen objectius per a cada departament. • Els objectius estan interrelacionats. • S’han d’elaborar plans i macanismes de control. • Avaluació permanent. • La direcció ha de participar de forma activa. • Suport de l’staff. 15.\nLa direcció estratègica El procés de direcció estratègica comprèn les activitats següents: Definir la missió de l’organització. Establir els seus objectius. Anàlisi de l’entorn i interna de l’empresa. Identificar estratègies alternatives. Avaluar i escollir l’estratègia mes adequada. Posar en pràctica l’estrategia. Controlar els resultats. 16.\n2.El procés de presa dedecisionsEls elements que intervenen en la presa de decisions: Estratègies. Són les opcions entre les quals es pot escollir. Estats de la naturalesa. Són esdeveniments en què no es pot influir i cque condicionaran la decisió que s’adopti. Probabilitats. Són les possibilitats que es produeixi cada estat de la naturalesa. Resultat. És el desenllaç al qual s’ha previst. 17.\nCriteris per a la presa dedecisions Un ambient de decisió està caracteritzat pel grau de seguretat sobre l’estat de la naturalesa que es registrarà. Pot ser de certesa, risc o incertesa. Certesa Criteri És el cas en què hi ha un únic En un ambient de certesa, se sap estat de la naturalesa. amb seguretat quin estat de la naturalesa es donarà. Risc Criteri Hi ha diversos estats dela En la decisions sota risc, naturalesa i coneixem les s’utilitzarà el criteri de la probabilitats que es doni cada un probabilitat matemàtica o valor d’ells. esperat. Incertesa Hi ha diferents criteris: Coneixem els estats de la •Optimista naturalesa però no les probabilitats •Pessimista o de Wald que es doni cadascun. •Hurwicz 18.\n2.2.Arbres de decisió Com es construeix un arbre de decisió?1) Es construeixen d’esquerra a dreta, i s’inicia a partir de la decisió.2) La seqüència temporal, és a dir, l’ordre en què es produiran els estats de la naturalesa.3) Les decisions. Es representen mitjançant un node quadrat.En cada decisió conflueixen diferents opcions o estratègies, representades per branques(línies)4) Les situacions de risc o incertesa.Es representen mitjançant un node rodó, on conflueixen els diferents estats de la naturalesa.5) Els resultats possibles per a cada estratègia i estat de la naturalesa. Es representen mitjanánt un node triangular.6) Les probabilitats de cada estat de la naturalesa. Recommended


L’ICTA-UAB organitzarà la Conferència Internacional sobre Canvis d'Estils de Vida Baixos en Carboni - ICTA - Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals\nICTA > Notícies i activitats > Notícies > L’ICTA-UAB organitzarà la Conferència Internacional sobre Canvis d'Estils de Vida Baixos en Carboni\nL'ICTA-UAB organitzarà la International Conference 2020 on Low-Carbon Lifestyle Changes amb l'objectiu d'explorar el paper dels canvis d'estils de vida en la mitigació del canvi climàtic. La conferència tindrà lloc del 6 al 8 de maig de 2020, i es farà de manera totalment virtual donada la situació excepcional provocada pel COVID-19.\nLa disminució de la demanda d'energia i la promoció de patrons de consum més sostenibles són considerats elements clau per limitar l'escalfament global a 1.5 ° C. No obstant això, l'estudi dels canvis d'estil de vida necessaris per assolir aquest objectiu ha rebut molt poca atenció acadèmica fins al moment. Com ja és tradició en ICTA-UAB, aquesta conferència reunirà investigadors de diferents disciplines acadèmiques per abordar i discutir els impactes, els impulsors i les polítiques sobre els estils de vida baixos en carboni.\nLa conferència comptarà amb tres conferències principals a càrrec d'Angela Druckman, Lorraine Whitmarsh i Céline Guivarch.\nL'equip organitzador de l'esdeveniment vol fomentar les contribucions d'investigadors en qualsevol camp de coneixement que abordi el tema dels canvis en l'estil de vida en el marc d'un dels tres temes proposats per la conferència (Impulsors, Impactes i Polítiques).\nEn el marc del tema "Impulsors", seran benvingudes aquelles contribucions que abordin els impulsors socials, econòmics i psicològics dels estils de vida amb usos intensius de carboni. El tema "Impactes" té com a objectiu aprofundir en el potencial de mitigació dels diferents canvis en l'estil de vida, i el tema "Polítiques" busca analitzar com es poden promoure els estils de vida baixos en carboni a través de les polítiques públiques.\nPodeu trobar més informació sobre la conferència, les contribucions i inscripcions al web de la conferència ictaweb.uab.cat/conference2020


Downtown Bed & Breakfast Moncton (NB) Canadà - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMoncton (NB) Pensions\nVeure tots els 72 allotjaments a Moncton (NB).\n101 Alma Street, Moncton Centre, Moncton (NB), Canadà - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Downtown Bed & Breakfast\nConvenientment situat a Moncton (NB), Downtown Bed & Breakfast és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Biblioteca Pública de Moncton, Parc Tidal Bore, Aeroport Internacional Greater Moncton.\nDowntown Bed & Breakfast ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions són només algunes de les comoditats que fan que Downtown Bed & Breakfast sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nL'ambient de Downtown Bed & Breakfast es reflexa en cada habitació. calefacció, escriptori, despertador, telèfon, ventilador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Downtown Bed & Breakfast és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Moncton (NB).


El Cadí vol dur a Vitòria «el caràcter competitiu» mostrat contra el Ferrol - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Cadí vol dur a Vitòria «el caràcter competitiu» mostrat contra el Ferrol\nEl conjunt de la Seu juga avui contra l'Araski tot mirant el mercat per si hi ha una oportunitat de fitxar\ntoni solanelles 14.12.2017 | 23:34\nEl Cadí la Seu espera mantenir aquest vespre, davant el Lactural Art Araski, «el caràcter competitiu» que va mostrar diumenge contra l'Star Center Uni Ferro. Les urgellenques jugaran a Vitòria (20 h) un partit avançat de la 12a jornada de la Lliga Femenina.\nLes noies que entrena Bernat Canut s'enfronten a un dur rival que, ara mateix, té una victòria més (sis) que elles. El tècnic de la Seu reconeix que el conjunt que prepara Madelen Urieta «és un equip molt perillós, i més a casa seva». Tots dos conjunts van disputar una pròrroga en el darrer partit de lliga: les urgellenques van vèncer mentre que les vitorianes van caure a Càceres.\n«L'Araski és un bon equip que ha estat, com nosaltres, força irregular. Però quan ha jugat bé, ha jugat molt bé», explica el tècnic de la Seu d'un conjunt que se sustenta, com la majoria de la competició, en tres o quatre peces. La base veneçolana Rosalis Silva, l'ala holandesa Nat Van den Adel i la pivot nord-americana Julia Forster són clau. Sense oblidar altres jugadores com Arrate Agirre, Irati Etxarri, Umo Diallo i la recentment retornada Marta Tudanca. «Esperem tornar a treure el caràcter competitiu i millorar en allò que no vam fer diumenge», remarca Canut.\nAmb un ull al mercat\nEl Cadí es manté a l'expectativa de fitxar alguna jugadora. Després de la fugida de les argentines Rosset i Andrea Boquete, el club ha de completar la plantilla. L'arribada d'Helena Oma, cedida pel Girona, ha esta molt ben rebuda. La seva estrena davant el Ferrol va ser ben positiva. No obstant això, s'està pendent d'una altra contractació, probablement una base.\nMentrestant, les components actuals de l'equip fan el cor fort. «Ens trobem bé físicament, hem fet un pas endavant i estem entrenant-nos bé i amb bones sensacions ja fa setmanes», reconeix Canut, que disposarà de nou jugadores.


Públics - Revista de recomanacions culturals de Tarragona\nBenvinguts al Públics\nJavier García Puerto és el director del Festival REC des de 2006 i un dels principals impulsors del projecte des que va començar. L'edició d'enguany tindrà lloc del 3 al 8 de desembre i portarà a Tarragona el millor cinema independent internacional.\nEll és el convidat del Públics 164 (que correspon a desembre i gener) i en aquest vídeo ens explica què és per a ell la cultura:\n“M'agradaria recomanar el festival REC, ara que hem estrenat calendari i el fem al desembre. Dintre del festival, jo destacaria la secció Opera Prima, on podem trobar estrenes que −a banda de l’exclusivitat que representa poder-les veure per primer cop− són molt bones pel·lícules. També recomanaria, sobretot, la secció Eurobronx, amb pel·lícules a mig camí entre el cine social i el thriller, que seran molt potents.”\nA banda, també podrem delectar-nos amb les pel·lícules de les seccions My first time, REC La Nuí i Clàssics al dia. Cinema nou, lliure i conscient de ser-ho.\n“Últimament a Tarragona estan sorgint diversos espais no institucionals per a la cultura perquè amb les retallades, la gent ha començat a ocupar espais que abans ocupava l’administració. A mi m’agrada molt la programació que tenen al Cafè Metropol, que és un espai per trobar-te i per fer una mica de gresca, però on al mateix temps tens exposicions i sovint fan concerts en què es genera un ambient que està molt bé.”\n“Podríem destacar també la programació de concerts, molt acurada, que tenen a la Sala Zero. Aquesta sala ja és tot un clàssic, i, tot i que va tenir una època en què va tancar, ara els nous gestors l’han recuperat amb força amb l’ajuda de Vórtex.”\nLa foto que veieu és de l’any 63, ara fa tot just 50 anys, i mostra la il·luminació nadalenca de la placeta de Sant Joan, un racó ple d’encant, però no precisament comercial, ni ara ni llavors: la plaça, en cinquanta anys ha canviat ben poc!\nJa veieu que a Tarragona no ens estàvem de res i a la paret d’una de les cases podem trobar, no un, sinó cinc arbres de Nadal que vistos des de la part de dalt de la plaça, baixant de l’Arquebisbat, havien de produir un efecte realment bonic. I quin fred que devia fer tant a dins com a fora d’aquestes cases! L'autor és R. F. Vallvé i es pot consultar al web del Centre d'Imatges de Tarragona / L'Arxiu.\n“Diumenge, quan era a la cunya fent un cóc, va entrar un moixó despistat. Mentrestant, la veïna guaitava per la finestra, fent veure que pelava bajoques, amb un davantal de color carabassa... però io ia la coneixo: aqueta estava fent el xafarot!”.\nSi aquesta història, en comptes de passar a Tarragona, hagués passat 30 kilòmetres més cap al nord, per exemple, l’explicaríem de manera diferent. I és que a Tarragona fem fenya (o samfanya) a la cunya. A més, mengem cócs, bajoques, vellanes, aumetlles, aubergínies i llangonisses, i en comptes de fer el xafarder fem el xafarot.\nAcaba de sortir del forn l’EP Efecte òptic, d’Oslo, amb cinc cançons que combinen la frescor de les tornades enganxoses amb la calidesa de les melodies pop. La nostra ciutat s’està convertint en un viver de grups musicalment deliciosos.\n“La llum” ha estat també la cançó triada per al primer videoclip, que es publicarà abans que s’acabi l’any. La lletra parla d’algú a qui se li apareix una persona que enyora, encara que la gràcia és justament que cadascú la pot interpretar com vulgui segons les seves experiències...\nEl disseny que l’estudi DOMO-A va crear per al projecte Tarragona 2012 ha estat publicat a Selected D, el llibre que reuneix una selecció dels millors projectes europeus d’arts gràfiques. El mateix treball ja es va endur un premi Laus.\nContinuen els reconeixements per a la imatge que va identificar el projecte T/2012 l’any en què Tarragona va ser capital de la cultura catalana i, gràcies al talent de Cecília Bofarull i Xavier Argente, podem veure l’estudi tarragoní al costat de noms de referència a escala internacional com Homework, Studio Dumbar o ruiz+company.\nDiego Vidal, @shivadelico, el fotògraf convidat a les xarxes de Tarragona Cultura durant el mes de novembre, ha declarat el revolt de la Baixada Misericòrdia que hi ha just abans de començar el carrer Major un dels seus racons favorits de Tarragona.\nLi encanta per diversos motius: pel terra amb el mosaic de pedres, per les catacumbes romanes que s’amaguen a sota i pel fet que és l’entrada visible a la Part Alta de Tarragona. Diu que és com un encreuament de camins, un crossroad, que sempre té una llum especial.\n"A través del teu Arc t’aproximes, / blanca ciutat de Tarragona, / i el mar et vetlla i cenyeix el teu flanc / d’escumes i salobre, / de coralls, de ruïnes intactes. / Ara veuré el cel violent / i el teu camp mesurat sota les oliveres. / Blanca ciutat perfecta, jo et retrobo / en la gràcia infantil de ta nina de vori.\nJoan Perucho és conegut principalment per la narrativa fantàstica en què dibuixa mons misteriosos i mites imaginaris, però també va cultivar la poesia, i Tarragona i el seu "cel violent" van ser alguns dels seus elements d'inspiració.\nFins al 5 de gener tenim l’oportunitat de veure al Tinglado 2 del Moll de Costa “Rafael Sanz Lobato. Fotografies 1960-2008”, una retrospectiva d’aquest fotògraf documental que ha sabut captar el caràcter i la idiosincràsia de diverses regions de l’Espanya rural durant el segle XX.\nSèries com Rapa das Bestas, Bercianos de Aliste o Autosacramental de Camuñas són magnífics exemples del millor realisme documental, dotat de gran intensitat i sensibilitat, que retrata un món que pràcticament s’ha perdut però que a les seves imatges sembla etern.\nPrepareu-vos perquè el 22 de desembre al Palau de Congressos arriben les Macedònia! Vénen a Tarragona a presentar el seu últim disc, Flors, amb cançons carregades d’optimisme i vitalitat que agradaran als nens... i també als pares!\nEls temes giren al voltant de la felicitat que genera el fet de regalar flors, una cosa que sempre va acompanyada de somriures i sentiments positius. Però, a més, en aquest últim treball també hi trobem les Macedònia més compromeses i reivindicatives.


La difuminació de CiU - Cat Diàleg - Diari Digital català\nEditorial 9 junio, 2015 CatDialeg.cat 1\nInici » Historic » La difuminació de CiU\nÉs una evidència innominada: CiU es va esvaint, difuminant, fins que acabarà sent una simple aparença, si no es produeixen canvi rotund.\nCDC llastrada per la magnitud i continuïtat dels casos de corrupció, amb uns resultats electorals que marquen un clar declivi, ja fa temps que ha començat a confondre’s amb el paisatge. Primer, va aparèixer discretament, però amb caràcter creixent, el nou apel·latiu: «convergents», que substituïa la denominació de tota la vida. Després a les darreres eleccions municipals la majoria de candidats han ocultat el logo de CiU a força de reduir-lo a escales micromètriques. A Barcelona el gran símbol de campanya han estat les olleres d’en Trias. Tot un símbol d’allò que passa. El remat final, grandiós, que junt amb l’esvaïment produirà la “jivarització” de CDC serà la “llista del President”, una amalgama dels de sempre, amb incrustacions homeopàtiques per dotar-lo de magnificència: “el demòcrata cristià” domesticat “el socialista” lliberal, el “independentista de tota la vida”, per donar pedigrí. Serà una llista no d’un moviment, sinó de “estereotips”, forjada a major glòria d’en Artur Mas, el gran líder. L’endemà de les eleccions, CDC tindrà com partit molt pocs diputats, de manera que l’organització, la militància, pintarà molt poc. Serà una cosa d’en Mas i dels cenacles, i això tan si guanya com si perd. La victòria pot ser l’últim bàlsam per finalitzar en una situació d’entropia política total del partit: una energia difusa, quasi inexistent. La derrota i la retirada d’en Mas seria ja el pas definitiu de la difuminació a l’extinció. I tot això es produeix en mig de discursos grandiosos. Mai la realitat havia estat tan allunyada de la ficció política. Potser, l’última vegada va ser Companys, precursor del 6 d’Octubre, que també esperava proclamar, des del balcó, la gran revolució. Ara el Twitter substitueix l’efecte lisèrgic de la balconada.\nI en aquest viatge a la nimietat, UDC ha continuat essent el fidel i rondinaire company de viatge. És digne d’admiració el seu esforç de com tot i essent l’única organització catalana amb pedigrí i reconeixement internacional, s’ha esforçat a mantenir-se en la confusió creixent dels “Convergents” d’en Mas. Ara, amb l’intent lògic de senyalar la seva especificitat amb un full de ruta propi, ha de convocar una gran consulta interna de resultat dubtós, perquè una part considera que el bo per la històrica Unió és esvair-se, difuminar-se, córrer el risc de desaparèixer amb la llista del president i el que passi l’endemà del 27 S.\nPotser té un punt d’admiració voler-se enfonsar amb el Titànic, ser l’últim en abandonar el vaixell. Però, per tots els sants, per voler-se enfonsar en un llaüt, es necessiten moltes ganes!


Wikiloc | Ruta AIGÜESTORTES-MIRADOR DEL PORTARRÓ-AIGÜESTORTES\nAIGÜESTORTES-MIRADOR DEL PORTARRÓ-AIGÜESTORTES\nSortim del planell d'Aigüestortes on ens deixa el Taxi.\nPrimer anem al mirador de Sant Esperit on veiem al fons el llac Llebreta, desprès ja agafem la ample pista molt be pavimentada, passem pel costat del refugi de l'Estany Llong on segueix la ample pista però ja força empedrada i empinada.Passem a tocar del Estany Llong i una vegada deixat enredera l'estany, la pista comença agafar altura, veurem l'Estany Redò i l'estany Llong d'un altre perspectiva, seguim `puixant fins el Portarró d'Espot. En aquest punt val la pena desviar-nos a la dreta seguint l'indicador del Mirador que amb uns 15 minuts hi arribarem i gaudirem de la vista de l'estany de Sant Maurici i Els Encantats.\nDe baixada reseguim el mateix camí que de pujada, però una mica abans d'arribar a l'estany Llong ens desviem a l'esquerra per admirar el Pi monumental de Peixarani, que es troba a uns 10 minuts del camín principal.\nSeguim la mateixa pista que de pujada i al arribar al planell d'Aigüestortes veurem a la nostra esquerra un pont i passarella de fusta que travessa el riu, on podrem gaudir dels meandres del riu i zones humides del pla d'Aigüestortes. Aquesta passarella de fusta ens deixarà molt a prop del nostre punt de sortida on hi ha una caseta de fusta d'informació i un servei de taxi per fer la baixada.


Infiltració islàmica a les illes. | SOMCAT\nInfiltració islàmica a les illes.\nPosted at 10:28h in Nacional, Totes\tby\tinfo@somcat.cat 0 Comentaris\nPer la via de les lleis promulgades pels multis (llei 26/1992, de 10 de novembre. Com podeu veure el “suport legislatiu” a aquesta salvatjada ja ve de lluny)… l’islam s’introdueix a les escoles balears i avança arreu dels Països Catalans.\nAra, desenvolupant aquesta llei, la mesura ha estàt aprovada pel Govern balear format per PSOE, PODEMOS I Més, en teoria la formació que defensa la catalanitat de les illes.\nAquesta és la perversió més gran que s’ha fet contra la nostra identitat, assimilar el “ser català” amb “ser mundialista immigracionista», un parany subtil i letal. És urgent construir un nacionalisme català que assenyali com a principal enemic aquesta perversió suïcida.


Continuen les oposicions a la Sanitat\nLa Conselleria de Salut i el Servei de Salut de les Illes Balears han continuat amb les proves de selecció opositora de nou personal.\nLa Conselleria de Salut i el Servei de Salut de les Illes Balears continua, aquest dissabte, els exàmens de les convocatòries del concurs oposició per cobrir 17 places vacants de personal estatutari de la categoria de facultatiu/facultativa especialista en medicina interna.\nVal a dir, tal com ha recordat el Govern, que el 7% del total de les places es reserva per a persones amb un grau de discapacitat igual o superior al 33%, «sense perjudici que s’hagi d’acreditar la capacitat funcional per acomplir les funcions pròpies de la plaça».\nAquest dissabte han començat les proves, en un torn únic; han tengut lloc simultàniament a Mallorca, Menorca i Eivissa, concretament a l’Hospital Universitari Son Espases (Modul H, -1) a Mallorca, a l’Hospital General Mateu Orfila a Menorca, i l’Hospital Can Misses a Eivissa. En total s’hi han presentat 73 aspirants, 53 a Mallorca, 6 a Menorca i 14 a Eivissa i Formentera.\nA Mallorca, per fer les proves han fet falta 6 representants del tribunal i 16 col·laboradors. A Menorca, hi ha participat 1 representant del tribunal i 2 col·laboradors. Per altra banda, a Eivissa hi ha acudit 1 representant del tribunal i 4 col·laboradors.\nTal com ha volgut recordar el Govern, aquest procés d’oferta d’ocupació pública «és un més de la convocatòria més important que es realitza a les Illes Balears en aquest àmbit». L’any 2018 s’han duit a terme les proves selectives de nou categories, amb una oferta de 979 places per a 4.925 sol·licituds rebudes.\nFinalment, el Govern Armengol ha volgut resaltar que «en la legislatura anterior no es varen reservar les places de reposició dels anys 2012, 2013 i 2014». A més, es varen deixar de convocar els exàmens que ja estaven prevists per a l’any 2012. «Aquelles mesures varen fomentar l’eventualitat laboral i varen debilitar la xarxa sanitària pública», han assegurat.


Última hora : Espanya: AICA ultima el Pla de Control - carndeporc.cat, el web de la indústria càrnia\nEspanya: AICA ultima el Pla de Control per realitzar les seves investigacions d'ofici en la cadena alimentària\nAICA està ultimant l'elaboració del Pla de Control que li permetrà fer efectiva les investigacions d'ofici en la cadena alimentària.\nDimecres 2 juliol 2014 (fa 4 anys 18 dies)\nEl director de l'Agència d'Informació i Control Alimentaris (AICA) del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, José Miguel Herrero, ha avançat que AICA està ultimant l'elaboració del Pla de Control que li permetrà fer efectiva les investigacions d'ofici en la cadena alimentària.\nSegons ha explicat Herrero, l'Agència d'Informació i Control Alimentaris es va crear amb la finalitat de controlar el compliment de la llei de mesures per millorar el funcionament de la cadena alimentària, pel que fa a les relacions comercials entre els operadors de la cadena alimentària, tant agricultors i ramaders com fabricants d'aliments i begudes, i distribuïdors.\nHerrero ha puntualitzat que AICA té capacitat per proposar sancions, i que les seves actuacions d'inspecció es realitzen bé per denúncies que es presentin o mitjançant ofici, a través del seu Pla de Control, que precisament conté les directrius i línies de treball per dur a terme les inspeccions d'ofici que AICA desenvoluparà en els pròxims mesos.\nAixí mateix, el director d'AICA ha indicat que l'Agència iniciarà i instruirà el procediment sancionador si detecta que s'ha comès alguna de les infraccions determinades en la llei. Alhora, "col·laborarà amb altres institucions, fent trasllat de les seves investigacions a l'autoritat competent, si detecta infraccions a altres normes, com la venda a pèrdues", ha aclarit.\nDilluns, 30 de juny de 2014/ MAGRAMA/ Espanya.\nRússia: Mesures de restricció al porcí de Letònia03-jul-2014 fa 4 anys 17 dies\nBrasil: Rússia lidera les exportacions de carn de porc01-jul-2014 fa 4 anys 19 dies