SK Horácká Slavia Třebíč » Po náloži Drakům míří Bílé hvězdy do Kadaně, podaří se jim navázat na výborný zápas?\nT ř e b í č - Třicátým druhým kolem budou již tuto sobotu 14. prosince pokračovat souboje na prvoligových kolbištích. Bílé hvězdy jedou po parádním středečním utkání proti Šumperku bojovat na sever Čech. Jejich dalším soupeřem jim totiž bude tým SK Kadaň. První buly bude vhozeno v tradičních 17:30 h. Z vítězství se doposud v této sezóně radovali vždy domácí, byť ani jeden ze zápasů neskončil v základní hrací době. Bílé hvězdy jedou na Sever bojovat po skvělém výkonu a zaslouženém vítězství 7:1 na d Šumperkem. Sedmičku naopak obdrželi Kadaňští u sousedů v Havlíčkově Brodě. Kdo se bude radovat ve třetím vzájemném souboji?\nKadaňští prozatím neprožívají příliš podařenou sezónu. Podíváme-li se na našeho příštího soupeře očima statistik, zjistíme, že se týmu pod vedením hlavního kouče Karla Soudka letos moc nevede. Mužstvo, které v loňské sezóně skončilo se ziskem 92 bodů na pátém místě a bylo čtvrtfinálovým soupeřem Bílých hvězd, doposud (po 31. kole) nashromáždilo 35 bodů a aktuálně mu patří dvanáctá příčka ze čtrnácti možných. Je také nutno dodat, že na osmou pozici, zaručující účast v play-off mu schází pět bodů, což je určitě hratelný rozdíl. Před posledním domácím zápasem s Českými Budějovicemi se k týmu navíc navrátil trenér Jiří Čelanský.\nStejná pozice, dvanáctá, patří Kadaňským i v tabulce domácích týmů. Z patnácti utkáních hraných ve svém stánku, odešli domácí s výhrou za tři body celkem v pěti případech, zcela bez bodu skončili šestkrát, čtyřikrát se v Kadani body dělily. Horší bilanci doma má jen již Horácká Slavia a Most.\nV brankovišti Kadaně najdeme nejčastěji Matúše Kostúra. Jak by ne, když se svoji úspěšností zákroků 93,74% je momentálně šestý nejlepší brankář, který se prohání po prvoligových kluzištích. Kanadskému bodování Kadaně vévodí stálice Jiří Charousek, který se svými 25 body za 13 branek a 12 asistencí je zároveň nejlepším střelcem a nahrávačem svého týmu. Za zmínku stojí i střelecká potence Romana Chlouby za 11 vstřelených branek.\nZatím posledním odehraným zápasem byl pro Kadaň souboj s v Kotlině, tedy s týmem Rebel Havlíčkův Brod. Po první dvacetiminutovce mohli ještě žlutočerní pomýšlet na bodový zisk, když prohrávali 2:1, ale po pěti havlíčkobrodských brankách ve druhé části se naděje pomalu vytratila. Kadaň tedy stále čeká pod trenérem Jiřím Čelanským na první vítězství a v Brodě utrpěla prohru 3:7. Za posledních osm utkání nastřádala Kadaň pouze dva body.\nPoslední tří zápasy Severočechů\nOlomouc – Kadaň 4:0\nKadaň – České Budějovice 0:1 sn\nHavlíčkův Brod – Kadaň 7:3, branky Kadaně: Ton, Opalek, Mainer\nBílé hvězdy venku září\nBílé hvězdy to na venkovních kluzištích umí. Posuďte sami – ze šestnácti výjezdů se Slávisté vrátili s prázdnou pouze čtyřikrát a šestkrát sebrali domácím týmům body všechny. Rovněž šestkrát museli přistoupit na dělení bodů a za zisk 27 bodů venku jim patří skvělá čtvrtá pozice mezi všemi prvoligovými týmy.\nRadost z výsledků mimo domácí arénu však může mírně kazit výsledkový podprůměr z domácích zápasů. Blýskání na lepší časy by mohlo přinést poslední domácí vítězství nad jindy houževnatým Šumperkem. Bílé hvězdy se do draků zakousli již od počátku a zahnali je do vlastní sluje s porážkou 7:1. Až další zápas před vlastním publikem ukáže, zda začne Horácká Slavia stoupat i tabulkou domácích zápasů. Věříme, že ano, a že tento tým bude opět pravidelně bodovat i doma! Sílu a potenciál na to rozhodně má.\nSlávisté vycházejí s precizní defenzívy a ze spolehlivých výkonů Martina Faltera. který s úspěšností zákroků 92,25% stále drží elitní desítku všech prvoligových gólmanů. Jeho výkon vynikne ve srovnání času pobytu na ledě. V tomto parametru totiž drží oblíbenec domácího publika prvenství za 1597 minut. Není vytěžovanějšího prvoligového gólmana!\nBílé hvězdy si v posledním odehraném zápase pořádně zastřílely a zlepšily si tak i svoje osobní statistiky. Se dvaadvaceti body za 5 branek a 17 asistencí je nejproduktivnějším hráčem a nahrávačem zároveň Lukáš Nahodil. Roli obávaného střelce zastává Tomáš Vondráček s dvanácti přesnými zásahy, na dostřel mu jsou desetigóloví Jakub Čuřík a Jan Křivohlávek.\nHavlíčkův Brod – Horácká Slavia 3:2p, branky Třebíče: Nahodil 2\nHavířov – Horácká Slavia 3:1, branka Třebíče: Křivohlávek\nHorácká Slavia – Šumperk 7:1, branky Třebíče: Vondráček 2, Laš 2, Křivohlávek, Čuřík, Wasserbauer\nPoslední vzájemné zápasy Kadaně s Třebíčí\nKadaň – Horácká Slavia 4:3p, branky: Jíra 2, Hromas, Chlouba – Zohorna, Vondráček , Čuřík\nV Kadani se sice prosadili nejprve domácí, Třebíčští ale ještě v první třetině skóre otočili brankami Zohorny a Vondráčka. Domácím se podařilo vyrovnat, ale zásluhou Jakuba Čuříka Bílé hvězdy opět vedly. I na jeho branku našli Severočeši odpověď, utkání tak dospělo do prodloužení. V něm ujel Jíra a rozhodl o vítězství domácích.\nHorácká Slavia – Kadaň 2:1sn, branky: Káňa, nájezd Čuřík – Bartejs\nHorácká Slavia začala utkání náporem, ale ten vyšel vniveč. Naopak hosté se při vlastním oslabení ujali vedení. Do druhé třetiny vstoupili domácí ještě aktivněji, ale ani dvojnásobná výhoda k brance nevedla. Podobně tomu bylo i ve dvacetiminutovce třetí. Když už to vypadalo, že utkání vyhrají Kadaňští, tak se do puku opřel Káňa a vyrovnal. V následném prodloužení branka nepadla. Dovednostní soutěž již byla loterie, kterou zvládli domácí bravurně.\nHavířov – Šumperk, Litoměřice – Havlíčkův Brod, Benátky nad Jizerou – Mladá Boleslav, Beroun – České Budějovice, Jihlava – Olomouc, Most – Ústí nad Labem.


Vítejte na webových stránkách Dance Club Slaný.\nDance Club Slaný - výuka tance\n„Je mnoho různých povolání, ale tanec je poslání, ve kterém čas není ničím a jeho náplň vším.“ Martha Graham\nMenuÚvodní stranaAktualityRozvrh treninkůVideogalerieFotogalerieOcenění DC SlanýKe staženíKontakt Vítejte na webových stránkách Dance Club Slaný.\nI letos se opět chystáme na MISTROVSTVÍ SVĚTA !!! Počínaje druhou zářijovou neděli začínáme na plno trénovat na novou taneční sezónu a zároveň se připravovat na Mistrovství světa 2016, které se i letos tradičně koná v Liberci v zábavním centru Babylon. Jaké formace letos povezeme ještě nění zcela jasné. Můžeme však prozradit, že budeme zaručeně bojovat na poli Street Dance a Show Dance ve formacích a v kategorii Street Dance Show v sólových vystoupeních. http://www.latinofestival.cz/domains/latinofestival.cz/index.php/en/ - Zde oficiální stránky šampionátu :) Těšíme se na celý šampionát i organizaci WADF - World Artistic Dance Federation https://www.youtube.com/watch?v=JkD0qGRYBHE\nDANCE CLUB SLANÝ vznikl v roce 2013. Již 5 let před tím naše taneční skupiny působili pod DDM Ostrov Slaný. V září roku 2013 se ale rozhodly osamostatnit se a tak vznikl Dance Club Slaný. Náš taneční klub čítá více jak 80 tanečníků různého věku. Tančí u nás děti a mládež od 5 do 20 let. Věnujeme se převážně moderním stylům tance jako je STREET DANCE, DISCO DANCE, SHOW DANCE. Mezi své taneční sestavy ale často řadíme i scénický, výrazový tanec. Věnujeme se hlavně tanečním formacím pro 10 a více tanečníků. V našem klubu můžete najít momentálně 5 tanečních skupin.\nTaneční skupina DANCING FLOW\nTaneční skupina DANCING STORM\nTaneční skupina DANCING WAVE\nTaneční skupina DANCING RAIN\nTaneční skupina BENJAMINS\nVšechny taneční skupiny jsou od letošního roku soutěžní :-). Ročně se zúčastňujeme zhruba 10 regionálních tanečních soutěží po celé ČR. Během května reprezentujeme město Slaný na MISTROVSTVÍ ČESKÉ REPUBLIKY Děti fitness aneb sportem proti drogám. V listopadu tomu tak je zase na MISTROVSTVÍ SVĚTA WADF Babylon world dance championship v Liberci. Taneční sezonu tradičně zakončujeme akademíí ve slánském divadle.\n© danceclubslany.netstranky.cz - vytvořte si také své webové stránky zdarma


Zábavné hry na cestu autem | Medvidkovehracky.cz\nDruhá část článku o aktivitách na dlouhé cesty autem přináší opět zábavné hry pro celou rodinu. Hry prověří slovní zásobu dětí, posvítí si na jejich pozornost, soustředění, představivost a fantazii. Dlouhé hodiny zábavy a smíchu jsou zaručeny!\nTuto hru jistě důvěrně znáte. Její princip je velmi jednoduchý – jeden člen rodiny řekne slovo a ten další musí říct slovo, které bude začínat na poslední písmenko předchozího slova. Pokud je například první slovo květ, druhé musí začínat na T, např. tkanička. To další zase na A – autobus, následující na S – sněhulák atd.\nHru můžete trochu zkomplikovat tím, že zvolíte téma, například sport, škola, zahrada a podobně. Možná se to nezdá, ale tato hra vyžaduje pozornost a samozřejmě dobrou slovní zásobu, která se díky hře ještě rozšíří.\nŠibenice (nebo i Oběšenec) je spíše vhodná pouze pro pasažéry sedících na zadních sedadlech. Jeden hráč si vymyslí slovo a na papír udělá tolik čárek, kolik má slovo písmen. Toto bude jediná indicie, kterou ostatní hráči dostanou. Hráči postupně hádají písmena a za každé neuhádnuté písmeno se na papír nakreslí jedna část šibenice – nejprve podstavec, pak sloup, rameno šibenice, provaz, hlava, krk, trup, nohy a ruce. Když je šibenice s oběšencem hotová a slovo ještě není uhodnuto, hra končí prohrou.\nPokud chcete, aby měly děti více času na hádání, můžete trochu pozměnit pravidla a nakreslit detailnější šibenici – panáček může mít například i oči, nos, ústa a oblečení. V případě, že hru hrajete se staršími dětmi a chcete to trochu zkomplikovat, nakreslete samotnou šibenici předem a domalovávejte už jen oběšence.\nCo se stane, když se více lidí rozhodne říci jednu pohádku či příběh? Pořádná zábava a smích jsou určitě zaručeny. Začněte vyprávět příběh tím, že řeknete jednu jednoduchou větu. Zvolte si pořadí a ten, kdo následuje po prvním hráči, musí v příběhu pokračovat. Hra takto pokračuje v podstatě, dokud vás nepřestane bavit. Výsledkem bude jistě zábavný, možná dokonce bizarní příběh bez hlavy a paty, který vás však rozesměje. Pokud chcete, aby hra trvala o něco déle, věty si zapisujte na papír. Budete tak mít zároveň vzpomínku na tuto hru.\nHru s názvem Abeceda zná každý s trochu jinými pravidly. Ta „naše“ Abeceda je velmi jednoduchá – opět si zvolte téma (např. ovoce, zelenina, barvy, oblečení) a začněte od písmene A vymýšlet slova, která do této kategorie patří. Samozřejmě, v abecedním pořadí. Například – ananas, banán, citron, datle...\nKdyž se vám podaří úspěšně dokončit celou abecedu, přejděte na jiné téma. Můžete si stanovit časový limit, který hru trochu usnadní a předejdete tím také hádkám mezi dětmi, které budou chtít více času. Nepodařilo se vám v průběhu minuty vymyslet žádné slovo? Ztrácíte kolo a pokračuje další hráč.\nDokážete najít v jednom slově i jiné? Vyberte vy nebo někdo jiný slovo složené z více písmen, napište ho velkými písmeny na papír (nebo každému hráči na menší papír) a pokuste se z těchto písmen poskládat co nejvíce dalších slov. Ty nemusí být nutně složené ze všech písmen původního slova. Například slovo stolek v sobě ukrývá slovo kostel, ale i loket a sto. Tato hra dá pořádně zabrat všem členům rodiny, ale opět se při ní perfektně rozšíří slovní zásoba a bodovat v ní budou děti, které hodně čtou.\nDěti narozené v novém miléniu možná nikdy neviděly kabelový telefon, ale princip této staré známé klasiky jistě pochopí. Hra je však vhodná pouze na zadní sedadla a pro větší počet hráčů. V případě, že máte pouze dvě děti, počkejte s jejím hraním až do cíle a zahrajte si ji všichni spolu například na pláži. A jak se tedy telefon hraje? Hráč číslo jedna si vymyslí slovo a pošeptá ho hráči sedícímu po jeho pravici.\nTen ho pošeptá zase dalšímu a poslední hráč slovo vyřkne nahlas. Jde v podstatě o to, že jeden z hráčů nemusí slovo zachytit správně a poplete ho, takže k poslednímu hráči se často dostane něco úplně jiného. Pak vám zbývá už jen hádat, kdo udělal chybu jako první a zasmát se na chybném, hluchém telefonu.\nHledáte více inspirací na hry vhodné do auta? Přečtěte si první část článku a nezapomeňte nakouknout i do kategorie Aktivity s dětmi, kde najdete množství aktivit k vodě, hádanky a omalovánky.


Hotel Klika | Hotel České Budějovice\nRodinný hotel, který patří k Českým Budějovicím\nVyplňte, prosíme, následující údaje a klikněte Pokračovat\nRodinný hotel v srdci Českých Budějovic\nHotel Klika má dlouholetou tradici. Nachází se v nejstarší historické zástavbě centra města v přímém sousedství kostela Obětování Panny Marie z 12. století, zároveň však v klidném prostředí Sokolského ostrova, Zátkova nábřeží a soutoku Vltavy a Malše.\nHotel Klika byl zde budován rodinou Klikových. Za více než 20 let své existence se stal nedílnou součástí tohoto malebného místa.\nRodinný hotel se orientuje na zákazníky, kteří ocení individuální a klidný přístup k hostovi s cílem maximálně uspokojit jejich přání. U hotelu Klika naleznete i zázemí soukromého parkoviště pro vaše auta, kola či motorky a bezdrátové Wi-Fi připojení k internetu.\nCena pokoje začíná na 950,- Kč. V ceně ubytování je zahrnuta bohatá snídaně s vždy čerstvými rohlíky z místní pekárny.\nceník lokalita KUDY K NÁM\nKlika Kitchen & Coffee je moderní budějovická restaurace\nRestaurace Klika Kitchen & Coffee funguje nezávisle na hotelu a je oblíbeným místem pro setkávání místních obyvatel i turistů, kteří si potrpí na kvalitní české kuchyni z lokálních a sezónních surovin od malých farmářů. Klademe důraz na individuální přístup k jednotlivým hostům a jejich přání pro rodinné i firemní oslavy. Restaurace postupně dostává i moderní vzhled, kde u původní zdi ze 14. století nalezne příjemné posezení 40 osob a dalších 20 míst se nachází v zimní zahradě s výhledem na řeku. V létě otevíráme slunnou zahrádku přímo na nábřeží u řeky.\nRezervace stolu Denní nabídka jídelní lístek o restauraci\nProhlédněte si náš hotel\nPokud chcete vědět více o hotelu a restauraci, podívejte se do naší fotogalerie. Prozkoumejte, jaké balíčky pro vás nabízíme či jaký kulturní program se během Vaší návštěvy ve městě koná. Věříme, že se poté rozhodnete pro Vaši návštěvu právě u nás. Budeme se těšit.\nfotogalerie HOTELOVÉ BALÍČKY zarezervovat pobyt\nPo 10:30 - 22:00\nÚt - So 10:30 - 22:00\nNe 10:30 - 22:00\nV případě potřeby ubytování mimo tuto dobu, kontaktujte prosím recepci na +420 774 328 555 nebo hotel@hotelklika.cz\nHotel KLIKA v Českých Budějovicích hodnocení


Plzeň hraje v Příbrami. Má jí co oplácet - Deník.cz\nPlzeň hraje v Příbrami. Má jí co oplácet\nNa podzimní zápas doma s Příbramí fotbalisté Viktorie Plzeň nevzpomínají rádi.\nVysoký favorit totiž doma jen remizoval 1:1 s týmem, který předtím inkasoval od Opavy pět gólů a od Jablonce dokonce šest. A to ještě musela Viktoria odvracet porážku, protože od 19. minuty prohrávala gólem Fantiše. Petržela sice po půlhodině hry vyrovnal, ale na vítězný gól se Plzeň nezmohla.\nV neděli v Příbrami tak mají svěřenci kouče Pavla Vrby svému soupeři co vracet. Navíc – pokud si chtějí udržet kontakt na první Slavii a odstup od třetí Sparty – nemohou si nějaký výpadek dovolit.\nLehké to ale Západočeši mít nebudou. Příbram čekají v nadstavbě boje ve skupině o udržení, v tabulce je třetí od konce. „Pohled na tabulku mluví jasně – domácí potřebují každý bod, aby měli co nejlepší postavení před boji v závěreční části ligy. Body ale potřebujeme i my – chceme být co nejblíže Slavii. Z tohoto pohledu to bude zajímavé utkání,“ míní trenér Viktorie Plzeň Pavel Vrba.\n„Útočíme na druhý nejvyšší získaný počet bodů v lize v historii Viktorie. Věřím, že v Příbrami body získáme,“ dodává kouč, kterému kvůli vyloučení v zápase s Ostravou bude chybět útočník Jean-David Beauguel.\nReprezentaci doplní obránci Moravčík, Jeřábek a Sklenička\nDobře bránit musí celý mančaft, ví před "Bolkou"…


ROCKSHOCK - www.irockshock.net - Nashville Pussy dovedou Prahu k orgasmu!\nNashville Pussy dovedou Prahu k orgasmu!\nPublikoval: JO - Úterý, 15.02. 2011 - 21:51:59\nPochopitelně především k tomu rock' n'rollovému … i když nic není nemožné. Za to první ale každopádně ručím! Tenhle pohlavně smíšený kvartet z americké Atlanty se totiž ani já sám nebojím přirovnat k AC/DC či Motörhead, tedy přesně k těm legendám hřmotně kytarového žánru, na něž samotní protagonisté a protagonistky NASHVILLE PUSSY vlastnoručně přísahají. Jejich muzika má – bez ohledu na poloviční dámskou účast, nebo možná právě díky ní? – ty správný koule nebo, chcete-li, náboj, drajv, tah na branku … drzost, vtip, špinavost … a v neposlední řadě i tematicky nosné nápady. A ať je slyšíte kdekoliv a kdykoliv, vždycky je bezpečně poznáte. A to sakra není málo!\nOvšem k tomu, stát se vpravdě kultovní záležitostí, jak se to zpovykané sebrance okolo kytaristy, zpěváka a skladatele Blainea Cartwrighta během doslova pár let podařilo – existují od roku 1997 –, vám nestačí jenom umět dobře hrát, zpívat a natáčet desky, které mají hlavu a putu. Musíte fanouškům nabídnout 'něco' navíc. Něco, kvůli čemu si od vás nechají s radostí opakovaně nakopat zadek a ještě vám za to budou platit.\nBlaine na to šel takříkajíc od lesa. Vyzbrojen zkušenostmi z dob působení ve formaci Nine Pound Hammer, která o sobě s oblibou prohlašovala, že hraje 'cowpunk', smíchal v jednom kotli všechny své milované žánry od punku, boogie, psychobilly až po jižanský rock, k nim přidal textovou adoraci všemožných sexuálních praktik, alkoholu, drog, motorů a zbraní a jako třešničku na už tak dost lákavém dortu předhodil lačným fanouškům ještě vlastní blonďatou manželku, skutečně šikovnou kytaristku Ruyter Suys s řádně vyvinutým hrudníkem, v rafinovaně průhledném prádélku. Když sestavu NP posléze doplnila nefalšovaná, snad na všech zákoutích obrovitého těla tetovaná amazonka – baskytaristka Corey Parks, mimochodem sestra úspěšného basketbalisty Cherokeeho Parkse, bylo definitivně hotovo. Již první oficiální nahrávka Let Them Eat Pussy (1998) a související domácí propagační turné po klubech vyvolaly v undergroundu poprask. Pohříchu zcela zasloužený. Druhou desku High As Hell už naživo propagují i v Evropě, Austrálii a Japonsku. Žel již bez Corey, která si ze dne na den sbalila kufry. Šuškalo se cosi o tom, že jí Ruyter byla nevěrná. Za pár let si každopádně, podnikajíc tou dobou především jakožto oděvní návrhářka, vzala Duana Peterse z US Bombs, do jehož boční kapely Die Hunns posléze naskočila. Na jejím postu v NP se pak vystřídalo několik o poznání méně nebezpečných s(v)lečen, až se stálou členkou stala Karen Cuda. A když už jsme u toho, ani na bubenické stoličce dnes nesedí zakládající Adam Neil, Cartwrightův dávný spoluhráč z Nine Pound Hammer, který si to po čase z NP namířil do The Hookers. Blány nyní, ve společné rytmice právě s Karen, otlouká Jeremy Thompson.\nZatímco druhou desku vydali po necelých dvou letech od debutu a stejně tak dlouho jim trvalo, než po dvojce vyšla trojka Say Something Nasty (2002), mezi třetím a čtvrtým řadovým počinem uplynuly roky tři – Get Some nese datum 2005. Od léta páně 2009 pak má kapela na svém kontě pět oficiálních řadových desek a nepočítaně různých krátkometrážních, koncertních i jinak raritních emisí včetně dvou DVD. Svůj zatím poslední studiový akt From Hell To Texas, ale pochopitelně nejen jej, přijede 20. února opravdu naživo představit svým českým fanouškům do pražského klubu Exit Chmelnice. A těch doslova pár pamětníků, mj. třeba Vlasta Henych nebo Jirka Rogl, s nimiž jsme se 10. září 2003 sešli a ztráceli ve Futuru na vůbec prvním a bez ohledu na mizernou návštěvu perfektním koncertě Nashville Pussy v Praze, mi může dosvědčit, že to tentokrát rozhodně nebude jejich zdejší premiéra. A naopak – že to bude zatracená jízda!\nPředskakovat bude dvojice pražských, stylově spřízněných formací. Pětice BLACK BULL s Lucií Roubíčkovou za mikrofonem a čistě pánské trio THUNDERBIRDS.\nNeváhejte a přijďte se na vlastní kůži přesvědčit, že i kapela, která byla nominovaná na tak sofistikovanou cenu, jakou je v zámoří Grammy (v kategorii 'Nejlepší metalový výkon' za skladbu Fried Chicken And Coffee), dokáže rozpoutat pravé a nefalšované rock'n'rollové peklo.\nVíce na www.nashvillepussy.com a www.exitchmelnice.cz


V Bělohorské ulici došlo ke střetu tramvaje a osobního automobilu. Na místě zasahují hasiči z petřinské stanice a HZS DPP.\nProfesionální hasiči ze stanice Písek zasahovali v Miroticích, části obce Radobytce, kde na vodní plochu unikly ropné látky z kolového nakladače. Hasiči na hladinu instalovali sorpční hady. Sanaci zajistí majitel. Hasiči hady na hladině nechali do druhého dne.\nU obce Uhelná se převrátil traktor s mladými býčky, řidič byl převeze do nemocnice\nVe čtvrtek 15. března 2018 byla v 10:13 hodin oznámena na operační středisko Hasičského záchranného sboru Olomouckého kraje dopravní nehoda traktoru nedaleko obce Uhelná…\nDopravní nehoda dvou osobních vozidel se stala na křižovatce před vjezdem do fakultní nemocnice ve Zborovské ulici. Na místo vyjeli profesionální hasiči z centrální stanice. Místo události zajistili a provedli protipožární opatření. Nehoda se obešla bez zranění. Havarovaná vozidla odstranili hasiči mimo komunikaci, aby neblokovala provoz.\nTáborská profesionální jednotka zasahovala u nouzového otevření dveří bytu, a to v Leskovické ulici v Táboře.


V kavárně Dvě vrány se ochutnávali exotická a nevšední jídla. Skvělý večer plný povídání, informací a ochutnávek se zde uskutečnil už po druhé! A plánujeme třetí termín v kterém zavítáme až do daleké Indie! Během dvouhodinového programu měli návštěvníci možnost ochutnat hmyzí kuchyni, ale také exotické ovoce Durian a krokodýlí maso! Vše doplněno spousty informacemi a povídáním Milana Václavíka o tom, co všechno se ve světě konzumuje.\nMasopust v Protivíně! Tento víkend jsem navštívili vydařený masopust v jihočeském Protivíně. Bylo to už podruhé, tak jsme se moc těšili na skvělou atmosféru této rozměrem malé, ovšem programem nabité odpolední akce. program byl zahájen průvodem masek kolem náměstí a ve 14:00 jsme nastoupili my s naší show "Hmyz na talíří" Stejně jako v roce 2016 jsme měli obrovský úspěch a užili si nekonečný zájem účastníků. Mezitím na pódiu pokračoval program jako vystoupení vietnamského tan\nRegion Tour opět letos nabídnul návštěvníkům během čtyř dní spousty inspirací, kam všude se dá cestovat nejen po ČR, ali i do zahraničí. Byla zde možnost nakouknout do jednotlivých regionů, ochutnat místní speciality a připravit se na to, co Vás může na cestách potkat. V rámci festivalu zde byli desítky přednášek a my jsme nesměli chybět! Milan Václavík, kuchař a cestovatel, každý den přednášel o exotických jídlech. Nejen hmyz můžete potkat na talíři na svých cestách, ale set\nPrvní naše lednová akce se konala ve Velkých Pavlovicích v krásných prostorách Ekocentra Trkmanka. Byli jsme pozvání se svou hmyzí show na vernisáž putovní výstavy Společenský život hmyzu. Výstava představuje úžasný svět miniaturních, avšak o to zajímavějších tvorů. Prostřednictvím textů, obrázků, fotografií, exponátů ve vitrínách a živého hmyzu v insektáriích přibližuje základní témata týkající se sociálního života hmyzu. Autory výstavy jsou zaměstnanci Muzea Vysočiny Jihlav


Snížení energetické náročnosti budovy SOŠ Jana Tiraye, Tyršova 239, Velká Bíteš - Město Velká Bíteš\nSnížení energetické náročnosti budovy SOŠ Jana Tiraye, Tyršova 239, Velká Bíteš\n„Snížení energetické náročnosti budovy SOŠ Jana Tiraye, Tyršova 239, Velká Bíteš“\nČíslo projektu: CZ.1.02/3.2.00/12.14058\nAkceptační číslo: 12126133\nMěstu Velká Bíteš byla na základě žádosti v rámci 35. výzvy OPŽP poskytnuta podpora ze Státního fondu životního prostředí ČR v rámci Operačního programu Životního prostředí, prioritní osy 3 – Udržitelné využívání zdrojů energie, oblasti podpory 3.2 – Realizace úspor energie a využití odpadního tepla.\nPodpora je určena na akci „Snížení energetické náročnosti budovy SOŠ Jana Tiraye, Tyršova 239, Velká Bíteš“. Tento projekt je podporován Evropskou unií – z prostředků Fondu soudržnosti v částce 1 902 726,70 Kč a dále Státním fondem životního prostředí částkou 111 925,10 Kč. Celkem město Velká Bíteš obdrží na výše uvedenou akci dotaci ve výši 2 014 651,80 Kč.\n29.05.2012 - akceptování žádosti o podporu ze SFŽP ČR v rámci OPŽP,\n28.11.2012 - registrace akce - vydán registrační list,\n24.06.2013 - uzavřena smlouva o dílo mezi objednatelem městem Velká Bíteš a zhotovitelem, Vanderlaan s.r.o., V Předpolí 1452/30, 100 00 Praha 10 na realizaci akce,\n16.07.2013 - zahájeny vlastní stavební práce na akci,\n30.09.2013 - předání díla městu Velká Bíteš,\n17.10.2013 - uzavřena Smlouva č. 12126133 o poskytnutí podpory ze Státního fondu životního prostředí ČR,\n10-11/2013 - žádosti o platbu - zaslání dotace na účet města.\nPoradenská společnost Energy Benefit Centre a.s., pracoviště Poděbradova 285/109, 612 00 Brno nám pomohla s žádostí o dotaci včetně příloh. Dále nám zpracovala projektovou dokumentaci a zajistila organizaci výběrové řízení na zhotovitele stavby.\nPředmětem stavby bylo zateplení obvodového pláště vnějším kontaktním zateplovacím systémem s tepelně izolačními deskami z expandovaného polystyrenu EPS 70 šedý (s příměsí grafitu) v tl. 150 mm. Dále byla zateplena stropní konstrukce posledního nadzemního podlaží, tj. podlaha půdy a to minerální vlnou o celkové tloušťce 240 mm. Rovněž střecha nad schodištěm spojujícím přední a zadní budovu SOŠ byla zateplena tepelným izolantem v tl. 240 mm, ale v tomto případě se použily desky ze stabilizovaného polystyrenu EPS 100 S. Nezapomnělo se ani na zateplení stropu v nevytápěném suterénu, který byl zateplen deskami z minerální vlny tl. 100 mm.\nStávající dřevěná okna byla nahrazena novými plastovými okny s lepšími tepelnými vlastnostmi. Vstupní dřevěné dveře byly z důvody vyšších nároků na mechanickou odolnost nahrazeny hliníkovými. Celkový vzhled budovy pak dotváří nová fasády. Stávající bílý břízolit na fasádě domu nahradila probarvená omítka zrnitosti 2,0 mm na bázi silikonu, která budovu školy jistě oživila.\nK dnešnímu dni je celá akce kompletně dokončena a nezbývá nám nic jiného, než si přát spokojené užívání a za rok příjemnou úsporu na energiích.


VALENTÝN, HISTORIE A FAKTA | THE SENSES\nVALENTÝN, HISTORIE A FAKTA\nNapsal(a) Martina Napsáno 16. leden 2019 Kategorie Lifestyle\nJelikož se svátek sv. Valentýna blíží rychlostí světla a vánoční výzdobu vystřídala červená a růžová barva a vše ve tvaru srdce, od čokoládových pralinek po plyšová zvířátka, podívaly jsme se trochu blíže na historii tohoto svátku. Ačkoliv mnoho lidí dnes tuší, že je tento den pojmenován podle jakéhosi italského kněze Valentýna, nemyslím si, že by znali celou historii.\nA právě té jsme se dnes podívaly na zoubek.\nAčkoliv nám historie nedává žádné záruky o původu tohoto svátku, víme, že nese známky křesťanství starověkého Říma. Pokud budeme pátrat po spojitosti mezi romantikou a tímto obdobím, musíme se přenést k festivalu Lupercalia, který se konal vždy v polovině února a pravděpoodbně byl oslavou buď řecké vlčí bohyně Lupy, která prý kojila římské hrdiny Romula a Réma či Fauna, boha plodnosti.\nOslavy začínaly zvířecím obětováním a následně byly mladé dívky rituálně pleskány pásky ze zvířecí kůže a krve, aby jim byla dána plodnost pro následující rok.\nŘeknu vám, že tohle nezní moc romanticky!\nV 5. století, pravděpodobně ve snaze festival Lupercalia kristianizovat, ustanovil papež Gelasius 14. únor dnem sv. Valentýna.\nAle kdo je můj Valentýn?\nCo se týče skutečného sv. Valentýna, tam máme hned nekolik kandidátů.\nPodle jedné legendy byl sv. Valentýn římský kněz, který žil ve 3. století, za vlády císaře Klaudia II. Klaudius byl ctižádostiví vládce a jeho válečné výpravy odváděli vojáky od rodin na velmi dlouhou dobu. Ti byli unavení, stýskalo se jim po milovaných ženách a neměli chuť pro něj válčit. A protože Kladius potřeboval motivované vojáky a měl dost zamilované a dle něj díky lásce oslabené armády, zakázal uzavírat manželství.\nOtec Valentýn se císařovu nařízení vzepřel a dál v tajnosti oddával zamilované páry. Za to byl později uvězněn a odsouzen k smrti.\nŘíká se, že ho ve vězení mladí novomanželé, které oddal, navštěvovali a nosili mu květiny a vzkazy jako symboly jejich vděčnosti.\nPříběh dále uvádí, že se otec Valentýn zamiloval do dcery svého žalářníka, které v den své popravy, 14. února, poslal vzkaz podepsaný “Od Tvého Valentýna”.\nA tak se zrodila tradice posílání valentýnských dopisů, vzkazů a přání.\nValentýn moderní doby\nPředlohou pro dnes velmi oblíbený a hojně využívaný valentýnský motiv se stal Cupid, okřídlený “dohazovač”, který byl původně římským bohem lásky a později inspiroval křesťanské cherubíny.\nPokud se dnes oprostíme od křesťanské minulosti, jen v Americe je sv. Valentýn jeden z nejvíce oslavovaných svátků. V průměru si zamilovaní darují více jak 180 milionů rudých růží a přes 36 milionů bonboniér ve tvaru srdce. A to nemluvíme o množství přáníček, večeří a šperků.\nRočně tento svátek přinese obchodníkům téměř 14 bilionů dolarů.\nTak co myslíte? Jsou tyto legendy pravdivé či se nás historie snaží jen zaslepit láskou?\n« 5 TRENDŮ MODERNÍHO EVENT MANAGEMENTU\nSOUTĚŽNÍ START 2019 »


Nocí jede strach - Šťastné ženy - zábava, soutěže, články, diskuse to jsou Šťastné ženy\nVracíme se z koncertu známé skupiny. Přestože se blíží půlnoc, v autě je výborná nálada. Reproduktory duní známou muzikou z cédéčka, které jsme si tam koupili, a všichni si pozpěvujeme. Tedy až na Ivoše, jehož bučení se za zpěv pokládat nedá.\nPavel řídí, jednou rukou poklepává do rytmu na volant a my vzadu používáme přední opěrky jako bubínky. Když vyjedeme na kopec, už vidíme za lesíkem vlídná světla vzdálené vesnice. Pavel vyhodil rychlost a auto se vlastní vahou sune z kopce.\nNajednou přehrávač zmlkne. Autem se nese jen naše produkce, která postupně utichá. Náhle je úplné ticho a tma. Dokonce zhasla celá přístrojová deska. Ani jeden ciferník na nás nebliká, ani světlomety nesvítí. Pavel dupne na brzdu, není totiž vidět ani na krok. Marně se snaží otáčet klíčkem, startér ani nemukne. Zmáčkne páčku od kapoty a vystoupí. S ním vystupujeme i my a Pavel strká Ivošovi baterku.\n„Hele, sviť mi pořádně na motor.“ „Ty blůmo, nevíš, jak ti mám svítit, když máš vybitou baterku?“ „To není možný, ještě před koncertem jsem si s ní svítil, když jsem hledal za sedadlem zapadlý zapalovač. Na, posviť mi aspoň s ním. A bacha, ať nevybouchneme!“ Tmou se nese zvuk škrtání a...nic. Tma je pořád.\nUvědomila jsem si, že nesvítí ani hvězdy. Tedy nad námi. Noc je mrazivá, ještě před odjezdem na nebi zářily milióny chvějivých lampiček a bledé měsíční světlo dopadalo na čerstvý sníh. Teď mám pocit, jako by se nad námi rozprostírala veliká černá deka.\nZachvěju se. Nevím, jestli je to mrazem nebo tím divným pocitem kolem žaludku. Když zvednu hlavu, zahlédnu kousíček hvězdné oblohy v dálce. I ta však pomalu mizí. Nad námí se rozlévá černočerné jezero. Naše zmatené hlasy znějí dutě jako v uzavřené místnosti.\n„Kluci, nezdá se vám, že je tu něco divného?“ ozve se Mirčin tichý nesmělý hlásek. „Tum, tum, tum, tum!“ Z hluboké tmy se ozve zvuk podobný vzdálenému dusotu neviditelných kopyt. Temný a zlověstný. „Sssssslyšíte to taky?“ Zdá se, že slova mi zamrzla v ústech a zuby mi drkotají. Chladem i strachem...\n„Jó, nedíváš se moc na televizi? Znáš Akta X? To jsou mimozemšťani a jdou si pro tebe!“ Ivoš je očividně v klidu. Já tedy ne. Nevidím ani na krok a své přátele okolo sebe jen tuším.\nTmou zavane proud mrazivého vzduchu. K dusotu se přidává i ostrý, svištivý zvuk, který se nepodobá ničemu, co znám. Nahmatám dvířka od auta a vsunu se zpátky na zadní sedadlo. To mi dodá aspoň slabý pocit pomyslného bezpečí.\n„SSSS, tum, tum, tum!“ Neviditelný zvuk se přibližuje a je stále zlověstnější a hlasitější. Slyším i to, jak někomu z kamarádů drkotají zuby. Na sedadlo vedle mne vklouzla Mirka a přitiskla se blíž ke mně. Vpředu ve tmě, kde by měl být konec pole a kraj řídkého lesíka, jako by temno trochu řídlo. Zdá se mi to, nebo vidím slabou bleděmodrou zář, která se k nám blíží?\nPlíživý strach se mě zmocňuje stále víc. Mirka musí vidět totéž, protože začíná hystericky pofňukávat. Kluci se o něčem šeptem domlouvají, a když se modravá zář začíná měnit v nezřetelné obrysy, oba v jednu chvíli skočí zpět do auta a zabouchnou dveře. I přesto slyšíme dusot, který buší ve stejném rytmu jako naše srdce. Stále se to blíží. Myslím, že jsem se zbláznila.\nTo, co se na nás temnotou řítí, vypadá jako jezdci z Pána prstenů. Čtyři obrovské postavy v kápích sedí na koních, jejichž kopyta se vznášejí asi metr nad zemí. Scéna je tím příšernější, že jejich obrys vytvářejí modravé paprsky. Jen tam, kde končí kápě, probleskují rudá světélka na místech očí. Stejná hrůza na nás civí i tam, kde studené světlo tvaruje obrys koňské hlavy.\nNeviditelná kopyta temně dusají, mrazivý vítr slyším svištět po kapotě. Mirka vyjekne a hlavu zaboří do mého klína. Začne nezadržitelně hystericky škytat a třese se tak, že mě málem shodí pod sedadlo. Celé auto zalije mrtvolné světlo. V jeho mrazivém třpytu vidím, jak si kluci sevřeli ruce a strnule zírají na ten výjev.\nČtyři příšerní jezdci z Apokalypsy... duní mi neustále hlavou. Nedokážu od nich odvrátit hlavu. Auto se rozhoupe ze strany na stranu, jak se nad přední kapotou prohnala obrovská kopyta. Nadechla jsem se a zavřela oči jako před skokem do hloubky. Najednou cítím, že se mnou někdo třese.\nOtevřu oči, je stále tma. V tu chvíli se jako mávnutím kouzelného proutku ozve zvuk motoru a rozsvítí se všechny ciferníky. Bůhví proč se spustí i stěrače a vrzají po předním i zadním skle. Na obloze jako by někdo roztáhl obrovskou oponu. Měsíc svítí vlídně a hvězd je jako střípků z rozbité vázy.\n„Co, co, co..... to bylo?“ zašeptá Ivoš. „Ttttto nevím...“ Pavlův hlas zní stejně vyděšeně. Mirku musíme vzkřísit, protože strachy omdlela. Když Pavel rozechvělýma rukama uchopí volant, toužíme všichni jen po jediném: být doma a v bezpečí. Tohle nám asi nikdo nikdy nevysvětlí.\n23.11.2007 Rubrika: | Komentářů 15 | Vytisknout\nDiskuse ke článku - Nocí jede strach\nbabkatapka - 23.11.2007 15:29\nTo jsem se krásně bála, díky Vikino!!! To je aspoň konec\nStanik - 23.11.2007 14:45\nelephant: jasne, avolal Truhlikuuuu... nezeeen tak...\na taky .. hou hou hou.. streste se ubozi smrtelnici :-)))\nelephant - 23.11.2007 11:48\nVikina - 23.11.2007 11:44\nelephant: a kdo říká, že ne, jenže co sním, propadne ven\nelephant - 23.11.2007 11:07\nVikina: podle toho jak vypadáš, musíš mít furt hlad\nViv :o) - 23.11.2007 11:01\nVikina - 23.11.2007 10:45\nelephant: ne, to jsem já\nelephant - 23.11.2007 9:51\nVikina: já to jen zkoušela, já věděla, že to neprojde a fakt nevypadal jeden z nich nějak takhle?\nVikina - 23.11.2007 8:40\nelephant: nebo zvířátka bez Petrovských\nelephant - 23.11.2007 8:18\nno jestli jeden jel na bílým koni a notovali si:"my jsme malá, blíže neurčená, hospodářská zvířátka a my jsme se ztratila, bééébééé" , tak v tom případě to byli 4 jezdci Jakokalypsy\nSheeni - 23.11.2007 8:12\nVikino, si prostě boží!!\nAja - 23.11.2007 7:57\nLenkaT - 23.11.2007 7:34\ndadka - 23.11.2007 5:55\nsanbibi - 23.11.2007 3:28\nbravo...konecne peknej konec


Premiéra: Neděle 2. 9. 2012 na ČT1\n00:00:17 Dobrý den, tady je OBJEKTIV. Vítejte.\n00:00:21 Kam se dnes společně podíváme?\n00:00:24 Tady je přehled toho, co jsme pro vás připravili.\n00:00:28 Prý je to dokonalá prázdninová destinace.\n00:00:32 Řeč je o Sicílii.\n00:00:34 Tamní život vám OBJEKTIV přiblíží hned v úvodu.\n00:00:38 Pak se vydáme do centra Kuala Lumpuru.\n00:00:41 Malajské metropoli místní říkají "Kej El"\n00:00:45 a tohle město skutečně žije.\n00:00:47 Buzuluk, město pod Uralem.\n00:00:50 Po stopách českých vojáků budeme pátrat ve 3. reportáži.\n00:00:54 Na závěr vás vezmeme na místo, kterému se říká Hanojský Hilton.\n00:01:00 A nejde o 5hvězdičkový luxus.\n00:01:06 1. reportáž nás zavede do Itálie, na Sicílii.\n00:01:10 Od sjednocení Itálie pod Garibaldiho praporem\n00:01:14 uplynulo minulý rok už 150 let.\n00:01:17 Do té doby žila každá část Itálie podle svého.\n00:01:21 Jinak se žilo na bohatém severu, či chudém jihu.\n00:01:25 I když se mnohé za ta léta změnilo,\n00:01:28 to podstatné stále přetrvává. Itálie je moc dlouhá\n00:01:33 a rozdíly mezi severem a jihem se nijak nesetřely.\n00:01:37 Sicílie je největším ostrovem Středozemního moře.\n00:01:42 Učiněný prázdninový ráj.\n00:01:44 Navzdory nádherným plážím bije její srdce ve vnitrozemí.\n00:01:49 Najdete tady místa a lidi zajímavější i autentičtější.\n00:01:53 Například sedlák Nicolas, který sám spravuje farmu\n00:01:58 poblíž města Caltagirone. Tento chlapík to neměl lehké.\n00:02:05 Siciliáni jsou na nepřízně osudu zvyklí.\n00:02:09 Nicolas není vyjímkou.\n00:02:11 Třebaže má jenom jednu nohu, zvládne zřejmě úplně všechno.\n00:02:17 Dokonce i malou vinici s italskou odrůdou Sangiovese.\n00:02:31 Pěstovat v této vyprahlé půdě víno není snadné.\n00:02:35 Nemám žádnou mechanizaci a všechno musím dělat ručně.\n00:02:40 Voda tu není, prší málokdy,\n00:02:43 tak se o zavlažování musím postarat sám.\n00:02:47 Z Nicolase vyzařuje spokojenost.\n00:02:50 Víno je dobré, takže co víc si přát.\n00:02:54 Sicilský venkov se na rozdíl od turistického pobřeží\n00:02:58 mění jen velmi zvolna.\n00:03:00 Součástí ostrovního folklóru je i tenhle expresivní zpěv,\n00:03:07 nebo bláznivě vyzdobené povozy, kterým se říká carreto.\n00:03:12 Ve skromnějším provedení jste je dřív našli v každé vesnici.\n00:03:17 Teď už je uvidíte jenom vzácně.\n00:03:24 Carreto se na Sicílii používaly a dodnes občas používají\n00:03:30 hlavně při slavnostních příležitostech.\n00:03:33 V tomhle případě se carreto flegmaticky tvářící koník\n00:03:38 zdobí pro vesnickou svatbu.\n00:03:44 Těchto vozů je málo proto, že ty staré, původní,\n00:03:48 se už rozbily a výroba nových je hodně pracná.\n00:03:56 Správné carreto musí hrát všemi barvami.\n00:04:00 Z téhle fotky je zřejmé,\n00:04:02 kolik lidí se na výzdobě tohoto vozu podílelo.\n00:04:08 Je jich tolik proto, že každý se specializuje na něco jiného.\n00:04:13 Někdo umí namalovat svatého, jiný zase Mussoliniho\n00:04:21 nebo Kennedyho.\n00:04:28 Výzdoba těchto povozů nepodléhá žádným pravidlům.\n00:04:33 Je závislá pouze na fantazii a libovůli tvůrců.\n00:04:39 Během našeho rozhovoru se už jiné vyzdobené carreto\n00:04:43 vydalo k domu nevěsty, aby ji, coby originální prataxi,\n00:04:49 dopravilo před místní radnici.\n00:05:01 Dál už všechno probíhalo podle známého scénáře,\n00:05:05 tak můžeme naši pozornost obrátit jinam.\n00:05:17 Lehce skanzenální výpravu do Sicílie staré,\n00:05:21 která pomalu mizí, teď vystřídá malý exkurz do Sicílie mladé,\n00:05:26 dokonce velmi mladé.\n00:05:28 Jsme v jedné školce na předměstí Katánie.\n00:05:32 Děti tu mají besídku. Zítra jim začínají prázdniny.\n00:05:36 I tady jsou školky státní i soukromé.\n00:05:40 Na rozdíl od nás je rozdíl mezi nimi o něco větší.\n00:05:45 Rozdíl mezi státní a soukromou školkou je v tom,\n00:05:49 že co si zaplatíš, to máš. Že máš servis.\n00:05:53 Děti do soukromé školky mohou chodit od 6 měsíců,\n00:05:57 mají tam volnou otvírací a zavírací dobu,\n00:06:01 můžeš si to přizpůsobit svému režimu.\n00:06:05 Je o děti lépe postaráno.\n00:06:08 V naší školce mají všechny učitelky vysokou školu.\n00:06:13 I ta školka je pěkná. Mají mnoho didaktického materiálu,\n00:06:19 spoustu hraček, věnují se jim, jezdí na výlety.\n00:06:23 Je tady vidět ten rozdíl. Je to i v kvalitě personálu.\n00:06:30 Hlavní problém státních školek je totožný se situací\n00:06:35 v ostatních státních institucích.\n00:06:38 Získat pěkné místečko ve státní zprávě\n00:06:42 bývalo v Itálii terno vždycky.\n00:06:45 Pokud se jako učitelka dostanu do státního zařízení,\n00:06:50 do jakékoliv školy, mám tam místo jako státní zaměstnanec.\n00:06:55 Tak mi z toho místa nikdo nedostane.\n00:06:58 Beru každý měsíc plat a mohu být nemocná jak dlouho potřebuji.\n00:07:04 Plat mám jistý a nikdo tam nekontroluje kvalitu mé práce.\n00:07:12 Školní besídka se nese v duchu 150. výročí vzniku novodobé Itálie.\n00:07:18 Tento akt sebou nepřinesl jenom sjednocení státu,\n00:07:23 ale i povýšení státního úřednictva na úroveň moderní šlechty.\n00:07:28 Římem řízenou byrokracii tu od té doby začali lidé chápat jako zlo,\n00:07:34 proti kterému se nedá nic dělat. Něco jako krupobití, nebo kobylky.\n00:07:40 Možná proto tady hrdina Garibaldi až tak ve velké vážnosti není.\n00:07:45 Obyvatelé jižní Itálie se většinou shodují na tom,\n00:07:50 že se jejich postavení sjednocením země nezlepšilo, spíš naopak.\n00:07:59 Malajské metropoli Kuala Lumpuru nikdo z místních neřekne jinak,\n00:08:04 než anglickou zkratkou "Kej El".\n00:08:07 Vyjadřuje to touhu obyvatel Malajsie,\n00:08:10 aby toto asijské město ekonomicky a technologicky patřilo na Západ.\n00:08:16 Když se ulicemi Kuala Lumpuru projdete, tak zjistíte,\n00:08:21 že se to Malajcům povedlo už dávno.\n00:08:24 Nenajdete tu známky chudoby,\n00:08:26 nebo slumy jako v jiných asijských zemích.\n00:08:30 Uchvátí vás zajímavá architektura, čisté ulice a kulturní diverzita.\n00:08:36 Abyste aspoň trochu zachytili atmosféru mizející Asie,\n00:08:41 začněte svou prohlídku Kuala Lumpuru\n00:08:44 v potravinové tržnici Chow Kit.\n00:08:47 Možná to není v souladu s evropskými předpisy,\n00:08:52 ale tohle je způsob, jakým se na Východě po staletí obchodovalo.\n00:08:57 Při dodržení základních pravidel\n00:09:00 je to čistý a bezpečný způsob nákupu ryb, masa, zeleniny\n00:09:05 a dalších produktů.\n00:09:08 Z tržnice s tradiční asijskou atmosférou přeskočme do 21. stol.,\n00:09:13 do kualalumpurského nadzemního metra.\n00:09:17 Přezdívá se mu ale také "monorail", protože jezdí po jediné koleji.\n00:09:22 V metru potkáte muslimské ženy v typických šátcích,\n00:09:27 ale především tu chybí řidič.\n00:09:30 Celý dopravní systém je plně automatizován.\n00:09:34 Šest linek vás proveze kolem kualalumpurských mrakodrapů.\n00:09:39 Citlivost obyvatel Kuala Lumpuru dokazuje i tahle zvláštní stavba.\n00:09:44 Bývala to centrální tržnice,\n00:09:47 které před 30 lety hrozilo zbourání.\n00:09:50 Památkáři ji ale zachránili a proměnili v místo zábavy,\n00:09:55 procházek a módních butiků.\n00:09:58 V okolí tržnice najdete nejstarší domy ve městě.\n00:10:02 Kuala Lumpur byl založen teprve v r. 1857.\n00:10:06 Tyto stavby pocházejí z počátku 20. století.\n00:10:10 Nedávné tradice obyvatelům města nezabránily ve výstavbě chrámů,\n00:10:15 které vypadají, jako kdyby tu stály řadu let.\n00:10:20 Tenhle buddhistický svatostánek se jmenuje Shu Yuen\n00:10:24 a je vyzdoben pantheonem bódhisattvů,\n00:10:28 světců a dalších hrdinů lidové podoby čínského náboženství.\n00:10:33 Malajští Číňani jsou proslulí kultem předků.\n00:10:37 Lidé na fotografiích jsou mrtví, ale ne zapomenutí.\n00:10:41 Jejich příbuzní se jim do chrámu chodí klanět a přináší jim oběti.\n00:10:47 Poblíž se rozkládá starší část města, čínská čtvrť.\n00:10:52 Jsou tu romantické dvoupatrové domečky,\n00:10:56 které pochází z doby založení Kuala Lumpuru.\n00:11:01 V přízemí býval obchod, v 1. patře žila čínská rodina.\n00:11:06 Dnes jsou domky většinou opuštěny.\n00:11:09 Jejich majitelé odešli za lepším byznysem.\n00:11:13 Tato stavba odkazuje na další městskou náboženskou skupinu,\n00:11:18 etnické Malajce.\n00:11:19 Jmenuje se Masdžid Negara, tedy Národní mešita.\n00:11:24 V 60. letech 20. století byla postavena v duchu modernismu,\n00:11:29 ale částečně se inspirovala Velkou mešitou v Mekce.\n00:11:34 Hlavní kopule mešity má 18 hrotů symbolizujících 13 států Malajsie\n00:11:39 a 5 pilířů islámu.\n00:11:41 Islám je sice oficiálním náboženstvím Malajsie,\n00:11:45 ale v Kuala Lumpuru žije v harmonii s dalšími asijskými náboženstvími.\n00:11:50 Vedle Národní mešity stojí další zajímavá stavba,\n00:11:55 železniční nádraží z roku 1911.\n00:11:58 Můžete na něm obdivovat eklektickou fúzi stylů\n00:12:02 včetně maurského a mughalského.\n00:12:06 Architektonický eklekticismus, tedy míchání stylů,\n00:12:11 se odrazil i na hlavním náměstí Kuala Lumpuru,\n00:12:15 jmenuje se Merdeka.\n00:12:17 Na jeho východním okraji stojí tato budova\n00:12:21 připomínající nějaký dobrodružný orientální film.\n00:12:26 Kdysi tu sídlila britská koloniální správa.\n00:12:30 Na náměstí Merdeka byla o půlnoci 31. srpna 1957\n00:12:34 vyhlášena nezávislost Malajsie.\n00:12:37 Večer se stává centrální část Kuala Lumpuru kulinářskou zónou.\n00:12:42 V uličkách rozloží prodavači stánky s lahůdkami.\n00:12:47 Favoritem je steamboat, tedy kotel vroucí polévky,\n00:12:51 do něhož si sami namáčíte desítky špejlí s pochutinami.\n00:12:56 Když máte dost, zaplatíte podle počtu špejlí,\n00:13:01 které po vás zbyly na talíři.\n00:13:03 Bizardním ovocem Jihovýchodní Asie je durian.\n00:13:08 O jeho zápachu se vyprávějí legendy.\n00:13:11 Vůní připomíná durian\n00:13:13 směs otevřeného kanálu, hnijícího masa a zvratků.\n00:13:17 Některé hotely proto zakazují s durianem vstup.\n00:13:22 V některých zemích jihovýchodní Asie\n00:13:25 s ním nesmíte cestovat hromadnou dopravou.\n00:13:29 Kromě odpůrců má durian i zastánce. Vůně, spíše smrad,\n00:13:34 v tomto případě nekoresponduje s jeho chutí.\n00:13:38 Směsi banánového pudinku, vanilky, skořice a nebeské many.\n00:13:43 Proč toto ovoce odporně páchne? Prý má lákat zvířata,\n00:13:48 která pak rostlinu nevědomky rozšiřují.\n00:13:51 Centrem nočního města je nákupní zóna Petaling,\n00:13:56 tvořená zastřešenou ulicí.\n00:13:58 Kuala Lumpur je křižovatka kultur, která nikdy neusíná.\n00:14:03 Na slogan z Buzuluku do Prahy se pamatují starší generace.\n00:14:08 Pro ty ostatní trochu historie: během 2. světové války\n00:14:12 se v Buzuluku, městečku pod Uralem, zformovala československá jednotka\n00:14:18 generála Ludvíka Svobody a bojovala po boku Rudé armády\n00:14:23 proti německým jednotkám během okupace Československa.\n00:14:28 Za komunistického režimu se o Buzuluku mluvilo\n00:14:32 jen v propagandistických frázích, potom se na něj zapomnělo.\n00:14:37 Delegace z Prahy vítali kdysi v Buzuluku chlebem a solí.\n00:14:42 Třeba tu ze srpna 1972,\n00:14:44 která přijela Buzuluk vyznamenat řádem Rudé hvězdy.\n00:14:49 Vidíme 40 let staré záběry filmařů ze studia v Samaře,\n00:14:53 které se dochovaly díky archivům místní televize.\n00:14:58 My oficiální delegace nejsme, tak jedeme skromněji:\n00:15:02 24 hodin vlakem z Moskvy. Nádraží se od dob,\n00:15:06 kdy se tu Svobodova armáda loučila před odjezdem na frontu,\n00:15:12 rozrostlo a změnilo.\n00:15:14 Zjišťujeme, že vyznamenání z dob reálného socialismu\n00:15:18 tu dodnes berou jako velkou poctu.\n00:15:22 Dnešní, 80tisícový Buzuluk se od 40 let zvětšil asi 3krát.\n00:15:27 Staré jádro zůstalo, i s dřevěnými domy\n00:15:30 a cihlovými stavbami ze začátku 20. století.\n00:15:34 Většina budov,\n00:15:36 které užívali českoslovenští vojáci, stojí dodnes.\n00:15:40 Důstojníky rozmístili v soukromých domech,\n00:15:44 vojáky do kasáren.\n00:15:46 V domě v Komsomolské ulici 65 žil Ludvík Svoboda.\n00:15:51 Štáb měli českoslovenští vojáci ve škole.\n00:15:54 Majitele vyhnali bolševici,\n00:15:57 pak tu byla škola a dnes se tu opět učí.\n00:16:01 Místnost velitele Ludvíka Svobody\n00:16:04 už sice není možné ukázat ve stejném stavu jako za války.\n00:16:10 Tady měl pracovnu,\n00:16:12 ale co bylo v dalších místnostech, si nejsme jistí.\n00:16:16 Už se nám to nepodařilo obnovit.\n00:16:19 Víme, že v 1. patře měl štáb radiostanici.\n00:16:23 Buzuluk ležel za války v hlubokém týlu\n00:16:27 a všichni obyvatelé museli tvrdě pracovat.\n00:16:31 Povinnost platila i pro školáky.\n00:16:34 Školní budovy obsadily závody evakuované z míst obsazených Němci\n00:16:40 a nemocnice pro zraněné z fronty.\n00:16:43 To jsou chirurgické nástroje,\n00:16:46 které nám daroval chirurg místní nemocnice.\n00:16:50 Transporty jezdily denně, personál po celé dny operoval.\n00:16:55 Do buzuluckých špitálů mířili i Čechoslováci zranění na frontě.\n00:17:00 V době formování bataliónu v r. 1942\n00:17:03 si s místními vytvořili výborné vztahy.\n00:17:08 Poté, co povodeň zničila jediný most přes řeku Samaru poblíž města,\n00:17:14 byli to českoslovenští vojáci, kteří postavili most nový.\n00:17:18 Byla jsem tehdy už mladá dívka. Matka pekla pirohy a chléb\n00:17:24 a dva vojáčci k nám chodili po práci na mostě.\n00:17:28 Měli takové zkrácené válenky.\n00:17:30 Přišli a hned vlezli na pec a hřáli se tam.\n00:17:34 Když se loučili, všichni jsme plakali, rodiče i já.\n00:17:39 V městském muzeu v Buzuluku uchovávají dokumenty a fotografií\n00:17:44 od mnichovské zrady až po osvobození Prahy v r. 1945.\n00:17:49 V Buzuluku se za války formovala i polská armáda.\n00:17:53 Ta ale odsud odjela bojovat přes Írán do Itálie.\n00:17:58 Čechoslováci zabodovali tím, že sami žádali Stalina\n00:18:02 o nasazení na naší frontě.\n00:18:05 Všechny místní expozice mají jedno společné: rudé prapory,\n00:18:11 podobizny dělnických prezidentů a symboly,\n00:18:15 které se už dnes nepoužívají.\n00:18:18 Lidé na tom nic špatného nevidí, protože tak to vnímali celá léta.\n00:18:23 A o některých věcech se už mluví méně.\n00:18:27 Třeba o tom, že českoslovenští legionáři bojovali v Buzuluku\n00:18:32 už v říjnu 1918 proti Rudé armádě.\n00:18:35 Památník na buzuluckém hřbitově zmiňuje stovku jmen.\n00:18:40 53 vojáků Svobodovy armády\n00:18:43 a 47 legionářů z dob 1. světové války.\n00:18:46 Zatímco legionáři tehdy umírali v bojích,\n00:18:50 jejich následovníci ze 40 let v pracovních táborech,\n00:18:55 odkud k jednotce přijížděli především podkarpatští Rusíni.\n00:19:00 Sovětská tajná policie posílala do lágrů uprchlíky z válčící Evropy\n00:19:05 I tento dům patří k temnějším stránkám buzulucké historie.\n00:19:10 Nejdřív klášter, pak vězení NKVD, které stále produkovalo\n00:19:15 takzvané nepřátele národa i za války.\n00:19:19 Po 61. roce si ji ještě drželi prázdnou, mysleli si,\n00:19:24 že věznice se sem zase vrátí. Nestalo se tak,\n00:19:28 nám ji museli dát a začali jsme opravovat.\n00:19:32 Internací tajné policie NKVD\n00:19:35 prošlo ještě před příjezdem do Buzuluku\n00:19:39 i jádro československé jednotky.\n00:19:42 Rok a půl vojáci strávili za zdmi dvou klášterů v Suzdalu,\n00:19:47 přeměněných na vězeňské tábory.\n00:19:50 V Suzdalu měli českoslovenští vojáci zákaz vycházek\n00:19:55 a poměrně přísný režim.\n00:19:57 Do historického městečka směli jen na povolení.\n00:20:01 Přesto i tady nechali svou stopu.\n00:20:06 Je známo, že na základě prosby ředitele muzea\n00:20:10 Alexeje Alexejeviče Varganova tu jeden z Čechů\n00:20:14 zrestauroval hodiny v suzdalském Kremlu.\n00:20:18 Jsou tam dodnes.\n00:20:21 Z klášterů jsou kulturní památky a jejich nucené obyvatele\n00:20:27 připomíná expozice v někdejší věznici,\n00:20:31 která sloužila svému účelu už od 18. století.\n00:20:38 Najít další z míst nucené internace Čechoslováků, klášter v Orankách,\n00:20:44 je už trochu složitější.\n00:20:46 Vyjíždíme příměstským vlakem z Nižného Novgorodu.\n00:20:51 Vystupujeme uprostřed lesů, na stanici s názvem 296. kilometr\n00:20:56 a pak nás čeká ještě 7 km pěšky po lesních cestách.\n00:21:01 V klášteře Oranki byl na začátku války internační tábor.\n00:21:06 Sověti zde soustředili občany protektorátu Čechy a Morava.\n00:21:11 Mužstvo bylo ubytované v klášteře,\n00:21:14 důstojníci v odděleném komplexu v lese.\n00:21:18 Pamětníci si ve vzpomínkách pochvalují slušnou stravu\n00:21:23 a dostatek dřeva na topení z okolních lesů.\n00:21:27 Režim měli volný, jenže je to tu velmi osamocené místo.\n00:21:31 Tam měli cizí lidé vstup zakázán.\n00:21:35 Klášter dnes spravuje pravoslavná církev.\n00:21:38 Mnichů je ale nedostatek,\n00:21:41 a tak slouží jako útulek pro lidi na okraji společnosti.\n00:21:46 Taťána Kovaljevová žije v přilehlé vesnici Oranki.\n00:21:50 S kolegyní sbírají po domech materiály,\n00:21:54 které připomínají zdejší bohatou historii.\n00:21:58 Z místní knihovny chtějí vytvořit malé muzeum.\n00:22:03 Vojáci z někdejšího Československa tu budou mít své místo.\n00:22:09 Pětimilionová metropole Hanoj\n00:22:12 je považována za symbol kulturní a intelektuální tradice Vietnamu.\n00:22:17 Galerie a divadla tu mají sezónu celoročně\n00:22:21 a zahraniční návštěvníci jim neustále přibývají.\n00:22:25 Ve stínu hanojského downtownu tu najdete i místo,\n00:22:30 které dodnes nahání strach a oživuje bolestné vzpomínky.\n00:22:35 Tím místem je Hoa Lo\n00:22:37 a je to někdejší francouzské koloniální vězení.\n00:22:41 Využívala jej i severovietnamská komunistická armáda.\n00:22:46 Věznění američtí vojáci mu dali přezdívku hanojský Hilton.\n00:22:51 Z jedné strany se areálu někdejší věznice dotýká třída HOA,\n00:22:56 z druhé moderní budova banky.\n00:23:03 Pětimetrové obvodové zdi,\n00:23:05 které byly kdysi pro vězně nepřekonatelnou překážkou,\n00:23:10 dnes působí ve srovnání s okolní zástavbou jako dětská stavebnice.\n00:23:22 Vězení Hoa Lo začali Francouzi stavět v r. 1886\n00:23:27 a dokončeno bylo r. 1901.\n00:23:30 I když projektanti počítali s pěti sty vězni,\n00:23:35 v 50. letech 20. století jich v celách živořilo přes 2 000.\n00:23:41 Francouzská státní správa nazývala vězení Centrálním domem,\n00:23:47 což byl eufemismus, který kolonizátoři používali\n00:23:52 k označení objektu s mimořádným významem,\n00:23:56 který bylo třeba přísně střežit.\n00:24:00 Obavy z národně osvobozeneckého hnutí Vietnamců\n00:24:05 byly v Paříži mimořádné.\n00:24:11 Temné cely, kde se tísnilo až 50 lidí,\n00:24:15 zahrnovaly i celu smrti,\n00:24:18 kde je i dnes k vidění popravčí gilotina.\n00:24:22 Byly tu i místnosti, kde věznili ženy s dětmi do pěti let.\n00:24:27 Pokud byl k trestu odsouzen i francouzský voják,\n00:24:32 svůj trest si odpykával tady, v Hoa Lo.\n00:24:36 Úspěšných útěků bylo minimum, ale našly se.\n00:24:40 V březnu 1945, kdy zemi ovládali Japonci,\n00:24:44 uniklo kanalizací více než 100 vězňů.\n00:24:48 Na Štědrý den r. 1951 zase 5 odsouzenců k trestu smrti\n00:24:53 využilo nepozornosti stráží. Utekli přes vysoké zdi.\n00:24:58 Později bojovali proti Francouzům v bitvě u Dien Bien Phu.\n00:25:18 Velký návrat zažilo vězení v době americkoĐvietnamské války.\n00:25:23 Komunisté zde internovali a mučili sestřelené americké piloty\n00:25:28 a vysoce postavené Američany zajaté v době bojů.\n00:25:32 Právě oni dali káznici přezdívku hanojský Hilton.\n00:25:45 Prvním americkým vězněm byl r. 1967 pilot Everett Alvarez Junior\n00:25:51 a nějaký čas tu strávili i pozdější persóny americké politiky:\n00:25:58 John Mc Cain,\n00:26:01 James Stockdale\n00:26:05 nebo James Robinson Risner.\n00:26:09 Mučení elektrickým proudem, pálení žhavým železem,\n00:26:14 nebo bití obušky patřilo mezi nejčastější způsoby trestů.\n00:26:19 Cílem nebyla fyzická likvidace Američanů,\n00:26:23 ale snaha o psychické ponížení a naprostou rezignaci.\n00:26:27 Podobné jednání zakazovala Ženevská konvence,\n00:26:32 ale Vietnamci argumentovali válečnými zločiny,\n00:26:36 kterých se Američané dopouštěli při bojích ve středním Vietnamu.\n00:26:46 Muzeum je dnes pietním místem,\n00:26:50 které navštěvují jak Vietnamci, tak cizinci.\n00:26:54 Z někdejších 25 bloků, kanceláří, prádelny, márnice a kuchyně,\n00:26:59 zůstaly jen dva domy.\n00:27:01 V r. 1990 byl areál upraven jako muzeum.\n00:27:05 Ačkoli zejména Francouzi proti některým expozicím protestovali,\n00:27:10 je dnes Hoa Lo místem smíření a symbolem nové doby.\n00:27:25 Je tady soutěž o předplatné časopisu Koktejl.\n00:27:29 Otázka se týká Hanoje.\n00:27:32 Víte, co znamená přesně název tohoto města?\n00:27:42 Odpovědi volejte nebo esemekujte na čísla:\n00:27:46 Najdete je na webu nebo teletextu. Výherce z minula.\n00:27:59 A jsme na konci.\n00:28:00 Budeme tu zase za týden. A těšíme se na shledanou.\n00:28:05 Titulky: Méhešová Iva, Česká televize, 2012\nPrvní reportáž nás dnes zavede do Itálie, konkrétně na Sicílii. Od sjednocení Itálie pod Garibaldiho praporem uplynulo minulý rok už 150 let. Do té doby žila každá část dlouhatánské boty podle svého. Jinak se žilo na bohatém severu, jinak na chudém jihu. I když se mnohé za ta léta změnilo, to podstatné stále přetrvává. Až se chce říct, že Itálie je zkrátka moc dlouhá a rozdíly mezi severem a jihem se nijak nesetřely. Právě o tomhle se můžete přesvědčit na Sicílii.\nMalajské metropoli Kuala Lumpuru nikdo z místních neřekne jinak, než anglickou zkratkou „Kej El“. Tak trochu symbolicky to vyjadřuje touhu obyvatel Malajsie, aby tohle asijské město ekonomicky a technologicky patřilo na Západ. Paradoxní je, že když se ulicemi Kualal Lumpuru projdete s otevřenýma očima, tak zjistíte, že se to Malajcům povedlo už dávno. Jen těžko byste tu našli jakékoliv známky chudoby, nebo dokonce slumy jako v některých jiných asijských zemích. Naopak to, co vás uchvátí je zajímavá architektura, čisté ulice a hlavně kulturní diverzita, která je pro „Kej El“ tak typická.\nNa slogan z Buzuluku do Prahy se pamatují zvlášť starší generace. Pro ty ostatní jen ve stručnosti trochu historie: během druhé světové války se v Buzuluku, městečku pod Uralem, zformovala československá jednotka generála Ludvíka Svobody a bojovala po boku Rudé armády proti německým jednotkám během okupace Československa. Za komunistického řežimu se o Buzuluku mluvilo jen v propagandistických frázích, potom se na něj zapomnělo. Po stopách československých vojáků se vydali reportéři Šárka Kuchtová a Tomáš Vlach.\nPětimilionová metropole Hanoj je považována za symbol kulturní a intelektuální tradice Vietnamu. Desítky galerií a divadel tu mají sezónu prakticky celoročně a zejména zahraniční návštěvníci jim neustále přibývají. Ve stínu hanojského downtownu tu ale najdete i místo, které dodnes nahání strach a oživuje bolestné vzpomínky. Tím místem je Hoa lo a je to někdejší francouzské koloniální vězení. Později ho využívala i severovietnamská komunistická armáda a věznění američtí vojáci mu dali ironickou přezdívku Hanojský Hilton.


Passport data: Vodafone zdraží zahraniční internet na dvojnásobek – MobilMania.cz\nPassport data: Vodafone zdraží zahraniční internet na dvojnásobek\nčlánek Za měsíc začíná Nokia World, očekávejme Mango SDÍLET NA FACEBOOKU TWEETNOUT\nVodafone od včerejška zdražuje službu Passport data na stálo na dvojnásobek. Místo 177 Kč měsíčně za ni zaplatíte 350 Kč, jako kompenzaci rozšiřuje operátor počet zemí, kde lze službu využívat. Uživatele o tom informuje prostřednictvím SMS. S touto službou je možné datovat v zahraničí (ve vybraných zemích) s domácím datovým tarifem bez dalších poplatků. Na důvod zdražování jsme se proto optali přímo Vodafone:\n„Na přání zákazníků rozšíříme službu Vodafone data Passport ze 17 zemí na 41 zemí (rozšířená EU, včetně třeba Chorvatska). Dohodli jsme se tedy s více roamingovými partnery, jejichž obchodní podmínky se liší. Odráží je nová cena služby, která je stále nejvýhodnější na tuzemském trhu a velmi výhodná i v mezinárodním srovnání,“ říká tiskový mluvčí Miroslav Čepický.\nA dodává: „Cena je jednotná pro všech 41 zemí a pro všechny naše roamingové partnery v těchto zemích, abychom i nadále měli nabídky, v nichž se zákazníci snadno a rychle vyznají. Zákazníky o této změně, k níž dojde 21. října, informujeme s předstihem prostřednictvím SMS zpráv a také na našem webu.“\nČtěte také blog Mobil(n)novinky: Vodafone zpříjemňuje datování po Evropě\nJe samozřejmě na každém jednotlivém zákazníkovi jak změnu přijme, pokud ho spíše naštve zdražení nebo potěší rozšíření počtu zemí na jednačtyřicet. Nám nezbývá než konstatovat, že i po zdražení vychází Vodafone stále přijatelně.\nZa Internet v mobilu Naplno a Passport data na stálo nyní zaplatíte celkem 665 Kč. Limit FUP činí 600 MB, takže jeden megabajt vyjde jen něco málo přes korunu.\nSlužbu Passport lze využívat v celé zóně 1. Ta obsahuje následující země: Andorra, Belgie, Bulharsko, Chorvatsko, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Francouzská Guayana, Gibraltar, Guadeloupe, Irsko, Island, Itálie, Jersey, Kypr, Lichtenštejnsko, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Manský ostrov, Martinik, Monako, Německo, Nizozemí, Norsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Reunion, Rumunsko, Řecko, San Marino, Slovensko, Slovinsko, Španělsko, Švédsko, Švýcarsko, Vatikán, Velká Británie\nDiskuze (70) › Další článek: Za měsíc začíná Nokia World, očekávejme Mango\nTémata článku: Operátoři, Nákup a ceny, Vodafone, Internet v mobilu, Internet, Hospodaření a finance, Data, Přání zákazníků, Roamingový partner, Pas, Pás, Manský ostrov, Reunion, Dvojnásobek, Guayana, Voda, Francouzská guayana\nFilip Kůžel, Jozef Cmar | 43\nNitsosovi z Třince hlídá srdce "trpaslík"! I koruna je větší než…Vedro k padnutí! Pražany čeká tropický týden, bude tepleji než ve…Mladík (26) se stal nejmladším miliardářem: Vymyslel aplikaci,…\nŠumulikoski o Severní Makedonii: Panděv? NEJ hráč naší historieMourinho radí Anglii, jak za titulem. Vynechal by Sancha, Sterlinga i…ONLINE: Anglie - Chorvatsko. První zápas české skupiny na EURO\nAplikace Google Fit brzy zvládne na pozadí diktovat tempo chůzeŠéf WHO: Teorie o původu viru z laboratoře není vyloučená. Chce…Spor o Babišův střet zájmů by měl rozhodnout Evropský soudní dvůr,…\nElon Musk ukázal, jak se dá v nových Teslách hrát Cyberpunk 2077.…Místo hotelu nástroj propagandy. Nejvyšší prázdná budova na světě…Týden Živě: Co vy na to, novinky Appu a boj o mobily ve škole\nPohankové sušenkySekane znojemske bifteckyjablecna buchta VI.\nELFIUM s.r.o. - 1895532nám. Přemysla Otakara II. 2, České BudějoviceVýplň do květináče, past na škůdce a další triky, jak využít…\nIva KubelkováAmatérský triatlonista Jakub Žák (27, v modrém) na 90 km trati na…SÁZKAŘSKÉ TIPY: Ukrajina šmikne Nizozemsko, vrátí Anglie Chorvatsku…


Quality Inn Carbondale - NEJLEPŠÍ CENY ubytování ve městě Carbondale (IL)\n1415 E. Main St., Carbondale, Carbondale (IL), Spojené státy americké, 62901 - Zobrazit na mapě\nMáte dotaz pro Quality Inn Carbondale?\nQuality Inn Carbondale – podrobnější informace\nObjevujte Carbondale (IL) se skvěle umístěným ubytováním, které vám Quality Inn Carbondale může nabídnout. Toto je ideální místo na ubytování, protože jste přímo v centru dění a můžete si tuto destinaci vychutnávat plnými doušky. Jen v nemalé vzdálenosti se nachází Muzeum černé historie, Vědecké centrum, Science Center Of Southern Illinois a další významná místa.\nQuality Inn Carbondale vám poskytne dokonalé služby a zázemí, které vám jistě přijde vhod po vysilujícím cestování. Wi-Fi zdarma ve všech pokojích, zařízení pro tělesně postižené, Wi-Fi na veřejných místech, parkoviště, prádelna; to jsou jen příklady z široké nabídky služeb a vybavení, které je pro vás v tomto zařízení připravené.\nVšechny pokoje jsou vybaveny s cílem uspokojit každého hosta. Specialitou pro ty nejnáročnější hosty jsou pak pokoje, jejichž komfort ještě zvyšuje například nekuřácké pokoje, stůl, LAN připojení k internetu (bezplatné), lednička, vysoušeč vlasů a další prvky. Ať už máte sportovního ducha nebo raději v klidu odpočíváte, hotel představuje skvělé rekreační zázemí pro každého (fitness centrum, krytý bazén). Ať je důvod vaší návštěvy jakýkoliv, zařízení Quality Inn Carbondale je skvělou volbou pro váš pobyt v destinaci Carbondale (IL).


Irena Šimková - šití oděvů - Roušky | Látková ústní rouška - barevný dezén černá\nLátková ústní rouška - barevný dezén černá\nNaše cena včetně DPH: 70,00 Kč\nNaše cena bez DPH: 58,00 Kč\nLátková rouška ze 100% bavlny plátno. Poutko za ucho standartně z gumy, je možné i vázací na šnůrky. Lze vyprat na 90°C. Standartní rozměry, lze vyrobit i v dětské velikosti a ve velikosti XXL. Omezené množství.\nPři množství nad 50ks cena za 1 kus 60,-Kč.\nK objednávce prosím vyplňte váš telefon !!!\nPro lepší komunikaci k dodání roušek - děkujeme.\nPo objednání a zaplacení roušky budete zařazeni do pořadí, prosíme Vás o trpělivost, budeme Vás kontaktovat. Děkujeme.\nObjednané roušky dodáváme postupně dle času objednávek.\nNyní objenané, odesíláme nejdéle do druhého pracovního dne.


Odkud chodí spam? | Poradte.cz\nOdkud chodí spam?\nOd: pejo® Datum: 09.06.16 17:30 odpovědí: 11 změna: 12.06.16 23:54\njak mám zjistit, odkud chodí spam? Mám k dispozici jen emailovou adresu. Stránku WWW ne. Děkuji za poskytnuté rady.\nDatum: 09.06.16 17:39\nOdesilatelem spamu bývá pokaždé někdo jiný, někdy spam rozesílají i různé služby, k nimž se se svým e-mailem přihlásíte.\nDoporučuji si pro různé služby zřídit "spamový" e-mail a ten, který používáte pro běžnou komunikaci, nikam nezadávat.\nDatum: 09.06.16 18:10\nděkuji za odepsání. Nikde se neregistruji a nikam nedávám svoji emailovou adresu. Dřív jsem jsem byl neznalý a doplatil jsem na to. Musel jsem si email zrušit a založit nový. Bylo to neúnosné. Email dám maximálně do obrázku, aby to spamovací robot nemohl zneužít.\nDatum: 10.06.16 01:54\nNěkde se bez zadání e-mailu nedá obejít, např. i zde jste při registraci musel zadat e-mail.\nZ Poraďte žádný spam nechodí, ale to neplatí pro všechny služby či účty v internetu.\nDatum: 10.06.16 02:52\nvím, že někde se bez zadání e-mailu při registraci nedá obejít. Taky to některé weby zneužívají.\nDatum: 12.06.16 08:54\npejo® Datum: 09.06.16 18:10\nJeden čas bylo spamů tolik, že jsem začala podezírat seznam, že adresy poskytuje jiným objektům. Zajímavé také bylo, že na lidé.cz se kdysi museli lidé přihlašovat jen pod svou emailovou adresou. Když to změnili a začali používat jen nicky tak si uživatelé seznamu a lidé.cz oddychli, přestalo se tolik spamovat. Proto pokládám za hloupost, když je někde podmínka emailové adresy, kterou ale pak nikdo neskryje. O spamy je pak postaráno.\nDatum: 10.06.16 23:09\nUplně nejčastěji chodí spamy lidem, kteří někomu odesílají mejly - většinou hromadné a zadávají tam viditelné mejlové adresy. Možná takové mejly nejen odesíláte, ale i přijímáte. Tohle řeším tak, že všude dávám skryté adresy a je klid. Přesto spamy mám, potože ti druzí, co posílají mě, se tak nechovají.\nDatum: 11.06.16 16:02\nDafina. To je opět pěkná hloupost o tom, komu nejčastěji chodí spamy. Ty si vedeš statistiku? Stačí totiž jednou jedinkrát zadat svůj meil někomu, kdo s meilovými adresami kšeftuje a už to jede. Jsou to různé intrnetové nabídky čehokoliv.\nDatum: 12.06.16 08:56\nsebod, já vím, že jsem hloupá, hodně lidí mi to i píše do pošty, ale těší mě, že se lidé aspon zasmějí.\nDatum: 12.06.16 19:58\nnikomu nenadávám, do ničeho nikoho nenutím apod. Když mi někdo nadává, tak ho ignoruji. Když to budeš dělat, tak v tom druhém člověku vzbuzíš jen averzi či odpor. Každý je nějaký. Někdo má víc inteligence, někdo míň.\nDatum: 12.06.16 02:39\nZkuste se podívat do zápatí emailu. Dle nové legislativy tam musí být uvedeno odkud mají souhlas/právo vám posílat spam.\nDatum: 12.06.16 23:54\nco je přesně to zápatí emailu? Pokud něco chcete, pošlu screen. Děkuji za odepsání.


Nakonec budou děti udávat rodiče, že nenosí roušky. Senátor Žaloudík má velké obavy. A nepěkné informace z oboru o Prymulovi a jeho chybějící prověrce | ParlamentniListy.cz – politika ze všech stran\nParlamentníListy.cz » Aréna » Monitor » Nakonec budou děti udávat rodiče, že nenosí roušky. Senátor Žaloudík má velké obavy. A nepěkné informace z oboru o Prymulovi a jeho chybějící prověrce\nSkovajsová si hned na začátku oddechla: „Je pěkné, že vás přišlo 97.“ Lidé z publika za smíchu sálu se odhalili: „My jsme přišli později!“ Tudíž pravděpodobně nebyli zachyceni v prezenční listině. Protože od stovky přítomných by museli mít všichni protagonisté i účastníci roušky. Senátor Žaloudík uklidnil za úsměvů mnoha přítomných auditorium: „Já myslím, že je vás stále 98…“\nPrvní dotaz měl místostarosta Klatov, jehož bratr, aktivní ve spolku Bartolomeus, zorganizoval toto setkání: „My jako město jsme počítali s tím, že dostaneme od Ministerstva financí 350 až 355 milionů korun a nyní jsme v situaci, že očekáváme 290 milionů korun. Nelíbí se nám, že ta ‚stopka‘ byla příliš velká a ne vždy jsou věci promyšlené. Doufáme, že to pomine. Vždycky při akcích vás spočítáme a zjistíme, že je vás 98,“ konstatoval za smíchu a potlesku přítomných.\nŽaloudík poté uvedl: „Nemá se sahat na školy. Ono se říká, on-line výuka, ale víme, jak to ve skutečnosti vypadá.“ Ke školní docházce glosoval: „Není možné, aby si žáci šestnáctkrát za den sundávali a nandávali roušky, třeba když se jdou vyčurat. Děti jsou naivní, nevědí, všemu věří. Budou kontrolovat maminky, babičky, tatínky, dědečky, jak to, že nemají roušky. Byli tady polpotovci, maoisté, stachanovci…,“ uvedl senátor varovně.\nPozitivně-negativní a negativně pozitivní\nDalší dotaz místostarosty byl na rozdíl mezi nemocným a zdravým člověkem.\nProfesor Žaloudík mj. odpověděl: „Sešli jsme se tu, protože jsme všichni pozitivní. Pozitivně ladění. Absurdita je, že když je někdo pozitivní a není nemocný, tak je vlastně negativní. Když je někdo nemocný, chrchlá a má teploty a vy ho otestujete a bude negativní, tak je to vlastně pozitivní zjištění.“\n„Pozitivní může být samozřejmě člověk s protilátkami. Pozitivní může být na nějakého mikroba a imunita jej drží při životě. Nikdo netestuje imunitu, jestli je máme. Jestliže má někdo nějakou disfunkci imunitního systému, tak se tím nikdo nezabývá. Při testování tam může být už mrtvá část toho viru nebo vir, který je nefunkční, nějakým způsobem poškozen, ale budete pozitivní. Ale jen do deseti procent budete mít těžké příznaky, když virus skutečně budete mít, třeba zápal plic nebo pneumonii. Smrtnost je na zápal plic daleko těžší. Já jsem se nechal testovat nejen na ten covid, ale mám i dalších 19 mikrobů – 16 virů a čtyři bakterie,“ uvedl Žaloudík pyšně a pochválil se: „ To jde… jde o kvantitu. Když má člověk infekci, tak je běžné, že má deset na pátou, deset na šestou, deset na sedmou – to už je horší.“\n„Když jsme nakoupili za pět miliard ochranné prostředky a testy z Číny, které budou někdy expirovat, tak vám jistě otlučou o hlavu, když projdou. Když jste v testu pozitivní, tak je to fakt dobře. Je třeba si vyjasnit spoustu věcí, které jsou třeba si vyjasnit,“ uvedl profesor.\nŠachista Prymula bez bezpečnostní prověrky\n„Pan profesor Prymula, to je vážený člověk, náměstek ministra, před tím jej vyhodili z Hradce Králové, pak byl náměstkem ministra, ale pak odešel, protože nedostal bezpečnostní prověrku. To my jako ředitelé velkých nemocnic máme. Pan profesor Prymula říkal, že neví proč, shodou okolností pracuje pro distribuční firmy jako pan docent Maďar jakbysmet,“ konstatoval Žaloudík.\n„Proč testujeme pozitivitu zdravých lidí? Kdo se necítí, ať si roušku nosí, ale to není jen o koronaviru, proč jsme je nenosili před rokem? Byly tu velké epidemie prasečí chřipky. Muslimské ženy mají také zahalenou celou hlavu, nejen ústa, a kdo ji tam nemá, taky někam nesmí. Prostě negativní je pozitivní,“ prohlásil senátor.\nDotaz dalšího přítomného směřoval na ohrožené soukromí.\nŽaloudík na to: „Já jsem se také ptal, když máme ty greeny, jak je zajištěna obrana státu, kdyby byl ten pilot pozitivní. Informace jsou samozřejmě zajímavé zbraně. My nejsme apoštolové vědění. Ale třeba biologické oddělení Všeobecné fakultní nemocnice, co říkali, to se moc nehodilo. Soňa Peková, studovala v Americe, s přehledem to vysvětlovala z biologického hlediska, moc se to nehodí. Další člověk – paní viroložka z Moravskoslezského kraje se konečně osmělila, proč tam dělají bu bu bu a jak je to s testováním. Profesor Černý, který byl zodpovědný za intenzivní péči, hovořil o třech procentech pacientů, 97 procentům nic nebylo.\nPak ze své lékařské praxe profesor konstatoval: „My jsme blokovali minimálně dva tisíce míst v nemocnici, 50 personálu. Zažil jsem to, museli jsme střídat s polovičním počtem lidí. Pár dnů to šlo, bylo to takové cvičení, ale dlouho to nejde. A děti, co s nimi. Pět týdnů jsme si to užívali.“\nK ostatním onemocněním pak uvedl: „Byla chřipková epidemie, děti byly nemocné, známe to. Co ostatní virózy? Vrátíme se k jejich pravidelnému reportu? Tady je to tak – zajistěte mi reklamu a nezklamu,“ říká virus, komentoval situaci za smíchu přítomných Žaloudík. „Jedna naše velká televize, to bylo denní strašení lidí. Stoupala jim sledovanost.“\nSkovajsová jej doplnila: „Kazíme morálku dětem. Co se děje se seniory? Sestry, starající se o ně, hovoří o tom, že babičky a dědečkové pláčí, že raději chtějí zemřít na covid, ale že chtějí vidět svoji rodinu. Když je nebudou navštěvovat, tak jejich život že nemá smysl. Slyšela jsem od porodních asistentek, že dávaly ženám roušky. To považuji za naprosté selhání medicíny. Odnášely děti od matek a nejdříve zjišťovali, jestli nejsou pozitivní. To bylo jako v padesátých letech, že se odnášely děti od prsu,“ rozohnila se lékařka a pokračovala: „To je stejný princip, jako když kdysi přišel profesor Švejcar a řekl, že kojení není moderní. Matky, nekojte, máme tady sunar. Nikdo nevěděl, že jej uplatila tehdejší švýcarská firma, dodneška známá jako Nestlé. Pan profesor si postavil vilu na Hanspaulce a na stará kolena, když mu bylo kolem osmdesáti let a chodil do Thomayerovy nemocnice, to jsou osmdesátá a devadesátá léta, tak tam chodil a plakal. A snažil se vystupovat ve prospěch kojení. Ale on nám vnutil ten sunar!“\n„A tady je to to samé s virem. To je opatření o lidské hlouposti. Nenechte si to vsugerovat! Moje pacientka říkala, že chce maminku z domova seniorů za každou cenu domů. Když ji půl roku neviděli, ale nedokázala zajistit, aby ji propustili. Že ji tedy snad unesou! To jsou naprosto neuvěřitelné věci, které se díky covidu děly. Není přece možné, aby rodička měla na ústech roušku. A to si tam do nich někteří lidé ještě dávají nějaké stříbro a dusí se ve vlastním kysličníku uhličitým, uhelnatým, metanolem. Chirurg, když má roušku, tak stojí a něco pižlá. My máme roušku, jdeme do práce, do schodů, mluvíme, to je přece něco tak nefyziologického,“ konstatovala lékařka.\nAlfa a omega – to je imunita\nDotaz dalšího muže ve středních letech byl obšírnější. „Podceňuje se imunita. Vyvolává se strach, žijeme v biopoli a stále vysíláme informace plné strachu. Máme takový svět, jaký chceme mít. Je třeba, abychom se transformovali a pozitivně se zaměřili na své zdraví přes imunitu. Protože virus je velice inteligentní jednotka. Je to jediná inteligence v tomto chaosu. Prohlášení politiků, že mají virus pod kontrolou, je legrační. Pravda je, že virus má pod kontrolou nás, a to dobře. Co je chytřejší než virus? Naše imunita! To je nejchytřejší nad vším, co na Zemi je. Nemluvím o našem mozku, ten je mnohem zaostalejší. Ta naše vnitřní inteligence je super chytrá. Virus může lehce vyfakovat,“ řečnil dotazující za smíchu a přitakávání přítomných. „Imunita je dobrá, když dobře žijeme. My tady na Západě neumíme zdravě žít, neumíme jíst, nemáme představu o tom, co je zdravé jídlo – podívejte se do nemocnic, co se tam jí. Neumíme dýchat a neumíme spoustu věcí, co umějí divoši. Špatně myslíme. Tím pádem naše imunita skomírá. Kdybychom si pěstovali imunitu, tak se nemusíme bát žádné nemoci. Nemusíme řešit názvy virů a budeme zdravě a šťastně žít v naprosté jistotě, že naše imunita nás ochrání. A nemusíme se ani očkovat,“ ukončil své expozé tazatel za potlesku auditoria.\nSkovajsová odpověděla: „Pane doktore, je to tak! My ke zdravému způsobu života přistoupíme, až když nám teče do bot. Mělo by se začít mluvit o imunitě, jestliže z toho chceme vyjít vítězně.“\nŽaloudík na to konstatoval: „Tenhle virus je slaboučký, známe ostřejší viry! I ti imunosupremovaní pacienti mají pořád ještě nějakou imunitu.“\nOdporná dezinfekce aneb Je někdo vůbec nemocný na covid?\nNásledoval dotaz ženy, logopedky: „Sobě můžeme lhát, ale imunitě ne. Když byl vyhlášen mimořádný stav, i já jsem měla strach. Ale jak jsem to pozorovala déle, všechno jsem vydezinfikovala, umyla okna, pořád jsem je měla otevřené. Za tu dobu jsem se nesetkala s nikým, kdo by byl nemocný. Jen mně bylo oznámeno, že někde někdo měl nějaké chřipky nebo měl zvýrazněnou teplotu,“ konstatovala žena. „Nakoupila jsem si dezinfekční prostředky, ale teď už je nepoužívám, protože vím, co všechno způsobují. Co způsobují vakcíny, by si měli uvědomit rodiče, kteří přijdou k lékaři. Viděla jsem vystoupení pana Babiše a pana Prymuly. Pan Babiš říkal, že tady mezi námi virus bude, ale do té doby, dokud nebude vakcína. A pak už tady nebude,“ parodovala premiéra za smíchu přítomných. „A pan Prymula se tam zmiňuje o vakcíně. Protože jsem se mohla dostat k informacím, i co říká pan Dušek, tak co bude, až tu virus nebude?“\nŽaloudík ji svým způsobem uklidnil: „Věřte tomu, že virus tady s námi bude. I kdyby se nějak přetvořil. Naši politici se v tom vyznají. Pan premiér všechno, co myslí jako to nejlepší, není to nejlepší, ale je to pro jiné nejlepší. Pan profesor Prymula je ve svém životě velice dobrým šachistou. Já mohu předjímat jeho budoucí tah, ale už má promyšleny další.“\n(Ne)těšme se na vakcinaci\nSkovajsová na to: „Je velice těžké vytvořit vakcínu pro virus, který má v tuto chvíli po celém světě třicet podob. To bude na každou jedna vakcína? Normální viry jsou přírodní, ale tenhle koronavirus je laboratorní. Co vytvoří příroda, to se rozpadá, oběhne to zeměkouli. Určitě znáte alespoň jeden příklad ze svého okolí, kdy po očkování byly strašlivé reakce, bylo to horší než při normálním onemocnění,“ varovala přítomné.\nSenátoru Žaloudíkovi pak patřilo závěrečné slovo: „Dříve vakcíny na tuberkulózu a další, to bylo jiné. Ty bakterie podpořily imunitu. Dnes se dělají jinak, je to umělé. Když už na to máte nějaká léta licenci. A je to o tom, co tam všechno je. Jedna věc je vakcína a pak to další.“\nČSSD , senátor , Žaloudík , Skovajsová


10 nejlepších trendů v oblasti svatebních šatů pro rok 2021 - Svatební blog\nod Sára Vašková 6. ledna 2021\nTakže, abyste byli stále v obraze o nových trendech u svatebních šatů, našli jsme si čas a prozkoumali Bridal Fashion Week. A našli jsme to nejdůležitější, co potřebujete letos znát. Přinášíme nejžhavější tipy na rok 2021, s kterými zazáříte.\nDanielle Frankel / Naeem Khan / Marchesa\n1. Krátké šaty\nAť už jste nevěstou, která v duchu COVID opatření plánuje mini svatbu, toužíte po lehkém jedinečném vzhledu, nebo jen hledáte dobrou výmluvu, abyste předvedli vražedný pár bot či své luxusní nohy, tento trend svatebních šatů 2021 je pro vás. Krátké bílé šaty jsou také ideální pro všechny vaše další svatební události, jako je zkušební večeře, pokud ji děláte, nebo popůlnoční svatební šaty.\nAllison Webb / The Other White Dress od Morilee / Eisen Stein\nŽádný závoj? Žádný problém. Nejen, že svatební pláště nabízejí stejné výhody jako tradiční závoje: vizuální efekt, další vrstvu na zahalení a dojem vlečky, ale jsou také snadným způsobem, jak módně povýšit svůj svatební vzhled. Můžete si zvolit minimalisticky styl s čistým pláštěm nebo své šaty dozdobit korálkovým, krajkovým či potištěným pláštěm.\nVivienne Westwood / Naeem Khan / Jenny Packham\nPokud je někdy čas dopřát si něco extrémně romantického, je to váš svatební den. A není nic romantičtějšího, než tento nadýchaný, ultraženský detail. Načechraná volánová sukně dodává siluetě mořské panny další rozměr a plná sukně kaskádových, jako pěna splývajících volánků působí rozmarně a velice křehce.\nInes di Santo / Marchesa / Rivini\nModerní nevěsty, tak tohle je pro vás. Čisté a nesmrtelně minimalistické krepové modely převzaly otěže na Bridal Fashion Week. Hedvábí, vlna nebo syntetická tkanina se zřetelně ostrým vzhledem vytváří jedinečný efekt z pouhého materiálu, proto na jednuduchých střizích dokonale vynikne. Krep je strukturovaný, ale také dostatečně lehký, aby fungoval v jakémkoli ročním období. A pokud tíhnete k větší zdobnosti, doplňte jednoduchou krepovou sukni (nebo kalhoty!) zdobeným živůtkem či rukávy.\nInes di Santo / Alexandra Grecco / Romona Keveza\n5. Biskupské rukávy\nPočkejte, než úplně odepíšete tento trend svatebních šatů inspirovaný 80. lety. Dnešní dlouhé rukávy, na ramenou načechrané a dole úzké, mají do kýčovitě nafouklých rukávů, které nosila princezna Diana a další nevěsty její éry, daleko. Na rozdíl od 80. let, kdy móda usilovala o to, aby bylo vše co největší, se v současnosti držíme umírněnějších rozměrů. Ve vkusném provedení mají rukávy podtrhnout romantické ladění šatů.\nPokud vás tento detail oslovil, ale obáváte se, že to přeženete, zaměřte na štíhlou siluetu s nafouknutými rukávy a ostatní prvky ponechte co nejjednodušší. Nebo zkuste kompromis: odnímatelné rukávy, které můžete na recepci nebo after-party jednoduše sundat.\nElizabeth Fillmore / Danielle Frankel / Lazaro\n6. Subtilní jiskra\nTřpyt není ve svatební módě ničím novým. Na Bridal Fashion Week pro rok 2021 se objevil v podobě třpytivých tylů, látek zdobených tónovanými flitry a korálky a výrazných lesklých šperků. Tento svatební svatební trend, který je ideální pro večerní svatby, dodává éterický nádech jakékoli siluetě.\nTip: Pokud přemýšlíte o třpytivých šatech, ostatní doplňky nechte minimální, ať může vaše promyšlená róba zazářit.\nHayley Paige / Galia Lahav / Rivini\nŠiroké palazzo kalhoty jako součást overalu přinášejí mezi nevěsty svěží vítr. Tato elegantní alternativa šatů je pohodlná, lichotivá a naprosto aktuální. Bonus: Je v zásadě nemožné obléknout si jeden z těchto modelů a necítit se fantasticky. U svatebních trendů do roku 2021 zdobí bílé overaly celoplošná krajka, odepínací rukávy a třpytivé materiály.\nTemperley London / Savannah Miller / Alexandra Grecco\n8. Čtvercové výstřihy\nOstrý geometrický styl lichotí klíčním kostem a ramenům. Hranaté výstřihy byly populární už v době renesance a teď se mocně vrací. A co je na tom nejlepší? Tento trend pro svatební šaty na rok 2021 funguje u každého svatebního stylu: klasického s těžkým saténem, romantického s květinovou krajkou nebo moderního s krepem.\nKelly Faetanini / Justin Alexander Signature / BHLDN\nTato slavná silueta, kterou proslavily stylové ikony jako Kate Moss a Caroline Bessette-Kennedy v 90. letech, prožívá svatební módní oživení. Saténový model kopírující křivky, s výstřihem typu voda, funguje pro formálnější svatební obřady. Svěží šaty s úzkými ramínky jsou jako stvořené pro civilnější svatbu. Pro zjemnění velké smyslnosti tohoto trendu přidejte do svého kompletu krajkový vršek nebo odnímatelné rukávy.\nKosibah / Danielle Frankel / Alexandra Grecco\n10. Vrstvené sukně\nPokud jste na lovu efektních šatů s nějakou jiskrou navíc, ale nechcete se obtěžovat s extra plnou sukní nebo dlouhou vlečkou, právě jste našli. Vaše představy naplní šaty s vrstvenou sukní. Tento styl dodává jak princeznovské róbě, tak i áčkové siluetě štíhlých pouzdrovek objem a rozměr – ale ne váhu.\nSareh Nouri / Lazaro / Viktor & Rolf\nPrev: Svatební veletrh online? Ano! Navštivte Svatbárium na síti, máte se na co těšit\nNext: Ženich 2021. Jaké kravaty se budou nosit v letošní svatební sezóně?


Star Conflict | Gamero.cz\nStar Conflict je vesmírná free-to-play MMO akční hra ve které kontrolujete bojové lodě, kdy má každá svou roli. Hraním vyvíjíte své dovednosti, získáváte specializované schopnosti a vylepšujete své strategie proti vašim nepřátelům.\nHra obsahuje jak PvP mód, tak PvE mód, ale také vás pustí do "otevřeného světa" bez hranic. Narazíte zde také na "Sector Conquest" mód, který je přímo pro klany. Pokud jste fanoušci MOBA elementů, tak Vás jistě potěší, že i zde některé jsou.\nRok vydání:2012Typ:KlientovéJazyk:Anglický\tHrát teď


Bůh čeká i na Tvé ANO\nZkusme se vžít do Mariiny kůže. Mladá dívka žijící jednoduchým, skrytým životem někde v malé vesničce v Galileji. Zasnoubená, žijící v tichosti, navenek ničím výjimečná. A jednoho dne přichází anděl, pozdravuje ji jako plnou milosti. Ta slova jsme četli už tolikrát, že se nám zdá návštěva anděla zcela běžná a normální. Jakoby nás andělé navštěvovali každý den. Ale on pokračuje: "Počneš a porodíš syna a dáš mu jméno Ježíš. On bude velký a bude nazván Synem Nejvyššího. Pán Bůh mu dá trůn jeho otce Davida (...)", a zde se zastaví čas. Andělova slova mění během minuty celý Mariin život. Počkat! Ona má být matkou toho dlouho očekávaného Mesiáše? Mocný Bůh, který vyvedl její lid z Egypta a v dějinách udělal tolik zázraků, si vybral ji? Prostou, mladou dívku z bezvýznamného městečka? A co Josef? Marie věděla, jaký trest a potupa jí hrozí, když lidé zjistí, že čeká miminko. Řekněme si otevřeně, kdybychom stáli před andělem my, vysypali bychom na něj hned "milion" otázek, výmluv a důvodů, proč právě já nejsem ten vhodný a jmenovali bychom mu všechny překážky, které se nám zdají být nepřekonatelné. Ať měla Marie jakékoliv pochybnosti, poslední andělova věta zní jasně: "Vždyť u Boha nic není nemožného!" Znala svou poníženost, ale ještě lépe znala Boží velikost. A i když viděla mnoho překážek, věděla, že pokud je toto Boží vůle, pokud je toto Jeho plán, tak pro Něj není nic nemožné. Vždyť Jeho síla se přece dokonale projevuje v naší slabosti.\nPane, tolikrát mě zveš, abych ti posloužil, voláš mě jít za Tebou. Odpusť, že často hledím jen na svou slabost, neschopnost a možné překážky a zapomínám na to, že Ty jsi všemohoucí a tvá moudrost nemá hranic. Na přímluvu Tvé milované Marie mi dej srdce pokorné a důvěřivé, že Tobě je všechno možné a Ty jsi větší než všechny pochybnosti a překážky tohoto světa. Toužím, jako Marie říct: "Hle služebník / služebnice Páně, ať se mi stane podle tvého slova."\nPokus se být dnes vnímavý na vnuknutí Ducha Svatého, a podobně jako Maria říkat Bohu ano, i když se ti zdá, že jsi slabší jak okolnosti, nebo nejsi ten vhodný. Stačí tak málo a uvidíš, jaké zázraky se mohou dít v srdcích druhých lidí, nebo v Tvém vlastním ;)\nProtože Bůh si vybírá jednoduchost a slabost, aby právě tehdy mohl ukázat svou sílu a Lásku. Takový ON je, nádherně nepředvídatelný!


Co vydaly prohledané lokality. - DetektoRING\nStránky prohlíží 471 anonymních a 5 registrovaných uživatelů.\nPřijal: Administrátor systému - Monday, 21.05. 2012 - 08:09:07\nnám napsal(a): Dlouho jsem si pohrával s myšlenkou, důkladně prohledat profláklé, provařené lokality, které dlouhá léta v hojném počtu navštěvují hledači. Jelikož na tahle místa zásadně nechodím, o to více mě zajímalo, co tam zůstalo.\n"Co vydaly prohledané lokality." | Přihlásit/Registrovat | 2 komentářů | Vyhledávání v diskusi\nRe: Co vydaly prohledané lokality. (Hodnocení: 1)\nOd: pajik (retrix@email.cz) - Thursday, 24.05. 2012 - 19:20:07\nSystematická studie o tom, jak se Vám dařilo na lokalitách, nelokalitách. Hezké, jen tak dále, líbilo se mi to. Rozhodně lepší počteníčko, než plky v diskusi o ničem.\nOd: snedro (snedro@seznam.cz) - Wednesday, 11.07. 2012 - 18:03:28\nMám podobnou zkušenost s tím polem první průzkum sem udělal když bylo zaseto jen průzkum barvy spoustu knofle mince atd. plodina hrách na zaorání po týdnu přišla hluboká orba pak uvláčení když sem tam vlezl za tři hodiny ani jeden signál podle mě všechno spadlo dolů ! Další rok opět nic další rok konečně se ozývala barva a je to lepší a lepší rok od roku asi to každý rok leze opět nahoru než zas přijede traktor a udělá hlubokou orbu :-)


Senioři převzali ceny za výtvarná díla :: JsmeUspesni.cz\nSlavnostním vyhlášením výsledků byl včera završen v pořadí již sedmý ročník oblíbené výtvarné soutěže pro seniory s názvem "Věk pro nás není překážkou". Ceny v podobě dárkových košů a publikací o regionu převzalo z rukou hejtmana Karlovarského kraje Petra Kubise devět výtvarníků. Až do konce června se pak můžete seznámit s pracemi všech soutěžících ve vestibulu krajského úřadu, kde probíhá doprovodná výstava.\n"Velice mne mrzí, že se vyhlášení výsledků takhle pozdrželo. Museli jsme ovšem dodržet všechna vládní opatření v souvislosti se zamezením šíření koronaviru, a proto nebylo jiného zbytí, než tuto akci odložit na pozdější dobu. Věřím, že se alespoň všichni přijdou podívat na výstavu, kterou jsme pro ně připravili ve spolupráci s karlovarskou galerií umění ve vestibulu krajského úřadu," uvedl hejtman Karlovarského kraje Petr Kubis.\n"Málokterý mladší člověk by dokázal vytvořit to co vy. Navíc, pokud se podíváme na jednotlivá umělecká díla, je vidět, že inspiraci pro svoji tvorbu hledáte všude kolem sebe. Nebojíte se vyrazit ven, do přírody, a zůstáváte díky tomuto skvělému koníčku i nadále aktivní, což je velice dobře," doplnil hejtman Petr Kubis.


KŘIŽOVATKY V ČESKÉ REŽII - MZV\nKŘIŽOVATKY V ČESKÉ REŽII\nFirma Cross Zlín si v Turecku vyzkoušela, jak řídit dopravu v třímilionové aglomeraci. Teď se chystá režírovat i křižovatky a parkoviště v dánském Aarhusu.\nInteligentní řízení dopravy ve městě na dálku odhalí i špatné parkování. Foto: Cross Zlín\n„Sdílení kol nebo koloběžek je trendová věc. Auta ale z měst nezmizí, protože lidé stále budou toužit mít vlastní vozy,“ říká Tomáš Juřík, zakladatel a spolumajitel společnosti, která své výrobky a služby dodává na šest kontinentů.\nIzmir, třetí nejlidnatější město Turecka, prochází již několik let živelnou urbanizací. Jen za minulý rok počet obyvatel o desetinu narostl. V samotném městě žijí tři miliony lidí, v širším regionu pak dalších 1,5 milionu. A k tomu stejný počet registrovaných aut. Město se však kupodivu s žádnými hodinovými zácpami, které jsou běžné například v asijské části Istanbulu, nepotýká. Významnou měrou se o to zasloužil inteligentní systém řízení dopravy, který tu byl spuštěn na podzim roku 2017. Centrální dispečink, kde se informace zobrazují na obří videostěně, umí zpracovávat data ze tří tisíc čidel umístěných ve městě a pomocí čtyř stovek „chytrých“ světelných křižovatek zefektivnit průjezd Izmirem. A nejen to, turecké město na pobřeží Egejského moře má díky unikátnímu systému řízení dopravy přehled o volných parkovacích místech, může odhalovat hříšníky stojící na zákazu zastavení nebo zajistit hladší průjezd hasičským vozům a sanitkám.\nZa malou revolucí v izmirské dopravě přitom stojí konsorcium dvou českých firem, AŽD Praha a Cross Zlín, které systém v hodnotě 540 milionů korun dodalo a namontovalo. Pro Tomáše Juříka, zakladatele, spolumajitele a ředitele Cross Zlín, byl kontrakt v Izmiru nejen klíčovou referenční zakázkou, ale také velkou školou. „Turecko nám otevřelo oči. Zažili jsme tu snad všechno – politické turbulence, atentáty, pád měny. Troufám si tvrdit, že teď už si troufneme v podstatě na všechno. U každé zakázky jsme se ale naučili lépe zvažovat a řídit rizika,“ říká energický padesátník v sídle společnosti ve zlínské čtvrti Louky.\nAarhus připomíná Brno\nSpíš než Izmir, který ekonomicky nedopadl podle původních představ, Tomáš Juřík vyzdvihuje jiné město, jehož dopravu bude Cross Zlín pomocí řadičů světelných křižovatek a systému eDaptiva režírovat. Je jím dánský Aarhus. Oproti Izmiru město desetkrát méně lidnaté, zato v mnoha ohledech progresivní. „Je to takové dánské Brno, druhé největší město v zemi s vyhlášenou univerzitou. A stejně jako je Brno v lecčems před Prahou, Aarhus zase v mnoha ohledech trumfuje Kodaň,“ vysvětluje zlínský podnikatel s tím, že dánské město bude zejména pro severské trhy stejně důležitou referencí, jako byl pro Cross Zlín turecký Izmir.\nAarhus obohatí portfolio firmy, které je opravdu pestré: své výrobky a služby Cross Zlín dodává s výjimkou Antarktidy na všechny kontinenty. Má k tomu ostatně dobré výchozí podmínky. Byznys firmy se točí kolem řízení dopravy ve městech i na silnicích a je tak ze své podstaty globální. Technologie, které vznikají v někdejším Baťově městě, najdeme ve většině států Evropy, ale také třeba ve Spojených státech, Austrálii nebo Japonsku, zemi, která je co do elektroniky světovou jedničkou. Prodat svou vlastní technologii do země vycházejícího slunce se proto povede jen málokomu.\nCross Zlín ale získal i několik zakázek v zemích, které mají stále punc exotiky a v nichž lze na český výrobek narazit jen stěží. Systém pro dynamické vážení nákladních vozů za jízdy firma instalovala například v Kataru, v Ománu zase fungují zlínské řadiče semaforů. Neobvyklá navíc nebyla jen destinace, ale i cesta ke kontraktu. Na Blízkém východě si zákazník českou firmu na základě dobrých referencí sám našel. V případě takových „exotických“ zemí je pro Cross Zlín klíčové se nejprve správně zorientovat na místních trzích. A v tom mohou hodně pomoci ekonomičtí diplomaté. „Jsou to insideři, kteří jsou schopni zjistit, kdo je kdo. Díky nim omezíte riziko, že naletíte nějaké podvodné firmě, která se chce jen přiživit na vašem produktu,“ popisuje Tomáš Juřík.\nData ze všech čidel putují v Izmiru do řídící centrály městské dopravy. Foto: Cross Zlín\nCross Zlín se samozřejmě nespoléhá jen na klienty, kteří k němu najdou cestu sami. Klíčová je pro něj účast na veletrhu Intertraffic, který se jednou za dva roky koná v Amsterdamu. Loni si odsud firma odvezla ocenění Innovation Award za svůj systém OptiWim, novou generaci vah pro vysokorychlostní dynamické vážení. Technologie je světově unikátní v tom, že umí zjistit hmotnost nákladního auta v celé šířce vozovky, tedy i tehdy, když kamion například přejíždí mezi pruhy. Načasování premiéry na amsterdamském veletrhu nebylo náhodné. „Intertraffic je akce, kde nesmíme chybět. Tady se určují trendy a představují novinky. A samozřejmě sem jezdí také naše konkurence,“ vysvětluje Tomáš Juřík.\nZ té ostatně obavy nemá. „Co do velikosti se s německými nebo rakouskými konkurenty poměřovat nemůžeme. Technologicky jsme ale na stejné úrovni, nemáme pocit, že musíme dohánět Západ,“ objasňuje zlínský podnikatel. Za Cross Zlín navíc stojí i silný, lokální příběh. Z rodinné firmy, která začínala před čtvrtstoletím v kuchyni u Juříků, je dnes globální hráč s obratem blížícím se půl miliardě korun. Tomáš Juřík si navíc brzy uvědomil, že pokud chce nabízet městům v různých koutech světa komplexní řešení inteligentní dopravy, neobejde se bez robustní softwarové platformy. Před čtyřmi lety proto společně se svým společníkem Petrem Vitovským investoval do startupu Incinity, který založil programátor Lukáš Duffek. Vznikl tak systém Invipo, „centrální mozek“ pro chytrá města, do nějž Cross Zlín dodává hardware, tedy veškerou technologii, která přímo z terénu posílá data o silničním provozu. „Bez kvalitního hardwaru stavíte ve světě IT jen hrady z písku. A k obrovskému objemu dat zase potřebujete kvalitní softwarové řešení,“ popisuje vzájemnou symbiózu Tomáš Juřík.\nFirma, kterou založil a spoluvlastní, vydělává na tom, že ve městě i po dálnicích jezdí stále více osobních i nákladních aut, které nelze nechat propadnout dopravnímu chaosu. Neznamená to ale, že by Cross Zlín fandil houstnoucí dopravě a nezajímal se o moderní městské trendy. „Zásadní změny přinese elektromobilita. Měli bychom ji podporovat právě v Česku, kde jsme závislí na dodávkách ropy. Zároveň platí, že u nás velmi dobře umíme vyrobit elektřinu z jádra, takže kombinaci elektroauta nabíjeného energií z atomu bych se vůbec nebránil,“ říká Tomáš Juřík.\nTrendem podle něj je i fakt, že radnice čím dál více myslí na cyklisty a městkou hromadnou dopravu, zatímco k té individuální se chovají restriktivně. Cross Zlín s tím má zkušenosti třeba z některých čtvrtí ve Vídni, kam mimochodem své systémy také dodává. Tomáš Juřík přesto věří, že auta z měst jen tak nezmizí. Mimo jiné proto, že politici i úředníci podle něj často zapomínají na lidskou přirozenost. A k ní patří majetek. „Lidé pořád velmi rádi něco vlastní. Auto jim dává pocit svobody a společenský status, který těžko nahradíte nějakou sdílenou elektrickou koloběžkou,“ věří podnikatel, který ve světě dopravních technologií dokázal, že i nejmodernější systémy pro chytrá města mohou mít nálepku Made in Zlín.\nPředchozí Krajská exportní konference v Ostravě\nDalší SLOVENSKO SNÍŽÍ DANĚ PRO MENŠÍ FIRMY


Milan Šteindler bude hrát paní Outěchovou a stane se i průvodcem letošního Divadelního léta. - .\nPekáče buchet bude péct Milan Šteindler v roli paní Outěchové v komedii „Podivné odpoledne dr. Zvonka Burkeho“, kterou chystá pro letošní 15. ročník festival Divadelní léto pod plzeňským nebem. Legenda divadla Sklep, režisér, herec a scenárista Milan Šteindler si v režii Šimona Dominika zahraje bytnou hlavního hrdiny Zvonka Burkeho, kterého bude představovat herec Divadla pod Palmovkou Jakub Albrecht. Festival potrvá od 19. 6. do 25. 7. 2022 a kromě premiéry a deseti repríz letošní novinky nabídne i čtyři představení „Romeo a Julie“ v režii Jakuba Špalka, inscenaci studentů KALD DAMU, večer „Jsme muzikál!“ ve spolupráci s Divadlem J. K. Tyla, „Slam Poetry All Stars“ a divadelní tábor.\nVstupenky na jeden z největších českých divadelních festivalů pod širým nebem se začnou prodávat v pátek 1. dubna 2022 prostřednictvím sítě GoOut.\n15.ročník Divadelního léta bude první, který se odehraje mimo historické centrum města. Scéna vyroste tentokrát v parku na náměstí Míru v plzeňské čtvrti Bory. V předchozích letech se hrálo U Zvonu, U Ježíška, v Proluce, na náměstí Republiky a na dalších místech Plzně, která vždy vytvořila letním inscenacím jedinečnou kulisu. Součástí Divadelního léta je i bohatý doprovodný program, který přivádí na open air scénu netradiční žánry a dává příležitost mladým talentům.\nPremiéra komedie Ladislava Smočka „Podivné odpoledne dr. Zvonka Burkeho“ se uskuteční v sobotu 2. července, od 6. do 16. července se pak na scéně na náměstí Míru odehraje celkem 10 repríz. Spolu s Jakubem Albrechtem a Milanem Šteindlerem, kteří jsou na Divadelním létě nováčky, se v dalších rolích objeví tváře známé z předchozích ročníků Diana Toniková, Petr Konáš a Michal Štěrba. Scénografem bude Karel Čapek, kostýmy navrhuje Andrea Pavlovičová a hudbu skládá Matěj Kroupa. Dramaturgem je Jiří Janků.\n15. ročník, 19. června – 25. července 2022, scéna na náměstí Míru, Plzeň\nPodivné odpoledne dr. Zvonka Burkeho (premiéra 2. 7. 2022, reprízy 6. – 8. 7., 10. – 16. 7.)\nautor: Ladislav Smoček, dramaturgie: Jiří Janků\nrežie: Šimon Dominik, hrají: Jakub Albrecht, Milan Šteindler, Diana Toniková, Petr Konáš a Michal Štěrba, scéna: Karel Čapek, kostýmy: Andrea Pavlovičová, hudba: Matěj Kroupa.\nRomeo a Julie (obnovená premiéra 20. 7. 2022, reprízy 21. 7. – 23. 7.)\nautor: William Shakespeare, překlad: Josef Topol, úprava: Jakub Špalek a Lenka Bočková\nrežie: Jakub Špalek, hrají: Daniel Pivoda Ondráček, Tereza Slámová, Jan Zadražil, Eva Elsnerová, Miloslav Tichý, František Kreuzmann, Štěpán Coufal, Kristián Stolařík a kapela Krless.\nPláž (pracovní název, 19. 6. 2022)\n3. ročník studentů KALD DAMU\nJsme muzikál! (20. 6. 2022)\nSlam Poetry All Stars (25. 7. 2022)\nPrevious: Setkání s historií na náplavce začne již první dubnový týden\nNext: Carmina Vetera – taneční zpracování světových písní a balad v choreografiích Petra Zusky – od indických, přes arabské až po ukrajinské


Bez černý 'Milk Chocolat' - Sambucus nigra 'Milk Chocolat' | Zahradnictví FLOS\nBez černý 'Milk Chocolat'\nSambucus nigra 'Milk Chocolat'\nRaritní rostlina, obtížná k sehnání\nVzácný kultivar bezu černého 'Milk Chocolat' ohromuje jarním čerstvým purpurovým olistěním. Listy pak v létě získávají okrasný odstín mléčné čokolády s bledou žilkou. Velké květinové hlavy rozkvétají od července do… Vše o produktu\nUmístění rostliny: I307, mapa zahradnictví\nVzácný kultivar bezu černého 'Milk Chocolat' ohromuje jarním čerstvým purpurovým olistěním. Listy pak v létě získávají okrasný odstín mléčné čokolády s bledou žilkou. Velké květinové hlavy rozkvétají od července do září, což je později, než je u černého bezu obvyklé a lákají svou vůní včely. Po odkvětu vytváří malé černé bobulovité plody.\nRostlina pochází z čeledi Sambucaceae – bezovité a rodu Sambucus. Bez černý 'Milk Chocolat', latinsky Sambucus nigra 'Milk Chocolat', se řadí do čeledi Adoxaceae – pižmovkovité.\nSambucus nigra 'Milk Chocolat'v zahradě:\nNeobvyklé zbarvení listů\nKvete později, než je u černého bezu obvyklé\nVonící květy lákají včely\nMalé černé plody jsou vítanou pochoutkou pro ptactvo\nVhodný jako solitér nebo do skupinové keřové výsadby\nHodí se do české i okrasné zahrady\nPokud vysazujete na jaře nebo v létě, tak prvních pár měsíců dostatečně a pravidelně zalévejte. Pěstujte v jakékoliv vlhké, ale dobře odvodněné půdě na plném slunci nebo ve stínu, keř poroste i v chudých vápenatých půdách. Prořezávání je žádoucí pouze k udržení tvaru na jaře. Pokud by keř byl příliš vzrostlý a bujný, tak dobře snese i výraznější prořez. Řez provádíme na jaře, keře jsou pak hustší. Jednotlivé výhony můžeme zkrátit až o 2/3. Dospělý keř dorůstá výšky 2 až 3 metrů.