Příroda a ekosystémové služby « Institut pro Ekonomickou a Ekologickou Politiku\nEkosystémové služby jsou dynamicky se rozvíjejícím přístupem, který napomáhá pochopení významu životního prostředí pro lidskou společnost. Přístup je zaměřen na identifikaci užitků plynoucích z biologické rozmanitosti nepoškozených ekosystémů a současně na způsoby, jak tyto užitky zohlednit v rozhodovacích procesech tržního hospodářství. Ekosystémové služby představují rámec pro praktické řešení environmentálních problémů, které vznikly v důsledku nadměrné zátěže přírody.\nIEEP se zaměřuje na interdisciplinární souvislosti využívání přírodních zdrojů a poskytování ekosystémových služeb. Významnou oblastí je problematika ocenění a plateb za ekosystémové služby. Důraz je kladen na propojení teoretických poznatků z oblasti ekonomie, regionálních věd, teorie práva, ekologie aj.\nPodpora budování městských komunitních zahrad (KZ) ke zmírňování ekonomických a sociálních dopadů krizí. Více\nTvorba multidisciplinárních nástrojů pro podporu hospodaření s dešťovou vodou v obcích. Více\nVývoj nástroje a SMART metod pro ekonomické hodnocení. Více\nIdentifikace, kvantifikace a hodnocení ekosystémových služeb ve městech Drážďany, Liberec a Děčín. Více\nVývoj podpůrného nástroje pro rozhodování o energetickém využívání biomasy při zohlednění ekonomických aspektů a externalit. Více\nPodpora adaptace Prahy, Plzně, Brna a Ústí nad Labem na změnu klimatu s využítím přírodě blízkých opatření. Více\nPodpora tvorby adaptačních strategií Prahy, Brna a Plzně na klimatické změny s ohledem na potenciál zelené a modré infrastruktury. Více\nRegionální řetězce tvorby hodnot v kontextu ekosystémových služeb a biodiverzity – příklad česko-polsko-saské projektové spolupráce\nPilotní využití konceptu ekosystémových služeb k podpoře podnikání firem na regionální úrovni a optimalizace jejich vlivu na životní prostředí. Více\nESOM: Hodnotná příroda východního Krušnohoří\nOcenění užitků poskytovaných přírodou východního Krušnohoří, které vedou ke zvyšování blahobytu místních obyvatel i návštěvníků této lokality. Více\nAnalýza dosavadních zkušeností s využíváním konceptu ekosystémových služeb v akademické i politické sféře v podmínkách ČR. Více


Rozhledny a věže - Praha školním dětem!\nPrašná brána uzavírá na východě Celetnou ul. a vytváří vstup na Staré Město. Od 1. pol. 13. stol. stávala v těchto místech brána zv. Odraná. Nahradila ji dnešní brána, nazývaná původně Nová věž, postavená přímo do staroměstského hradebního příkopu, který ztratil po založení Nového Města (1348) obranný smysl. Stavba, která z důvodu přestěhování krále Vladislava na Pražský hrad zůstala, sloužila na konci 17. stol. jako skladiště střelného prachu a od té doby se nazývá Prašná brána.\nSymbol samosprávy Starého Města, z něhož se dochovala jen část původního komplexu, vznikl v roce 1338. jádrem celé stavby je gotický nárožní dům z konce 13. století s bohatě zdobeným portálem. Měšťané k němu přistavěli 66 metrů vysokou věž s kaplí a orlojem, který roku 1410 zhotovil Mikuláš z Kadaně. Prohlídková trasa seznamuje návštěvníky s cennými historickými interiéry, přístupná je i radniční věž z vyhlídkovým ochozem\nVěž Mihulka - Přašná věž\nPrůchodem z Vikářské ulice lze vstoupit na severní parkán Pražského hradu s věží Mihulkou. Byla vystavěna koncem 15. století jako součást nového opevnění, které projektoval Benedikt Ried. Jméno Mihulka pochází zřejmě až z 19. století. Dříve se věži říkalo postupně Nová, Kulatá bašta, Laboratorium nebo Švédské laboratorium a Prašná věž. 20 m vysoká věž, nejmohutnější z dělových věží severního opevnění Pražského hradu. V polovině 16. století dílna zvonaře Tomáše Jaroše, poté alchymistická dílna, nyní sbírky Vojenského historického ústavu, expozice vojenství 17. a 18. století, kovolijectví, astrologie a alchymie.\nTelevizní vysílač s vyhlídkovou terasou a restaurací. Jedná se o nejvyšší věž v České republice, dostavena v roce 1992. Z vyhlídky ve výšce 93 m je nádherný pohled na hlavní město a značnou část Čech. Nachází se ve výšce 258 metrů nad mořem.


Gabriel Kalapoš: Věřím, že lidská pohodlnost zvítězí | E15.cz\nGabriel Kalapoš: Věřím, že lidská pohodlnost zvítězí\n22. května 2012 • 10:12\nČeši jsou dobírkový národ. Pomocí této platební metody se u nás realizuje většina transakcí v internetových obchodech. Lidem totiž chybějí informace o on-line platbách, říká ředitel české pobočky platebního systému PayU Gabriel Kalapoš. Systém, který zákazníka eshopu přesměruje přímo do jeho internetového bankovnictví, začal v Česku budovat před třemi lety a teď konkuruje zavedenějšímu a známějšímu systému PayPal.\n* E15: Kolik transakcí proběhlo přes PayU za minulý finanční rok?\nZa období, které sledujeme, tedy od dubna do března dalšího roku, to bylo 1,25 milionu. Hodnota byla 660 milionů korun.\n* E15: Mohl byste to srovnat s předcházejícím obdobím?\nRostli jsme přibližně o 450 procent.\nPayPal překonal 100 milionů uživatelů\nJihoafrický Naspers kupuje vlastníka Mall.cz\n* E15: Očekáváte, že letos bude toto tempo růstu pokračovat?\nRůst už asi nebude tak dynamický, ale počítáme s růstem ve stovkách procent.\n* E15: Česká pobočka PayU vznikla loni, podařilo se jí už dostat do zisku?\nFirma jako taková zatím ještě zisk negeneruje. Počítali jsme s tím, že to bude střednědobá investice. Za firmou stojí velký kapitál mateřské společnosti PayU Naspers.\n* E15: Jaké ztráty tedy PayU loni mělo?\nTa čísla teď nemám k dispozici, ale brzy budeme mít dostupnou uzávěrku za minulý fiskální rok.\n* E15: Kdy se podle vašeho odhadu dostanete do černých čísel?\nPředpokládám, že hranice rentability dosáhneme v příštím kalendářním roce, přibližně v prvním nebo druhém kvartálu.\n* E15: Vaše marže na platebních transakcích se u jednotlivých uživatelů systému liší. Lze stanovit nějaký průměr?\nNějakou průměrnou marži můžeme těžko definovat. Pohybuje se řádově v desetinách procent z celkového obratu.\n* E15: Chystají se letos ke službě PayU připojit nějaké velké české internetové obchody?\nV jednání máme velmi zajímavé značky. Dnes můžeme říci, že vyjednáváme s většinou e-shopů z top pětky. Jednáme také s dalšími platformami, které nabízejí různé služby. Jednáme s operátory, pojišťovnami, s distributory energií. Značky postupně přibývají, získali jsme například Českou poštu, která je nyní paradoxně největším provozovatelem dobírkových služeb v České republice.\n* E15: Na partnerském serveru Aukro loni PayU využívala přibližně desetina uživatelů, bude jich letos více?\nKaždý měsíc rosteme o jednotky procent.\n* E15: Kolik uživatelů všech českých e-shopů nyní platí přes PayU, případně jaký je váš podíl na trhu?\nPodle našich výpočtů, a berte je s rezervou, využilo za polední půlrok nějakou ze služeb PayU 300 tisíc unikátních uživatelů. Tržní podíl se velmi těžko vyčísluje. Existuje několik úhlů pohledu. Můžeme se na trh dívat jako na celek, což nejsou jen e-shopy, ale i různé služby, například letenky, zájezdy nebo hotely. U fyzického zboží se uvádí hodnota 37 miliard, ale celkem se bavíme přibližně o 60 miliardách korun. Ne všichni zákazníci na tomto trhu jsou ale připraveni platit on-line. Z trhu plateb prováděných on-line jsme letos schopni obsáhnout asi 47 procent.\n* E15: Budete letos rozšiřovat počet bank, jejichž klienti budou moci platit prostřednictvím PayU?\nJednáme se všemi relevantními bankami na trhu. U těch menších jsme se minimálně ukázali, s těmi velkými průběžně jednáme už dlouho. Věřím, že už brzy bude jasné, zda budeme spolupracovat, nebo ne.\n* E15: Skupina PayU chystá expanzi na 21 trhů. O jaké země půjde?\nBudou to hlavně evropské země. Dnes to ale nemohu říci přesně, hlavně kvůli konkurenci není tato informace veřejná. V tomto roce chceme spustit pět prvních zemí, v příštím ten zbytek. Do konce fiskálního roku i Slovensko. Už teď poskytujeme servis v Turecku, což už je na hranici Evropy, takže nás zajímají i další země, nemusí to být nutně jen Evropa.\n* E15: Pokusíte se proniknout i do Spojených států, kde trhu on-line plateb dominuje PayPal?\nTento trh je obrovský a určitě velmi zajímavý, je to kolébka podnikání na internetu. Říká se ale, že pokud nemůžete hrad napadnout a zničit, tak ho obkličte a obléhejte. Myslím si, že to bude naše strategie.\n* E15: Takže se chystáte na trhy států sousedících s USA?\nAno. Není tajemstvím, že PayPal vnímáme na globálním poli jako hlavního konkurenta. Pozice PayPalu v Americe je neskutečně silná a konkurence je obrovská. Proto se dnes primárně soustředíme na trhy, na nichž jsme schopni dosáhnout úspěchu rychleji.\n* E15: Mateřská firma PayU Naspers kupuje internetový obchod Mall.cz. Budou se její aktivity na středoevropském trhu dále rozšiřovat?\nMohu k tomu říci jen to, že Mall je pro nás se svou pozicí na trhu určitě zajímavý a s Mallem už nějakou dobu jednáme.\n* E15: V Česku zatím většina plateb za zboží objednané na internetu probíhá prostřednictvím dobírky. Co brání většímu rozšíření on-line plateb?\nV prvním kvartálu letošního roku jsme provedli poměrně rozsáhlý výzkum. Potvrdila se nám jedna z našich hypotéz, že lidé především nemají informace o on-line platbách. A to je ta největší brzda rozvoje. Často jsme zjistili, že lidé si ani neuvědomili, že platili on-line. Když jsme jim připomenuli, jak ta platba funguje, vzpomněli si, že on-line platili a že to bylo fajn. Lidé, kteří už on-line platí, vnímají, že to je pohodlné a bezpečné. Z mého pohledu je dnes platba kartou on-line nejbezpečnější vůbec. Proto budeme v nejbližší době chtít lidi vzdělávat v tom, jak on-line platby fungují a jak jsou zabezpečené. Stále věříme, že lidská pohodlnost zvítězí a on-line platby se prosadí. Navzdory tomu, že Češi jsou dobírkový národ a trendem poslední doby jsou výdejní místa, která se prosazují i na úkor dobírky.\n* E15: Jak chcete veřejnost vzdělávat? Chystáte informační kampaň?\nNyní je tento projekt ve stadiu přípravy. Nebude to nějaký jednorázový výstřel, chystáme dlouhodobou komunikaci. Věřím, že do toho dokážeme zapojit také banky. Už se s nimi radíme, jak toto téma představit tak, aby ho lidé pochopili.\n* E15: Hraje svou roli v popularitě dobírky i to, že se zboží a peníze předávají „z ruky do ruky“?\nJe to takové obecné dogma, že lidé neplatí on-line, protože se toho bojí. Zčásti to může být pravda, ale největším problémem při platbě on-line jsou samotné obchody. Lidé se až tolik nebojí platit on-line, jako se spíš bojí obchodníka. Když mu věří, procento zákazníků, kteří v tom obchodě platí on-line, je mnohem vyšší.\n* E15: Odmítáte spolupráci s některými e-shopy kvůli tomu, že pro vás nejsou důvěryhodné?\nAno, děje se to každodenně. Jde nám o tom, abychom v systému měli jen e-shopy, které jsme si ověřili. Kontrolujeme, kdo za firmou stojí, ověřujeme si ji v registrech. Dokumenty vždy zasíláme na adresu, která je uvedena v obchodním rejstříku. Prověřujeme si i stránky obchodu. Sledujeme, co prodává a jak dlouho to prodává. Pokud u něho narazíme na nějaké zboží, které je proti obchodním podmínkám bank nebo je jeho prodej neetický, s firmou většinou nespolupracujeme. Když ano, tak společnost musí projít systémem ohodnocení rizika, abychom si ověřili její solidnost.\n* E15: Kolik e-shopů nyní umožňuje platbu přes PayU?\nMáme smlouvy s asi 650 e-shopy.\n* E15: Jakým tempem jejich počet přibývá?\nJe to asi 40 až 50 e-shopů měsíčně. Do budoucna chceme spustit automatizovaný proces registrace internetového obchodu, který by měl tempo růstu zrychlit. Ulehčilo by to práci nejen PayU, ale i obchodům. Na trhu je velké množství malých e-shopů, pro které je takový způsob platby velmi zajímavý.\nGabriel Kalapoš (27)\nNarodil se ve slovenské Trnavě, kde také začal studovat mediální komunikaci. Po roce odešel do Zlína na Univerzitu Tomáše Bati. Během studia potkal zakladatele Aukra a v roce 2007 začal pro dražební portál pracovat. O dva roky později přešel do PayU. Hraje na klavír, kytaru, bicí, v dětství hrál v trnavském divadelním souboru a zpíval v místním sboru, který vede jeho otec. Od dětství rybaří, v zimě jezdí na snowboardu.


Národní park Guanayara: turisty sem láká unikátní endemická fauna a flóra | Magazín Radynacestu.cz\nNárodní park Guanayara: turisty sem láká unikátní endemická fauna a flóra\nVeronika Čermáková, Expert Radynacestu.cz Vydáno 1. 3. 2018 • Přečteno 2435x\nVodopád Salto El Rocío\nPříroda národního parku\nBudete-li mít štěstí, potkáte zde národního ptáka zbarveného barvami kubánské vlajky, trogona tocororo.\nNárodní park Guanayara se nachází 15 km od centra města Topes de Collantes, hluboko v pohoří Escambray, které je součástí stejnojmenné přírodní rezervace Topes de Collantes. Výchozím bodem výprav k parkům bývá stejnojmenné letovisko Topes de Collantes, které ve 30. letech minulého století založil diktátor Batista pro svou nemocnou ženu, jíž tu nechal vystavět malebnou venkovskou chatu.\nNárodní park Guanayara je jedním z mnoha parků této oblasti. Turisty sem láká na unikátní endemickou faunu a flóru a vodopád Salto El Rocío. Okouzlující přírodou až k nejhlubším místům vás zavede stezka Centinelas del Río Melodioso, která vede podél řeky až k místům s vysokým endemismem flóry a fauny, stejně jako ke kaskádám a kalužím.\nBudete-li mít štěstí, potkáte zde národního ptáka zbarveného barvami kubánské vlajky, trogona tocororo. Cestou možná budete muset překonat překážky v podobě rozvodněné řeky, nejde však o nic, co byste nezvládli, navíc přes mnoho z nich jsou vybudované lávky. Guanayara Park nabízí různé aktivity včetně pozorování ptáků, kempování, trekkingu či canyoningu.\nVodopád Salto El Rocío a jezírko Poza del Venado\nNa konci stezky Centinelas del Río Melodioso se vám otevře pohled na nádherný vodopád Salto El Rocío. Kousek za ním pak najdete jezírko Poza del Venado, ve kterém se můžete osvěžit. Nakonec mohou vaše kroky směřovat k restauraci La Gallega, kde vás přivítají drinkem z kyselé karamboly a ochutnáte lahodnou kubánskou kuchyni uprostřed přírodního ráje plného ovoce, květin, ptáků za melodického šepotu padající vody.\nURL stránky: www.radynacestu.cz/magazin/narodni-park-guanayara/


Václav Balák » Android jen pro vyvolené? Ale kdeže…\n« W.E. phone, aneb FreeRunner v jiném hávu\nNuda v Birminghamu »\nAndroid jen pro vyvolené? Ale kdeže…\nVývojáři Androidích aplikaček nadávají, že SDK není aktualizované, resp. proslýchá se, že nové SDK je dostupné pouze těm, kteří se umístili na vyšších pozicích v soutěži o nej… básničku prográmek pro Androida. Jasně, vývojáři prchají, ale zdravé jádro vítězů vyvíjí.\nMožná Googlu stačí jen pár aplikací, které zahrne do výchozí distribuce a které budou mít nálepku „oficiální“ (rozuměj napíchnuté) a v určité fázi projekt uzavře a bude úplně uzavřený (jasně, je vyvíjený pod Apache Licencí), ale je možné, že armáda Googlích právníků v něm našla nějakou skrytou díru…vždyť jak to bylo s „ukradenou javou“. Jen k čemu bude platforma bez vývojářů? Možná se poveze na hypu značky, iPhone taky nemá (nebo neměl – zdarma) SDK a existujících aplikací si troufám tvrdit, že pro něj není moc, ale pořád se najde hodně lidí, kteří tento přístroj mají třeba jen proto, že má na sobě nakousnuté jablíčko. Tak proč by někdo nechtěl „telefon made by google“, zvlášť pokud má googlími aplikacemi prošpikován celý život? Já bych se možná i zařadil do stáda, bohužel, i když po některých aférách bych možná volil v jiných vodách.\nEdit 19.srpna: Tak už je to pasé, jako klobouky, protože: „Announcing a beta release of the Android SDK„. Tož uvidíme, jak se to bude ubírat dále!\nThis entry was posted by shmoula on 13.8.2008 at 23:07, and is filed under Mobility. Follow any responses to this post through RSS 2.0.You can leave a response or trackback from your own site.


Jaký může být růst české ekonomiky? | eLogistika.info\nDomů Zprávy Jaký může být růst české ekonomiky?\nDatum: 3. ledna 2017 Rubrika: ZprávyŽádné komentáře\nNáš portál se systematicky zabývá problémy rozvoje ekonomiky. V předvolebních akcích stále zní „vysoký růstu ekonomiky“, a proto možnost zvyšovat příjmy státu, aby bylo možno zvyšovat potřebné výdaje. Pokusíme se shrnout fakta k rozvoji, jak jsme je v tomto roce postupně zveřejňovali, včetně posledních měsíčních a čtvrtletních statistik, které vyšly do poloviny prosince. Protože větší rozvoj bude také vyžadovat velké úsilí. A o tom se tolik nemluví.\nPrůmysl je základním zdrojem HDP i hrubé přidané hodnoty, i v ČR klesl jeho podíl na tvorbě HDP na necelých 20 %, přesto je v EU hned za Irskem a bude patrně první, až se HDP očistí, protože v Irsku je nízké zdanění podnikání a tak v něm sídlí společností, které si přes Irsko snižují daňové výdaje. V říjnu 2016 ve srovnání se zářím 2016: průmyslová produkce poklesla o 0,1 % v eurozóně a o 0,3 % v EU28\nPodle odhadů Eurostat zveřejněných 14. prosince 2016 klesla v říjnu ve srovnání se zářím 2016 sezónně očištěná průmyslová produkce o 0,1 % v eurozóně a 0,3 % v EU28. V září 2016 průmyslová produkce klesla o 0,9 % v eurozóně a v EU28 o 0,7 %. V říjnu 2016, ve srovnání s říjnem 2015 vzrostla průmyslová produkce o 0,6 % v eurozóně a o 0,5 % v EU28.\nPokles o 0,1 % v průmyslové výrobě v eurozóně v říjnu 2016 ve srovnání se zářím 2016 jde na vrub poklesu výroby zboží krátkodobé spotřeby o 1,5 % a meziproduktů o 0,5 %, zatímco výroba energie vzrostla o 0,8 %, kapitálové statky o 1,0 % a zboží dlouhodobé spotřeby o 1,5 %.\nV EU 28 pokles o 0,3 % vyvolal pokles výroby zboží krátkodobé spotřeby o 0,7 % a meziproduktů o 0,5 %, zatímco výroba energie vzrostla o 0,1 %, kapitálové statky o 0,3 % a zboží dlouhodobé spotřeby o 1,1 %.\nZe zemí, za které jsou data k dispozici, byl největší pokles průmyslové výroby v Irsku (-3,6 %), Švédsku (-2,9 %) a Lucembursku (-2,2 %), nejvyšší nárůst v Dánsku (+ 4,7 %), Řecku (+ 4,5 %), Litvě (+ 2,7 %) a Lotyšsku (+ 2,5 %).\nNárůst o 0,6 % v průmyslové výrobě v eurozóně v říjnu 2016 ve srovnání s říjnem 2015 byl vzhledem k růstu výroby energie o 2,2 %, kapitálových statků o 0,9 % a meziproduktů o 0,6 %, zatímco výroba zboží krátkodobé spotřeby klesla o 0,9 % a zboží dlouhodobé spotřeby o 1,4 %.\nV EU28 byl nárůst o 0,5 % vzhledem k růstu výroby kapitálových statků o 0,9 %, meziproduktů o 0,6 % a zboží dlouhodobé spotřeby o 0,4 %; produkce energie klesla o 0,1 % a zboží krátkodobé spotřeby o 0,7 %.\nZe zemí, za které jsou data k dispozici, byl nejvyšší růst v průmyslové výroby v Řecku (+ 7,0 %), v Lotyšsku (+ 6,7 %) a Slovinsku (+ 6,6 %), největší pokles v Irsku (-6,5 %), Maltě (-5,7 %) a Lucembursku (-2,2 %).\nIndexy výroby průmyslu celkem kalendářně a sezónně neupravené (základní rok 2010)\nKde růst průmyslu vázne? Nejsou lidi na práci\nTřetí čtvrtletí roku 2016: % volných pracovních míst v eurozóně 1,6 %, v EU 1,8 %\nPodle údajů Eurostatu z 15.12. bylo volných pracovních míst v EA19 ve třetím čtvrtletí roku 2016 1,6 % oproti 1,7 % v předchozím čtvrtletí a 1,5 % ve třetím čtvrtletí roku 2015 . Volných pracovních míst v EU28 bylo ve třetím čtvrtletí roku 2016 1,8 %, stabilní ve srovnání s předchozím čtvrtletím.\nVolná pracovní místa v celé ekonomice, data sezónně neupravena\nDánsko, Francie, Itálie a Malta nejsou znázorněny; data nejsou přesně srovnatelné.\nMíra volných pracovních míst (JVR) měří podíl celkového počtu neobsazených pracovních míst, vyjádřená jako procento: JVR = (počet pracovních míst) / (počet obsazených míst + počet volných pracovních míst).\nZ členských států, za které jsou k dispozici srovnatelné údaje (viz poznámky podle zemí), nejvyšší míra volných pracovních míst ve třetím čtvrtletí roku 2016 byla v České republice (3,1 %), Belgii (2,9 %), ve Spojeném království 2,5 %) a Německu (2,3 %) a nejnižší ve Španělsku a Portugalsku (shodně 0,7 %), Bulharsku, Řecku a Polsku (0,8 %).\nVe srovnání se situací před rokem, míra volných pracovních míst ve třetím čtvrtletí roku 2016 vzrostla v dvaceti třech členských státech a zůstala stabilní v pěti. Největší nárůst byl zaznamenán v Lotyšsku (+1,2 %, Česká republice (0,8 %) a na Kypru (0,7 %).\nMíry volných pracovních míst – celá ekonomika (%)\n– Sezónně neupraveno –\nNárůst zaměstnanosti z vnitřních zdrojů\nPodle zprávy Eurostatu 249/16 z 13.12. o zaměstnanosti a jejím zvýšení se zaměstnanost ve 3.Q 2016 v porovnání s 2.Q 2016 zvýšila o 0,2 % jak v eurozóně, tak EU. Proti 3. Q 2015 vzrostla o 1,2 % v eurozóně a 1,1 % v EU.\nV České republice ale už čtvrtletně stagnovala, zatím co meziročně ještě vzrostla o 1,7 %. Růst zaměstnanosti se tedy i v počínajícím předvánočním období zastavil, z neaktivních na trhu práce se již nikdo navíc nezískal – možný nárůst maximálně kompenzoval úbytek.\nPředtím vykazovaná míra nezaměstnanosti byla v ČR s 4 % – nejnižší v EU. I když rozdíl proti Německu na druhém místě mohl být i v důsledku trochu odlišné metodiky zanedbatelný. Lišila se vyšší mírou zaměstnanosti mužů a nižší u žen a mladých do 24 let. V TV se pravidelně zaměňuje s neaktivními na trhu práce. Rozdíl zčásti představuje práceschopné osoby, které už pracovat nechtějí a nechtějí se proto rekvalifikovat podle poptávky na trhu práce. Zda se úbytek s přírůstkem kompenzoval, se zjistí až ze sestavy kvartálních toků na trhu práce mezi zaměstnanými, nezaměstnanými a neaktivními za 3.Q.\nNa obrázku je mimo jiné první a u ČR ojedinělý nulový přírůstek zaměstnanosti.\nAzyl v členských státech EU: počet poprvé žadatelů o azyl ve třetím čtvrtletí roku 2016 téměř 360 tisíc. Syřané, Afghánci a Iráčané byli nejpočetnější\nPodle zprávy Eurostatu z 16.12. v průběhu třetího čtvrtletí 2016 (od července do září) bylo 358 300 poprvé žadatelů o azyl a mezinárodní ochranu v členských státech Evropské unie; až o 17 % více ve srovnání s druhým čtvrtletím roku 2016 (kdy bylo registrováno 305 700 žadatelé poprvé). Od ledna do září 2016, bylo registrováno v členských státech EU více než 950 000 poprvé žadatelé o azyl.\nS 87 900 prvních žadatelů mezi červencem a zářím 2016 zůstali Syřané první, po nich Afghánci a Iráčané (36 400). Reprezentují tři hlavní občanství prvních žadatelů o azyl v členských státech EU během třetího čtvrtletí 2016, což představuje o něco více než polovinu všech prvních žadatelů.\nPoprvé žadatelé o azyl registrovaní v členských státech EU\nDvě třetiny požádalo o azyl v Německu\nV průběhu třetího čtvrtletí roku 2016 bylo zaznamenáno v Německu více než 237 400 poprvé žadatelů; jejich nejvyšší počet žadatelů (nebo 66 % z celkového počtu poprvé žadatelů v členských státech EU), následuje Itálie (34 600, 10 %), Francie (20 000, 6 %), Řecko (12 400, 4 %), Spojené království (9 200, 3 %) a Rakousko (8 400, 2 %). Mezi členskými státy s více než 2 000 poprvé žadatelů o azyl ve třetím čtvrtletí 2016, počty žadatelů poprvé vzrostly nejvíce ve srovnání s předchozím čtvrtletím v Bulharsku (+ 82 %), v Nizozemsku (+ 72 %), Belgii (+29 %), v Itálii (+ 28 %) a Německu (+ 27 %). Největší pokles byl zaznamenán v Maďarsku (-73 %), v Polsku (-37 %) a Rakousku (-22 %).\nNejvyšší počet poprvé žadatelů ve vztahu k počtu obyvatel v Německu, Řecku a na Maltě\nVe srovnání s počtem obyvatel jednotlivých členských státu byla nejvyšší míra registrovaných uchazečů poprvé uvedených v průběhu třetího čtvrtletí roku 2016 v Německu (2 890 na milion obyvatel), následuje Řecko (1 152) a Malta (1 091).\nNejnižší míra byla na Slovensku (7 žadatelů na milion obyvatel), Portugalsku (19), Rumunsku (22), Česká republice (28) a Estonsku (30). v Evropské unii jako celku jich ve třetím čtvrtletí 2016 bylo celkem 702 poprvé žadatelů o azyl na milion obyvatele EU.\n1 z každých 4 poprvé žadatelů o azyl Syřan\nSýrie 25 % z celkového počtu žadatelů zůstala v průběhu třetího čtvrtletí roku 2016 hlavní zemí občanství žadatelů o azyl v členských státech EU. Z celkového počtu 87 900 Syřanů, kteří podali poprvé žádost o azyl v EU ve třetím čtvrtletí 2016, 81 % bylo registrováno v Německu (71 200). Syřané představovali hlavní občanství žadatelů o azyl v jedenácti členských států EU.\nAfghánistán byla se 17 % druhá hlavní země občanství žadatelů o azyl v členských státech EU ve třetím čtvrtletí roku 2016. Z celkového počtu 62 100 Afghánců, kteří hledají azyl poprvé v členských státech EU státy v období od července do září 2016 více než 80 % žádalo v Německu (50 500). Afghánci představoval hlavní občanství žadatelů o azyl v pěti členských státech EU.\nS 36 400 prvních žadatelů (10 % byl Irák – třetí země občanství žadatelů o azyl v členských státech EU. 82 % bylo registrováno v Německu (29 900)).\nPoprvé žadatelů o azyl v členských státech EU podle státního občanství, ve třetím čtvrtletí 2016\nVíce než milion žádosti o azyl nevyřízeno\nNevyřízené žádosti o mezinárodní ochranu ať byly podány kdykoliv, ke konci sledovaného období stále zvažují odpovědné vnitrostátní orgány. Odkazují na “zásoby“ žádostí čekajících na vyřízení. Tato statistika je určena pro měření zatížení vnitrostátních orgánů.\nNa konci září 2016 bylo stále zvažována odpovědnými vnitrostátními orgány téměř 1,2 milionu žádosti o ochranu azylem v členských státech EU. O rok dříve, na konci září 2015 jich bylo kolem 866 000. S téměř 689 700 nevyřízených žádostí ke konci září 2016 (58 % z celkového počtu v EU), mělo Německo v EU zdaleka největší podíl, po něm Švédsko (112 000, 9 %), Rakousko (81 400, 7 %) a Itálie (81 300, 7 %).\nPočet žádostí o azyl čekající na konci měsíce v členských státech EU na vyřízení\nPodle prvních odhadů Eurostatu z 30.11. 2016 v roce 2015 členské státy Evropské unie vydaly dohromady téměř 300 miliard € na výzkum a vývoj (R & D). Intenzita R&D jako % HDP činila v roce 2015 2,03 % ve srovnání s 2,04 % v roce 2014. Před deseti lety (2005) byla intenzita byla 1,74 %.\nNejvyšší podíl výdajů podnikatelského sektoru mělo Slovinsko (76 %), Bulharsko a Maďarsko (shodně 73 %), Belgii a Irsku (72 %, data za Irsko 2014), Rakousko (71 %), Švédsko (70 %), Německo (68 %), Finsko (67 %), Spojené království (66 %) a Francie (65 %).\nŠtítky: ČREUEU28EurostatEvropaEvropa 2020JVRmigraceprůmyslR&Dstatistika


Vyslankyně české kultury ve Francii – DÁMA magazín\nPřidal Redakce | 2.10.2020 0 Komentáře\nTentokrát je našim redakčním hostem člověk opravdu vzácný. Sedíme u kávy s příjemnou a vzdělanou dámou, novinářkou, básnířkou, překladatelkou a milovnici výtvarného umění Janou Boxbergerovou. Na jejíž jméno si vzpomenou ti, kdo na přelomu minulého a tohoto století četli její články o české kultuře ve Francii, které po několik let vycházely na stránkách časopisů Kmen, Tvar nebo Literární noviny. V roce 1974 se vdala do Francie. Od té doby neustále putuje mezi Prahou, Paříží a Nantem, malým městem na jihu Francie, kde má galerii výtvarného umění a kde také pořádá různé kulturní akce, spojené s propagací českého umění, hudby, literatury a poezie. Jelikož se jedná o člověka mimořádného, dovolili jsme si jejímu curriculum vitae věnovat více prostoru, než u novin bývá zvykem.\nJana Boxbergerová rozená Souhradová, se narodila v roce 1948 v Praze. V roce 1972 ukončila na Filosofické fakultě studium v oboru francouzština – ruština a pak po ročním působení jako profesorka na střední ekonomické škole odjela na osmiměsíční studijní pobyt do Paříže, kde na Sorbonně připravovala doktorskou práci na téma Malé básně v próze Charlese Baudelaira. Krátce po návratu do Čech v roce 1974 se provdala za francouzského lékaře Xaviera Boxbergera a odstěhovala se za ním do Francie. Zde pak pokračovala ve studiu a v roce 1978 získala na Sorbonně doktorát z ruské literatury. Současně při studiu pracovala jako tlumočnice a po ukončení studia jako profesorka, nejprve na středních a na jazykových školách a v 90. létech na Sorbonně, kde vyučovala historii česko-francouzských vztahů, teorii literatury a umělecký překlad.\nTvůrčí činnost od konce 80. let\nTehdy začala přispívat do několika kulturních časopisů jak v Čechách (Tvar, Literární noviny, kulturní rubriky několika českých deníků), tak ve Francii (Lettre Internationale, La nouvelle alternative, Midi libre nebo Journal de Millau). Po obnovení Francouzského Institutu v Praze v roce 1990 také několik let pravidelně přispívala do časopisu Štěpánská 35, který založil tehdejší ředitel Francouzského institutu, spisovatel Olivier Poivre d’Arvor. Pro zajímavost dodejme, že Jana v Paříži učila rusky sestru Oliviera Poivre d’Arvor, Catherine, která byla provdána za vnuka Sergeje Rachmaninova. Catherine tehdy o Rachmaninovi psala knihu a Jana jí pomáhala překlady skladatelových dopisů a vzpomínek a výkladem historických a kulturních reálií z doby jeho života v Rusku.\nPaní Jana je autorkou tří básnických sbírek: Stromy a vřeteno, Mladá Fronta, 1972, sbírka byla po vyjití zlikvidována, Návraty do země za zrcadlem, Protis, 1996, a Bylo to zítra, Protis, 2001. Obě poslední sbírky jsou již v dvojjazyčné podobě v autorčině oboustranném překladu, protože několik let po příchodu do Francie Jana začala svou poezii psát také francouzsky.\nV 90. letech se dala do překládání básní českých autorů do francouzštiny a francouzky píšících autorů do češtiny. Velké množství jejích překladů českých básníků (Ajvaz, Antošová, Blatný, Bondy, Borkovec, Čerepková, Daněk, Färber, Fischerová, Goepfertová, Hájek, Hauková, Hejda, Holan, Holub, Hora, Hrabal, Juliš, Kabeš, Kolář, Král, Krchovský, Listopad, Milota, Němcová, Reiner, Richterová, Szpuk, Rudčenková, Seifert, Šiktanc, Vacík, Vladislav, Wernisch) vycházelo ve Francii v časopisech Le Nouvel art du Français, Nouveaux cahiers de l’Est, Le Croquant i jinde, v Kanadě v časopise Arcade a v několika belgických časopisech a také bylo recitováno během Dnů české poezie v Domě poezie v Saint-Martin d’Hères u Grenoblu, v Domě poezie v Paříži nebo v Domě poezie v departementu Yvelinnes.\nVe své galerii v Aveyronu v jižní Francii, o níž bude řeč později, se v devadesátých letech seznámila s Jaroslavem Hutkou, který tam jezdil s rodinou na dovolenou. Přeložila pro něj řadu moravských lidových balad i jeho vlastní písně, které pak známý písničkách přednesl nadšenému publiku ve francouzštině za přítomnosti televize v románské kapli v obci Nant. Láska k folkloru Janu později přivedla také k překládání starých francouzských lidových písní. Má jich přeloženu už pěknou řádku, ale dosud pro ně hledá interpreta a nakladatele.\nAntalogie exilových tvůrců a další počiny\nJana Boxbergerová vydala ve Francii, v Kanadě a v Československu (později v České republice) dvě desítky knih. Ve francouzštině to byly antologie Deset českých exilových básníků (In’hui, Brusel, 1993), Pôvabné hry aristokracie, obsahující ukázky z tvorby dvaceti čtyř slovenských básníků (Černý Petr, Levoča, 1966), Česká a slovenská poezie, představující dvanáct českých a dvanáct slovenských básníků (Dům poezie Rhône-Alpes, 1998) a Poezie českých žen, v níž je zastoupeno deset autorek (Arcade, Montreal, 1998). V dvojjazyčné verzi vydala v Paříži sbírku Býti básníkem Jaroslava Seiferta (Le temps des cerises,1998), a v Praze v nakladatelství Protis v roce 2000 Podzimní baladické toulky francouzského básníka Pierra Vieugueta, dvě sbírky kanadské básnířky Claudine Bertrandové Poslední žena a Záhada budoucnosti a sbírku belgického básníka André Schmitze Trochu deště mezi zuby. Tato kniha, za niž byl autor poctěn ve Francii Cenou Stephana Mallarméa, vyšla v následujícím roce v Protisu ještě jednou. Několik básní André Schmitze krátce po vyjití knihy použil skladatel Jan Dušek jako motiv k napsání hudebního melodramatu. V roce 2002 následovaly sbírky Strom v ročním období kanadského autora Richarda Sage, Vysoké dětství belgické básnířky a prozaičky Colette Nys-Mazurové a v roce 2008 sbírka francouzského autora Charlese d’Estèves Otázka bytí. Tuto plodnou spolupráci s nakladatelstvím Protis bohužel ukončila předčasná smrt majitele nakladatelství Romana Poláka.\nV češtině vydala Jana Boxbergerová v roce 1997 v Mladé frontě antologii třiceti tří belgických básníků pod názvem Na křídlech modrého ptáka a v roce 1998 antologii deseti quebeckých autorů Poezie Quebeku, která vyšla jako příloha Tvaru. Kromě několika divadelních her (např. Lhaní od Michala Lázňovského nebo Oblomova kanadské spisovatelky polského původu Tecie Werbovské) Jana pořídila také francouzskou verzi několika českých filmů (např. Limonádový Joe nebo Obecná škola) a spolupracovala s televizní společnosti Arte na dvou dokumentárních filmech o Franci Kafkovi a Mileně Jesenské. V letošním roce připravila do tisku svůj překlad Seifertovy sbírky Odlévání zvonů, doplněný o druhé, přepracované vydání sbírky Býti básníkem. Obě vyjdou ještě letos v dvojjazyčné úpravě v nakladatelství Le temps des cerises. Pokračuje také v přípravě velké dvojjazyčné antologie slovenské poezie, obsahující ukázky z díla 72 slovenských básníků, na níž pracuje už několik let. Její první díl, čítající 1400 stran, už rok a půl leží v belgickém nakladatelství L’arbre à paroles, které dosud doufá, že mu Slovenské literárné centrum poskytne dotaci k jeho vydání.\nV letech 1999 až 2006 pořádala básnířka a překladatelka v obci Nant v departementu Aveyron v jižní Francii festival poezie a hudby, na nějž byli zváni jak básníci, spisovatelé, hudebníci a herci z Francie, Belgie, Kanady, tureckého Kurdistánu a Itálie. Ale také Češi, jako např. překladatel staré čínské poezie Fredinand Stočes, básník a zpěvák Jaroslav Hutka, spisovatel Michal Lázňovský, herečka Markéta Potužáková, houslista Petr Růžička, zpěvačka Eva Kriz-Lifková s ansámblem Swing cheek nebo skupina historické hudby Ludus musicus. Nechyběli ani autoři occitánští a židovští, kteří přijeli do Nant recitovat, hrát a zpívat lidovou hudbu ve svém rodném jazyce.\nSólo pro české výtvarníky a fotografy…\nNa počátku 90. let založila Jana Boxbergerová v obci Nant v departementu Aveyron galerii Paris – Prague, která bývá v provozu od července do listopadu. V ostatních měsících pobývají manželé Boxbergerovi ve městě Colombes na pařížském předměstí nebo v Praze. Prvními vystavujícími v galerii byli francouzsko-italský malíř Adolphe Ravel, narozený v Neapoli, a český fotograf Jan Parkman. Adolphe Ravel, který byl strýcem Janina manžela Xaviera, se v meziválečném období úzce stýkal s umělci, kteří přišli po první světové válce z různých zemí tvořit do Francie a jež dějiny umění označují jako Ecole de Paris. Mezi nimi figurují dnes známá jména jako Chagall, Modigliani, Fujita, Zak, Picasso, Soutine, Zadkine nebo Archipenko. Adolphe Ravel byl především krajinář, autor překrásných akvarelů, na nichž zachycoval jak slunečnou atmosféru rodné Itálie, tak originální pohledy na městskou krajinu Paříže. Fotograf Jan Parkman, absolvent FAMU v oboru fotografie, představil hned na první výstavě návštěvníkům galerie citlivé černobílé snímky Prahy s oprýskanými zdmi, s opuštěnými alejemi zimních parků a s tajemnými sochami na Karlově mostě, topícím se v mlze. Kontrast mezi místem tvorby obou umělců dal podnět k názvu galerie: Paříž – Praha. Od počátku její existence se zde návštěvníkům představila řada vynikajících umělců jak z Čech, tak z Francie.\nStálým vystavujícím je akademický malíř Zdeněk Marčík, který už třicet let jezdí každoročně se svým synem Janem, rovněž malířem, zachytit v pastelu nebo v oleji jedinečnou atmosféru Provence i jiných francouzských krajů. Oba Marčíky často na jejich cestách po Francii doprovází a výstav v Nant se účastní i Zdeňkův přítel ze studií na UMPRUM, akademický sochař Karel Fojtů. Třetí „umprumák“, akademický sochař Miroslav Mlynář v Nant původně vystavoval své stříbrné šperky, po nichž následovaly bronzové plakety a v posledních letech i obrazy. K nim se časem přidal ještě jeden jejich spolužák a přítel, který se po roce 1968 usadil v jižní Francii, František Oberfalcer. Tento vynikající krajinář, grafik a tvůrce goblénů nás, bohužel, v roce 2017 navždy opustil.\nV posledních letech se výstava obohatila o práce nejprve studenta AVU a nyní akademického sochaře Matouše Háši, který se po studijních pobytech ve Florencii a v Londýně vrátil do Prahy jako známý evropský sochař. V roce 2019 k pravidelným vystavujícím přibyla ještě architektka a malířka Kristýna Rožánková, autorka citově, myšlenkově i barevně bohatých abstraktních obrazů, která, mimo jiné, od 1. do 31. října 2020 vystavuje své práce v Point Gallery na Betlémském náměstí v Praze.\nPokud jde o francouzské umělce, jmenujme jich alespoň několik: malířka a grafička Catherine Ruszniewski, inspirující se surrealismem, bretaňský sochař Jean-Jacques Bris, tvůrce řady církevních mobiliářů pro chrámy po celé Francii i autor volné abstraktní tvorby, autor sochařských portrétů Didier Brault z Paříže, aveyronský dřevořezbář Philippe Tellier, symbolistní malíř Christian Ronceray z Normandie a autor monumentálních pláten Bernard Larcher z Avignonu, nebo Pařížan John Forest. Tento původně realistický malíř se po dvouletém studijním pobytu ve Spojených státech bezvýhradně přihlásil ke svým americkým vzorům, jimiž byli především Joan Mitchell, Jackson Pollock a Marc Rothko. Dále pak malíř a sochař Eric Bonnefon, který se po létech experimentování vrátil k aktům a ke krajinomalbě, nebo Ghislaine André, sochařka a malířka a zároveň velká obdivovatelka a už i majitelka dvou soch Matouše Háši. Vystavoval tu i belgický grafik a sochař Didier Bourguignon, výborná místní kreslířka Dominique Gély nebo autorka intimních přírodních snímků, fotografka Aude Dupuy, jejíž rodina je spjata s Nant… Během trvání výstavy se v Galerii Paris – Prague konají pravidelné večery poezie a koncerty klasické i současné hudby, spojené s prezentací autorů, jejich díla a kultury země jejich původu.\nOd roku 1990 měla Jana Boxbergerová několikrát příležitost představit českým milovníkům výtvarného umění umělce, jejichž práce vystavuje ve Francii. Nejprve to bylo v galerii v Týnci nad Sázavou a v muzeu v Čáslavi, pak v nakladatelství Protis v Praze a ve dvoraně pražské Lucerny, několikrát v galerii Šolcův statek v Sobotce a konečně na nejobsáhlejší z těchto výstav, která se za účasti francouzské ambasády a Francouzského institutu konala v Kladenském muzeu, kde se v roce 2014 představilo pět českých a pět francouzských výtvarníků více než dvěma sty obrazů a třemi desítkami soch.\nPaní Jana zdá se, nezná slovo nelze, a pokud ano, tak pouze z důvodů, které i při nejvyšším stupni osobního nasazení nemůže změnit. A to je právě případ, kdy jí do plánů doslova vrazila epidemie koronaviru. Od 12. října do konce listopadu 2020 se měla na její podnět konat v suterénní galerii Asso v Biskupské ulici 8 v Praze 1 výstava jednoho z těchto „nantských“ umělců, významného francouzského malíře a sochaře Christiana Cerisoly. „Co se dá dělat,“ usmívá se věčná optimistka Jana Boxbergerová, „zkrátka počkáme, až se epidemie přežene a výstavu uskutečníme o pár měsíců později…“\nGalerii Paris – Prague lze virtuálně navštívit na stránkách http://nantaveyron.free.fr/visite-paris-prague-nant.html\n← Previous Story Vršovice v hledáčku Františka Dostála\nNext Story → Tři radosti v jednom místě


Webinář: Co všechno potřebujete vědět o GDPR pro svůj e-shop - Shopsys\nZveme vás na webinář Petra Svobody, který pravidelně přednáší na toto téma, např. na akci GDPR pro e-shopy a akcích APEKu. Ve 40 minutách shrne informace, které potřebujete vědět o implementaci GDPR pro váš e-shop.\nDélka: 40 min + 20 min dotazy\nA co bude náplní webináře?\nOchrana osobních údajů, zabezpečení dat\nNejčastější důvody kontrol ÚOOÚ\nSprávce a Zpracovatel – odpovědnost, dokumenty\nNutné a doporučené úpravy e-shop platformy\nPrioritizace kroků při implementaci GDPR\nDotazy účastníků webináře


Datum: 14.02.2010 23:36\nO.K. Cena tedy není 12 mega, ale 10 mega. Což na věci téměř nic nemění. Moje vysvětlení k termínu "sleva" máš v mejlu.\nDatum: 15.02.2010 13:38\nDatum: 15.02.2010 22:19\nStanislave,omlouvám se, nechal jsem se Michalem krapet vytočit - je to stará věc a neměla se sem tahat. Nové věci , které se tady odehrávají jsou řádově\nnestydatější. Přijď na březnovou schůzi zastupitelstva, bude legrace!!\nDatum: 15.02.2010 22:26\nvalim bulvy a opravdu nemohu pochopit, proc nekandidujete za ods, kdyz mluvite jak jiroutuv zasekly diktafon... to, co prosazujete vy s jiroutem obec velmi poskodi, neb utrzene penize (nijak velke) se jako obvykle projebou (jako tech 102 mega predtim), a az bude za par let potreba pozemek pro obcanskou vybavenost, bude si ho obec muset za trzni cenu koupit. ale pro nekoho to jiste bude dobry kseft. a deticky at si chodej na telocvik k rece, kde zadnej developer pozemky nechce.\nje zajimave, ze vam vadi zcela hypoteticka "leva" ze strany panu jaska a dvoraka, ale angazma panu jirouta a pribika, kteri uz nam tu ukazali, co je to pozemkovy poker vic nez jasne, vas v nejmensim neznepokojuje.inu...\nDatum: 15.02.2010 22:35\nPane m, pokud nyní získáme darem pozemek , který využijeme na občanskou vybavenost, tak si ho v budoucnu nebudeme muset za tržní cenu kupovat.\nDatum: 16.02.2010 10:19\nVážený m, můj příspěvek na této diskusi začal tím, že jsem se podivovala, v jaké nepochopitelné shodě se nyní angažují všechny politické subjekty v zastupitelstvu ve snaze urvat pod školou, co se dá. To, že má každý z nich následně trošku jinou představu, jak s pozemky naložit, demonstrují developeři, kteří za nimi stojí. Mě primárně vadí, že tak intenzivně řeší tuto lokalitu, místo aby napřímili všechny síly a prostředky na chybějící infrastrukturu. Takže mě nejde o to, kdo z koho, ale PROČ VŮBEC!! Proč má obec pracovat na objednávku developoerů a ne podle potřeb voličů a obce. Takže pane m, mě vadí "hypotetická levá" od všech zúčastněných pánů a ne pouze od těch, které Vy zavádějícím způsobem zmiňujete. Tato obec nepotřebuje žádný z uvedených projektů, protože má úplně jiné problémy a potřeby než stavět jakékoliv pomníky. Věci černošické se zdály být jiné a všichni doufali, že mají jiné zájmy a nabízejí novou alternativu. Ukázalo se ale , že pan Jasek s Dvořákem jasou úplně to samé, co pan Jirout s panem Přibíkem. Pro zájmy této obce bohužel nabízejí cestu z bláta do louže. Zdravím Věra\nDatum: 16.02.2010 10:21\ndobre vite, ze pozemek, ktery se mesto chysta ziskat, neni urcen pro obcanskou vybavenost, ale pro komercni vystavbu, a stejne dobre vite, ze ho mesto hodla prodat (neb jak jste take psal, neni mozne dpustit to, co chteji vasi "odpurci", tedy aby na zminenych pozemcich investovalo mesto). a stejne dobre vite, ze konkretni pozemky, ktere maji soucasni majitele mestu darovat, si vybralo mesto (potazmo dalmatini a vy).\ntohle vyplyva z toho, co jste nam tu doposavad psal. a najednou pisete, ze si pozemek mesto necha a dokonce pouzije pro OV (ac je v UP urcen pro neco uplne jineho).\nprominte, ale nejak se ve vasich velmi protichudnych informacich prestavam orientovat (a nebudu asi uplne sam).\nDatum: 16.02.2010 11:02\nPane Melesi, kdybyste do všeho hned nevartoval a počkal si na finální dohodu, tak byste teď neměl problém s "protichůdnými" informacemi. Všechno se vyvíjí a jednání zdaleka nejsou u konce.\nProdej pozemků je pouze jedna z možností, jak s nimi můžeme naložit. Rozhodnutí, zda je prodáme, nebo si je necháme a kompletně zainvestujeme, nebo prodáme pouze část a peníze použijeme na investici do nějaké VV atd. záleží na rozhodnutí zastupitelstva jako celku, kde disponuji jedním jediným hlasem z 21. Nemluvě o tom, že toto rozhodnutí učiní až nové zastupitelstvo, které si zvolíte a ve kterém já vůbec nemusím být. Pokud ovšem bude o čem rozhodovat a nezvítězí názor, že bude lepší nabízený dar od vlastníků pozemků nepřijmout.\nDatum: 16.02.2010 11:36\nasi se ptám jako blbec, ale omlouvám se, v plánech se moc nevyznám.\nTen darovaný pozemek by byl před školou, mezi těmi novými domy nebo u silnice?\nTo je z mého pohledu dost důležité - protože jestli bude mezi domy a děti si tam budou hrát, no tak je brzy nějaký nájemník nebo majitel nových domů vyžene s bičem, pokud budou honit míč u silnice, tak to bude o zajeté školáky.\nTakže jako přínosný by se zdál asi pozemek před školou, ne?\nNebo to vidím chybně???\nA ten dar od majitelů je jejich dobrá vůle, nebo proč jsou ochotni je darovat?\nNakonec, kdyby tam zůstaly oplocené louky, tak bude mít škola alespoň vzduch, světlo a klid, neb se tam nebudou několik let prohánět nákladáky... Nebo to zase vidím blbě?\nJá furt nějak nechápu, když tam byly dvacet let po revoluci louky, přes které tedy procházeli školáci cestičkou od vlaku, proč to najednou tak spěchá. Vždyť to může počkat ne, když na nějaké nové věci obec stejně nemá peníze...?\nDatum: 16.02.2010 12:35\nkdybyste vy, jakozto kluci, co pecou nejakou "dohodu", tuto pekli ponekud mene tajnosnubne nez je tomu doposud, nemusel by nikdo, ani ja, do niceho vartovat. jsem mozna naivni, ale mam takovy pocit, ze mesto tvori obcane (nikoli 14 koalicnich a 7 opozicnich zastupitelu) a ze by nebylo uplne od veci zkusit se jich nejdriv zeptat, co by v pripade, ze se podari ziskat nejake pozemky pod skolou, na nich uvitali. namisto toho jste s jiroutstvem zvolili naprosto nepruhlednou cestu, na jejimz konci maji byt obcane postaveni pred hotovou vec. mimochodem, mezi spoustou otazek, ne ktere jste mi dosud neodpovedel je ta, proc se mesto snazi ziskat stavebni parcely, kdyz tu ted tvrdite, ze tam mesto treba postavi nejakoou OV a neni vubec jiste, ze se budou prodavat. proc tedy nechcete pozemky prilehajici ke skole, ale ten uplne nesmyslny a pro jakoukoli smysluplnou OV nepouzitelny pruh dolu (jehoz cast navic zustane - coz bylo ve vasi maluvce v IL taktne zamlceno - v majetku soucasnych majitelu)?\na pokud jednani nejsou u konce, proc je v techto dnech odesilan čistopis územního plánu na dotčené orgány státní správy?\nDatum: 16.02.2010 13:28\nPane Melesi, zatím není odesláno nic, tak nemaťte veřejnost. Až se tak stane, pak do všeho má ještě co mluvit zpracovatel ÚP a zcela ve finále zastupitelstvo, které musí najít většinovou politickou vůli změnu ÚP přijmout. I o tom se v rámci celé kauzy stále dohadujeme, protože odesílat ke zpracování předem neprůchodný návrh je zbytečné. Jinak si myslím, že informací jak oficiálních, tak neoficiálních máte k dispozici dostatek.\nMáte pravdu, že obec je cca 5000 občanů, ale jak chcete aby se domluvili, když ne prostřednictvím svých volených zástupců? Sám vidíte, co se dokáže rozpoutat, když se o dohodu snaží 21 lidí. Samozřejmě mi můžete namítnout, že existuje institut referenda, ale zvažte, jakou otázku byste lidem položil, aby výsledná podoba ÚP byla tou nejlepší možnou? To, že jsou slyšet zejména hlasy opoziční je normální, jakou sílu to ve skutečnosti ovšem znamená je značně diskutabilní. To, že se tady snažím něco občas a vesměs marně vysvětlit já byste mohl aspoň trochu ocenit. I když ...\nUpraveno 1 krát. Naposledy upravil Michal Strejcek (16.02.2010 13:31)\nDatum: 16.02.2010 13:59\ninformaci o odesilani cistopisu mam od ucastniku schuzky s vami, pribikem a jiroutem, s tim, ze zaznela z ust pana jirouta. cili zase lhal, jako obvykle?\njinak, zastupitelstvo uz pak nebude delat nic jineho, nez hlasovat o zmene jako celku, nikoli do ni zasahovat. a ze je nepruchodna? co vim, krom vv a casti vpm je proti zatim pani masatova a snad ani pan rehor se na tu fantasmagoorii nediva uplne nadsene. tedy zbyva stale 11 koalicnich hlasu a ten dvanacty vas. cili to vypada jako velmi pruchozi, bohuzel... nezbyva nez doufat, ze si par koalich zastupitelu uvedomi, ze je lepsi presouvat se po ulici nez kanaly a ruku pro tenhle "zlocin" nezvedne. no a pak nezbyva nez doufat podruhe, tedy ze si obcane zvoli ponekud lepsi spravce sveho mesta, nez je soucasna realitni klika, mastici si jen a jen vlastni kapsy a chovajici se k obcanum jak k nesvepravnym poddanym.\njinak co se tyce toho referenda - myslim, ze otazku "chcete pod skolou bytovky, supermarket a kancelare, nebo verejny prostor a zazemi pro rozvoj skoly" by obcane zodpovedet dokazali. jinou veci asi je, ze by odpoved zrejme nebyla takova, jak by se to nasim realitnim smelinarum hodilo... takze se samozrejme nikdo na nic ptat nebude a poddani budou postaveni pred hotovou vec (presne jak se to pan jirout naucil behem sveho studia marxleninismu a jak to nezapomnel ani po svem prerodu v protokapitalistu ruskeho strihu)\nDatum: 16.02.2010 14:11\nPane Melesi, nevím co Vám kdo řekl, ale na schůzce o tom, že čistopis je odeslán zpracovateli informace nezazněla. Bylo pouze řečeno, že podklady bude nutno co nejdříve (přibližně do 14-ti dnů) odeslat zpracovateli. Zatím neodešlo nic. Takže asi takhle je to s těmi informacemi, na jejichž nedostatečnost si stěžujete, ale zároveň jim věříte.\nAutor: Emilie (IP zapsáno)\nDatum: 16.02.2010 19:32\na připojuji se k paní Věře a k otázce paní Enzily - PROČ se nyní tak spěchá s hledáním řešení, co vybudovat pod školou??\nProč se nemůže toto místo zatím nechat ležet a upřednostnit jiné všci, které dle mého názoru Černošice potřebují více - např. oprava komunikací, dobudování tělocvičny u školy, vyřešení zastínění oken nejnovější školní budovy (jak lituji naše děti, že musí ve vedru sedět za okny) a jistě by se našlo mnoho jiných věcí, než honem honem pospíchat s něčím, co opravdu nespěchá.\nDatum: 16.02.2010 22:46\nPaní Emílie, zatím se žádné investice neřeší. V tuto chvíli řešíme především zisk pozemků pro město, tedy nabídku bezúplatného darování pozemků městu jejich vlastníky, které za předpokladu, že tento dar přijmeme, pak klidně mohou zůstat ležet až do chvíle, než najdeme finanční zdroje a politickou shodu na jejich zainvestování. Do té doby se žádná investice neodehraje. V další rovině pak řešíme s tím související změnu ÚP, která by měla říkat, co je možné na těchto pozemcích postavit. Po všech těch debatách si už nejsem jist, zda to vysvětluji srozumitelně, takže pokud máte ještě nějaké další dotazy, sem s nimi.\nUpraveno 1 krát. Naposledy upravil Michal Strejcek (16.02.2010 22:48)\nDatum: 17.02.2010 10:04\nMichale ahoj,většina zde píšících to chápe,pouze ty nechceš pochopit..Váš mandát brzo skončí.V poslední době se objevilo nejen zde hodně otázek a pochybností o čistotě hospodaření v obci.Z tohoto pohledu to většina zde bydlících vnímá jako poslední pokus "něco urvat".Proto by bylo asi i vhodné ,nechat to rozhodnutí po volbách...\nDatum: 17.02.2010 11:54\nreaguji na vase "Pane Melesi, nevím co Vám kdo řekl, ale na schůzce o tom, že čistopis je odeslán zpracovateli informace nezazněla. Bylo pouze řečeno, že podklady bude nutno co nejdříve (přibližně do 14-ti dnů) odeslat zpracovateli. Zatím neodešlo nic. Takže asi takhle je to s těmi informacemi, na jejichž nedostatečnost si stěžujete, ale zároveň jim věříte."\nco jste tim ctel, basniku, rici? v prvni vete pisete, ze zadna informace nezaznela, ve druhe pak, ze bylo receno, ze podklady mely byt odeslany do 14 dnu (cili nekdy minuly tyden), coz je stejna informace, ktera se ke me dostala a o ktere pisu, a ktera je podle vas spatna. fakt nechapu.\njinak, k vasi odpovedi pani emilii - stale postradam odpoved na snad desetkrat vznesenou otazku, PROC SE MESTO SNAZI OD RESTITUENTU ZISKAT STAVEBNI PARCELY NA KTERYCH Z LOGIKY VECI NENI MOZNE POSTAVIT ZADNOU OV a nikoli plochu urcenou pro OV, ktera dle stavajiciho UP prileha k pozemkum skoly. takhle to - pouzije-li clovek selsky rozum - vypada jen a jen tak, ze je potreba z restituentu vyrazit co nejvic stavebnich parcel a pak je zasmelit (pac jekmile se nekde kolem jakehokoli pozemku toci jirout s pribikem, nezistnost konani jde stranou), o cemz ostatne vypovida i fakt, ze po cele te rosade se plocha urcena pro OV pod skolou vyrazne snizi, i kdyz by vpodstate nemusela, pokud by mesto "sve" pozemky chtelo mit v oblasi OV a nikoli v oblasti parcel. fakt to nechapete?\ncele to velmi, ale opravdu velmi smrdi a opravdu nedokazu pochopit, ze to necitite (nebo nechcete citit?).\nDatum: 17.02.2010 12:48\nAhoj Stando, dokud bude mít koala (i když těsně) hlasy na schválení ÚP, budu vyjednávat. Je mi jasné, že odmítnutí této změny může přinést volební hlasy, ale k čemu nám budou, když bude vše již schváleno. Mojí snahou je zapracovat do návrhu změny naše připomínky. Mám to tedy vzdát?\nDatum: 17.02.2010 13:14\nA to nikdo z "koaly" nemá školní děti nebo vnoučata?\nDatum: 17.02.2010 13:22\npripada mi, ze trosku michate hrusky s jabky.\nsituace je takova: pod skolou maji nejaci lide 32 000 metru POLE, na kterem nemohou stavet. i dohodli se s obci, ze vymenou za nejake pozemky (dle toho, co vime, cca 9 000 m2) bude mozne tato pole zmenit na STAVEBNI PARCELY. na tomto obchodu samotnem neni nic spatneho, neb obe strany na nem mohou vydelat - soucasni majitele tim, ze misto 32 000 metru poli po cca 150 czk za metr budou mit 23 000 metru stavebnich parcel s cenou cca 4000 czk za metr (tedy misto poli za cca 5 milonu parcely za 92 milionu), mesto pak tim, ze ziska pozemky, ktere se budou moci v budoucnu vyuzivat pro potreby skoly tak, jak budou behem let vyvstavat.\nzatimco napr. panove jasek, dvorak a hradilek (a ja s nimi souhlasim) tvrdi, ze mesto by melo od restituentu vzit "pruh" pozemku pod skolou v zone uzemnim planem oznacene jako OV, a tyto pozemky si rozhodne ponechat (pricemz co na nich bude stat a kdy je v tomto pripade podruzne - jestli to dobre chapu, jejich projekty vyuziti jsou ilustracni - ukazuji, co by na tkovych pozemci mohlo, nikoli muselo stat,\ntak panove strejcek, jirout a pribik tvrdi, ze by si mesto melo vzit uzky pruh stavebnich parcel a ty pak pripadne i prodat (rozumej urcite prodat) .\nv techto dvou pristupech je prikry rozpor jak co se tyce prinosu pro mesto, tak v mozne osobni zainteresovanosti akteru. treba mi to nejak vysvetlite, ale jak proboha mohou panove jasek a dvorak profitovat z pozemku, u kterych zadaji, aby si je mesto po darovani nechalo a neprodavalo, a aby je nechalo v kategorii OV? (aby bylo jasno, ty pany neznam, nikdy v zivote jsem je nevidel). to preci vubec nedava logiku - kdyby na nich chteli neco trhnout, asi by se je museli snazit nejak dostat do rukou, a rozhodne by nesnizovali jejich cenu urcenim pro OV!\nzatimco u party druhe, ktera chce ziskat stavebni parcely a ty pak prodat, se moznych zpusobu, jak na tom trhnout, nabizi veletucet ci velekopa.\nopravdu vam prijde, ze panove jasek s dvorakem chteji to same, co panove jirout, pribik a strejcek? ze lide, kteri chteji, aby pozemky u skoly mohly slouzit skole a obci, skacou podle developeru? zkuste se nad tim jeste zamyslet, treba svuj nazor prehodnotite...\nDatum: 17.02.2010 14:47\nPane Melesi, zájmem mým, potažmo VPM je maximalizovat plochu určenou pro veřejnou vybavenost a to jak v ÚP, tak i reálně na ploše diskutovaných pozemků. V rámci svých omezených možností (disponujeme čtyřmi hlasy v zastupitelstvu a nejsme součástí koalice) to také dělám, což ovšem předpokládá nejenom manévrovat v minovém poli, ale především schopnost jít na kompromis.\nMožnost prodeje nabytých pozemků rozumějte pouze jako možnost, nikoli "určitě prodat", jak tvrdí pan Meles. Tato varianta by přicházela do úvahy až ve chvíli, kdy většina zastupitelů, tedy nikoli pouze "Strejček, Jirout a Přibík" by shledala jako prioritní investovat např. do výstavby tělocvičny, sportovního zázemí školy, opravy komunikací a pod. a takto by na realizaci těchto priorit získala peníze. Takže Vás opět žádám, abyste nemátl veřejnost a nevydával svoje dedukce za skutečnost.\nP.S.: Enzilo, zda mají, nebo nemají koaliční zastupitelé děti, tady potažmo jak se k celé věci koala postaví jako celek je věcí koaly. Pouze opakuji, že pokud koala nenajde pro změnu ÚP podporu z vlastních řad, VPM nebude doplňovat chybějící hlasy. Dokud vzájemná podpora koaličních partnerů trvá, vyjednávám.\nDatum: 17.02.2010 14:51\nprosím Tě, kdy bude to březnové zasedání zastupitelstva - myslím kdy přesně (datum, čas, místo)???\nA co všechno se tam má projednávat?\nDatum: 17.02.2010 21:52\nAhoj Enzilo, mělo by to dle všeho být 15. března asi v 19 hod v Club Kinu a - jak jsme říkali zamlad- "přiď, bude řiť". Bude se tam totiž projednávat přesně to, co už je asi někde tajuplně projednané, jak vidíš, čouhá z toho leccos, ale pořád je tady ta zatracená a sílící snaha prostých černošických sekáčků trávy (Bukiho termín) to zvrátit do normálna a nerozkradena. Můžeš mít místo v přízemí, či na balkóně, nudit se nebudeš nikde. A vezmi kamarády -(ky)!!\nP.S. až to budu vědět nabeton, dám Ti tady vědět\nDatum: 18.02.2010 00:38\nKarle, v neděli večer tě na schůzce VPM čekají prostí sekáči trávy. Informací dostaneš kolik si řekneš.\nStando promiň, ale padni komu padni.\nDatum: 18.02.2010 10:27\nDatum: 18.02.2010 10:59\nMichale to je v pořádku,zase tady nechceš pouze přikyvující ovce bez názoru.\nHlavně se tedy Karle a Michale neporaňte těma kosama..SK\nDatum: 18.02.2010 11:09\nDobrý den Melesi, nemusíte mi opakovat záměry jednotlivých stran, číst umím dobře a na jednotlivé projekty jsem se dívala velmi pečlivě. Jsem možná skeptik, ale na rozdíl od Vás si já dovedu velmi dobře představit motivaci pánů Jaska s Dvořákem. O Vás si ale myslím, že jste hodně naivní, když si myslíte, že tito dva pánové se v celé věci angažují jen tak a nic z toho nemají. Jestliže developer a majitel wellnes a sportovního areálu vstupuje do takovéhoto projektu s vlastním návrhem výstavby sportoviště, tak to asi nedělá pro naše krásné oči. Ve svém projektu zdůrazňuje, že je potřeba vlastnit pozemky nejméně 15 tisíc metrů, které v případě, že je město nezíská výměnou, tak je má nakoupit. Navíc, když se již dnes zanese do územního plánu sportovní a rekreační účel budoucího využití, tak pro jeho návrh také dobře, ne? Možná už mají od Věcí černošických "slíbeno", takže si nejspíš už dnes připravují půdu. Takže ano, opravdu si myslím, že pánové Jasek s Dvořákem jsou stejná banda jako pan Jirout s Přibíkem. Všichni mají své osobní zájmy,jak z toho něco urvat. Něco o podnikání vím, abych si dovolila tvrdit, že chytit kšeft, jakým je výstavba sportoviště je stejně lukrativní jako se obohatit na prodeji pozemků. Vůbec se tedy zmiňovaným pánům nedivím, že tak řvou, když by město chtělo pozemky prodat. Bylo by totiž po kšeftu, víme? Zdravím Věra\nDatum: 18.02.2010 11:47\nTak to je trochu divoka dedukce :-). Nicmene, co je spatneho na tom, ze nekdo na necem vydela ? Pokud by slo o to, ze se ziska ten pruh pod skolou, a postavi se tam treba sportoviste (i kdyby byla soukroma), je to podle me lepsi, nez to mestske centrum. Ziskavat pruh smerem k nadrazi je podle me blbost.\nCo se tyce postupu pana Strejcka (drzim mu palce), na rozdil od jinych "opozicnich" zastupitelu zcela spravne chape, ze pokud ted koalici necha volne ruce, tak ze mesto neziska prospesneho pod skolou treba taky vubec nic. Sklizi za to jen kritiku, coz je skoda... Ostatni "kritici" si na cele akci jen honi volebni body (coz je presne pristup "s koalici se nemluvi, natoz s majiteli pozemku..."), a obcani a jejich zajmy jsou az opravdu kdesi hodne daleko (a dava to docela dobrou predstavu o tom, jak budou schopni se tito "domluvit" na reseni problemu obce po volbach - az jim na ten soucasny zpusob "komunikace" dost volicu naleti). Sedet na zadku, a rikat, ze je neco spatne umim taky. Prijit s resenim a jednat o nem s vlastniky je uz o dost tezsi, a co je nejdulezitejsi, pri takovem jednani se lze "umazat" a "namocit", a na to je potreba mit dost odvahy to ustat (hlavne ve smeru vuci kritikum vseho :-), protoze vetsinou jde jen o zavistive kecy s cilem nekomu zamerne skodit a ublizit).\nCekat na dobu az po volbach (jak mnozi alibisticky "hrde po Cesku" navrhuji) se taky muze rovnat situaci, ze si to vlastnici proste dohodnou radsi ted (aby meli sve jiste doma - a ja jim to za zle rozhodne nemam, je to jejich majetek, a maji pravo si s nim nakladat podle sveho, i kdyz se nam to nebude libit), a mesto nebude mit vubec nic prospesneho. Zaroven ale chapu, ze je "lepsi" se divat, jak se v necem mozna "namoci" pan Strejcek (a soucasni radni), zatimco ostatni se budou moci hrde bit v prsa a argumentovat "my jsme se nenamocili, neuspinili, to 'oni', je to jejich vina...".\nVest jednani bez ohledu na osobni zaste a osobni dojmy (pouze s pomoci svych skutecnych schopnosti), to je to, co tady v CR i Cernosicich opravdu poradne chybi. O tom, kdo bude dal v zastupitelstvu ale bohuzel rozhoduji ti sami obcane, pro ktere je vrchol obcanske angazovanosti se pod cosi pouze podepsat, ale uz je jim zatezko prijit tento nazor rici a "obhajit" na zastupitelstvo. Jsem moooooc zvedav, kolik jich bude na breznovem zastupitelstvu, ale nedelam si iluze...\nDatum: 18.02.2010 11:54\nnevěřte všemu, co občan píše. Radimu Jaskovi a Jiřímu Dvořákovi pořádně křivdíte. Žádné pozemkové ani developerské zájmy v lokalitě pod školou nemají. Zato mají v té škole své děti a tam je jejich motivace. Je to možná naivní, ale jejich zájem je opravdu občanský. A pro úplnost je nutno dodat, že se nejedná o žádnou akci VČ.\nDatum: 18.02.2010 12:43\nPane Hradílku, já jsem se na doporučení Občana skutečně do Aresu podívala a ověřila si údaje, které se ukázaly jako pravdivé. Vy ale mluvíte na základě čeho? Vy jste pánů Jaska a Dvořáka mluvčí, že tvrdíte, co oni chtějí či nechtějí a že za nimi nikdo nestojí? Začínám Občana chápat,když říká, že Vy osobně hrajete velmi zvláštní roli v celé věci. Sám jste podal vlastní návrh řešení a přitom neustále hájíte konkurenci. V tom aby se čert vyznal! Proč to děláte Vy? Zdravím Věra


Sheldon wiki pro 4. sezónu\nKolikokoli za Wed 28 Sep 2011, 21:48\nPište, jaké zajímavé odkazy na produkty, firmy, skupiny atd. zazněly v seriálu ve 4. sérii a vyžadují vysvětlivky. Budu to přidávat do prvního příspěvku a seřazovat podle abecedy.\nAvatar - S04E19 ("Pandora. Ta je z Avataru!") - Film Jamese Camerona o planetě Pandoře, na které žijí bytosti zvané Na'vi.\nAzeroth - S04E19 ("World of Warcraft se odehrává v Azerothu.") - Oblast ve světě hry World of Warcraft.\nAxiom - S04E18 - ("Ale prosím tě. Když to nevím já, tak ty taky ne. To je axiomatické.") - Tvrzení, které se automaticky považuje za platné a není třeba ho dokazovat.\nBat'leth - S04E19 ("Žádná jiná zbraň nezaseje více strachu do srdce protivníka než klingonský bat'leth.") - Zbraň klingonů (rasa ze seriálu Star Trek), která se podobá meči.\nBLT - S04E03 - ("BLT, kde "B" znamená bobr? Netuším.") - Zkratka pro sendvič se slaninou (bacon), salátem (lettuce) a rajčetem (tomato).\nCaprica - S04E06 - ("Tak co říkáte na včerejší epizodu Capricy?") - Americký seriál, který dějově předchází seriálu Battlestar Galactica.\nCountry Bear Jamboree - S04E01 - ("V nejlepším případě jde o důstojný krok kupředu od základní technologie, která nám přinesla Country Bear Jamboree.") - Robotická atrakce v Disneylandu Obrázek\nCraiglist - S04E18 - ("Kde v tuto noční dobu seženu uran-235? Do toho, Craigsliste.") - Webová stránka nabízející zdarma vystavení online inzerátů, včetně seznamky.\nCray - S04E18 - ("Ano. Používám jejich superpočítač Cray k analýze vzorců míchání.") - Obecně je Cray značka superpočítačů. V tomto případě se jedná o Cray Jaguar, jeden z nejsilnějších superpočítačů světa, umístěný v Národní laboratoři Oak Ridge, kde se používá především k simulacím změn klimatu.\nDoctor Phil - S04E16 - ("Já vím, co to znamená! Koukám na Dr. Phila!") - Reality show, kde klinický psycholog radí lidem v nejrůznějších oblastech od hubnutí až po rodinné poradenství.\nÉsprit de corps - S04E12 - ("Jistě to zaměstnancům dodalo ésprit de corps.") - Morálka\nGorge Foreman - S04E01 - (Je to dohoda, kterou jsem uzavřela s matkou výměnou za to, že už o tom nebude mluvit a občasné zapůjčení George Foremanova grilu, který uchovává vůni, ale ne tuk.") - Americký boxer\nGorn - S04E07 - ("V každém případě mě trápí takový pocit viny, že mi způsobuje REM spánek zamořený Gorny, takže...") - Ještěrům podobná rasa ze seriálu Star Trek.\nHaggis - S04E17 - ("Co když bude podávat haggis a krvavou tlačenku?") - Národní skotské jídlo, ovčí vnitřnosti (plíce, srdce, střeva) a ovesné vločky vařené v ovčím žaludku.\nIpso facto - S04E03 - ("Pardon, ale konečná sjednocená teorie vysvětluje všechno, tudíž ipso facto vysvětluje i neurobiologii.") - Tím pádem\nJersey Shore - S04E03 - ("...a každodenním sledováním neinformativních televizních dokumentů o pobřeží Jersey?") - americký seriál vysílaný stanicí MTV od roku 2009. Sleduje život osmi spolubydlících, kteří tráví léto v Jersey Shore (New Jersey)\nJohn a Yoko - S04E03 - ("-Jsou tu John a Yoko. -Spíš Yoko a Yoko.") - John Lennon (člen skupiny Beatles) se zamiloval do poloviční Japonky Yoko Ono. Právě ona stála na počátku rozporů, které vedly k rozpadu Beatles.\nJPL - S04E01 - ("Blázníš? Myslí si, že je stále zamčená v bezpečnostní skříňce v JPL.") - Jet Propulsion Laboratory (Laboratoř prodového pohonu) je vývojové centrum poblíž Los Angeles, které spadá pod universitu CalTech. Hlavním účelem tohoto zařízení je vývoj robotických sond pro NASA. JPL se podílela na sondách Galileo, Cassini-Huygens, nebo vozítkách Mars Pathfinder, Spirit, Opportunity a Curiosity.\nKardashianovi - S04E19 ("To ne, ale dokážu vyjmenovat všechny Kardashianovy.") - Slavná rodina Kardashianových si domů umístila kamery a natáčí tak reality show podobně, jako Osbournovi.\nKegelovy cviky - S04E13 - ("To, že děláš Kegelovy cviky, nikoho nezajímá.") - zaměřují se na procvičování a zpevnění svalů v oblasti oblasti pánevního dna. Jejich procvičování vede u žen ke zvýšení vzrušivosti, vaginální lubrikace a snadnějšímu dosažení orgasmu. U mužů pak k větší erekci a oddálení ejakulace.\nKobayashi Maru - S04E07 - ("Takže říkáš, že čelím velitelskému scénáři Akademie Hvězdné flotily, který nejde žádným příkazem vyhrát - Kobayashi Maru.") - holosimulátorový test, kterým musí projít každý student Akademie Hvězdné flotily a který se nedá vyhrát (Star Trek)\nK-Mart - S04E20 ("Je podivné, jak mi ta činnost připomíná pach bourbonu z K-Martu.") - Americký obchodní řetězec.\nKonečná sjednocená teorie (Teorie velkého sjednocení) - S04E03 - ("Pardon, ale konečná sjednocená teorie vysvětluje všechno, tudíž ipso facto vysvětluje i neurobiologii.) - Jedna z teorií, která se snaží sjednotit interakce mezi objekty, ať už jde o interakci mezi atomy nebo galaxiemi.\nLineární urychlovač - S04E15 - ("Je ještě spousta dalších bohatých starých dam a taťka potřebuje nový lineární urychlovač.") - Přístroj pro urychlování subatomárních částic, především elektronů, nejčastěji se používá při radioterapiích.\nMemetická epidemiologie/memy - S04E20 ("Memetická epidemiologie mi není vůbec cizí.") - Mem je zpravidla definován jako univerzální myšlenkový replikátor a jeho vlastností je schopnost imitace. Pojem vznikl jako parafráze na slovo gen. Memy jsou dnes představovány jako myšlenkové viry, jež se dokážou šířit závratnou rychlostí. Jsou to např. chytlavé popěvky, módní fráze, reklamní slogany atd.\nMars Rover - S04E07 - ("Rozbil Mars Rover, když se pokoušel zapůsobit na ženu.") - Obecný výraz pro robotické vozítko vyslané k průzkumu povrchu Marsu.\nMedvědí pracka - S04E02 - ("Běhám, dokud nedostanu hlad, a pak se stavím na medvědí pracku.") - Cukroví s příchutí mandlí, populární hlavně v Americe, které tvarem připomíná medvědí tlapu.\nMezinárodní vesmírná stanice - S04E01 - ("Toto, drahá slečno, je Wolowitzova programovatelná ruka, vytvořena pro venkovní opravy na Mezinárodní vesmírné stanici.") - International Space Station (ISS) je v současné době jediná trvale obydlená vesmírná stanice.\nNicka - S04E23 ("Ne, raději na něj pohlížím jako na stůl s mým bývalým a jeho nádhernou, úspěšnou a sofistikovanou přítelkyní, kvůli níž se cítím jako bezzubá nicka.") - čteno [ňicka] je slovo odvozené od slova nic. A znamená to nikdo, naprostá nula, loser apod. Hodně to používají třeba snobi o někom, kdo je "pod jejich úroveň" ( )\nNickelodeon - S04E11 - ("A neměla ta hvězdice na sobě kraťasy? Protože pak ses asi díval na Nickelodeon") - Stanice vysílající dětské pořady, v tomto případě naráží Sheldon na Patricka ze seriálu SpongeBob Squarepants.\nOidipův komplex - S04E07 - ("Pochybuji, že by někdo riskoval přísný trest za vydávání se za federálního agenta, jen aby se zeptal na pár otázek ohledně druhořadého inženýra s nevyřešeným Oidipovským komplexem.") - Milostný vztah matky a syna.\nPandora - S04E19 ("Pandora. Ta je z Avataru!") - Fiktivní planeta z filmu Avatar.\nPuta - S04E22 ("Bylo to hezké, dokud mi jeho žena neřekla, že jsem puta." - Španělsky šlapka\nPutz - S04E23 ("Jsi putz.") - Penis v jidiš (slangově). Používá se také jako synonymum slov idiot, blbec atd. (prostě to slovo od "č").\nPillsbury Doughboy - S04E04 - ("Přetékám jako Doughboy!") - Maskot potravinářské firmy Pillsbury, která se zabývá výrobou polotovarů. Obrázek\nPivní Pong - S04E09 - ("A Donnie byl hotový vědec ve srovnání s tím, který chtěl dostat pivní pong na olympiádu.") - Hra, která se hraje s 2x šesti kelímky piva srovnaných do trojúhelníků, kde je úkolem strefit se pingpongovým míčkem do kelímku protihráče, který pak musí kelímek vypít.\nPot-pouri - S04E09 - ("Že pytlíky s trávou v šuplíku na spodní prádlo jsou potpourri?") - Nádoba se směsí vonných rostlin a koření.\nProjekt Manhattan - S04E03 - ("Takže ses rozhodl pořídit si celý Projekt Manhattan?") - Krycí název pro americký výzkum a vývoj atomové bomby.\nRandy's Donut - S04E22 ("Přijďte ve dvě hodiny ráno do Randy's Donut u letiště") - obchod, který je znám velkou atrapou koblihy (donutu = kobliha s dírou), která je na střeše obchodu.\nRozedma plic - S04E22 ("Způsobuji mu rozedmu plic.") - Plicní sklípky jsou deformovány tak, že již nemohou absorbovat dostatečné množství kyslíku (je snížena elasticita plic).\nsirup Ipecac - S04E23 ("Ano, sedmidenní dávku penicilínu, sirup Ipecac na vyvolání zvracení a mentolku.") - Dávidlo\nTrapper Keeper - S04E19 ("Kolik složek Trapper Keeper se Scooby-Doo?") - Pořadač, který nemá kovové, ale plastové kroužky\nTwitter - S04E20 ("Ačkoli na Twitteru o tom kupodivu nikdo ani nepípl.") - sociální síť\nTěremin - S04E12 - ("Miluji těremin od první chvíle, kdy jsem slyšel znělku původního Star Treku.") - První nástroj, kterého se při hraní hráč vůbec nedotýká. Je tvořen dvěma anténami a ovládán pohyby rukou, dlaní a prstů. Kvůli svému unikátnímu zvuku je často používán na mysteriózní a sci-fi hudbu.\nTourettův syndrom - S04E10 - ("Očividně mám chřipku spojenou s náhlým počátkem Tourettova syndromu.") - Dědičný syndrom vyvolávající poruchu ovládání svalů. Projevuje se tiky, nekontrolovanými pohyby končetin, mumláním a vyjímečně (i když v televizi nejčastěji) vykřikováním nadávek.\nThree Mile Island - S04E14 - ("No, představ si Hindenburg spolu s Černobylem, Three Mile Islandem a Tronem 2 dohromady.") - Havárie jaderné elektrárny Three Mile Island, při které došlo k zamoření provozní budovy a velkého úniku radiace do okolí.\nUrban hudební scéna - S04E20 ("Dobře, slangem urban hudební scény: "Vo co teda 'de?"") - pouliční\n"Velký a mocný Woz" - S04E02 - Narážka na film Čaroděj ze země Oz.\n"Volím si tebe" - S04E16 - Narážka na Pokémony.\nWorld of Warcraft - S04E19 ("Ty jsi zavolal policii, protože se ti někdo naboural do účtu ve World of Warcraft?") - Nejhranější fantasy multiplayerová počítačová hra.\nYoo-Hoo - S04E22 ("Mám Yoo-Hoo čokoládu.") - Americký čokoládový nápoj.\nVelký dík MartymuCZ!\nNaposledy upravil Kolikokoli dne Wed 29 Feb 2012, 23:40, celkově upraveno 2 krát


Pizza Brno, rozvoz pizzy zdarma\nKontakt na rozvoz pizzy v Brně\nPizza menu Brno\nFortys Brno, rozvoz pizzy zdarmaVe Forty´s Pizza BRNO vám upečeme vždy výtečnou italskou pizzu. Ať už máte rádi pizzu klasickou nebo jako správný gurmán volíte Pizzu Gourmet s pravou mozarelou a čerstvou bazalkou, vždy poznáte čerstvé a poctivé ingredience. I proto používáme slogan - Ochutnejte rozdíl!\nPokud máte hlad jako Brno, máme pro vás řešení - Pizza USA s dvojitým nadýchaným těstem a dvojitou dávkou ingrediencí je pro vás ta pravá. Třešničkou na pomyslném dortu je okraj plněným sýrem. Abyste si pizzu vychutnali až do samého okraje napadlo nás plnit jej sýrem nebo párkem a je to naše specialita. Rozhodně ji vyzkoušejte a budete mile překvapeni.\nProč garantujeme vaši 100% spokojenost? Pizzu Frotys vždy pečeme pouze z nejčerstvějších surovin. Dodavatele si vybíráme podle kvality surovin a spolehlivosti. Používáme také výhradně mozzarellu z kravského mléka.\nPokud se i přes maximální snahu personálu pizzerií Fortys v Brně stane, že nejste s pizzou spokojeni, nabízíme výměnu pizzy, slevové poukazy nebo vrácení peněz. Vážíme si zákazníků nejen v Brně a okolí. Pro každého tak máme připraveno každý den několik akcí na výhodnější nákup pizzy. Jedná se o slevy typu 2+1 pizza zdarma nebo 1+1 pizza zdarma nebo sleva za osobní odběr na pizzeriích v Brně. Sledujte naše akce na webu nebo facebooku a užijte si pizzy z Fortys pizza - rozvoz pizzy zdarma Brno.KariéraGarantujeme100% spokojenostDoneseme Vám pizzuaž k Vašim dveřímPizzav mobiluObjednávejte si pizzupřímo z mobilního telefonuAktuálnímenu v PDFStáhněte si aktuální menuve formátu PDF


ryba plast 16cm asst 2 barvy 12m+ | Bazénový specialista - Top-Bazény.cz\nryba plast 16cm asst 2 barvy 12m+\nPopis: ryba plast 16cm asst 2 barvy 12m+\nPlastová mořská ryba, se kterou bude koupání mnohem větší zábava.Rozměr 16 cm.Vhodné od 12 měsíců.Technické údaje:Měs. 12Obsah balení:Mořská ryba plast 16cm asst 2 barvy 12m+Pokud není uvedeno jinak, cena se vztahuje na 1 ks produktu.Konkrétní barvu nebo druh výrobku není možné z technických důvodů zvolit, objednávce bude přidělena náhodná varianta dle skladových možností.\nV obchodě kokiskashop.cz mají toto zboží ryba plast 16cm asst 2 barvy 12m+ dnes za cenu 49 Kč. Snadno tak můžete objednat zboží přímo v e-shopu online. Produkt je skladem a je v kategorii Nafukovací hračky do vody.\nNa webu je k dispozici popis a specifikace produktu. V katalogu si můžete přečíst i recenze ryba plast 16cm asst 2 barvy 12m+, popis o prodejci kokiskashop.cz a doporučení kde koupit ryba plast 16cm asst 2 barvy 12m+. Více podrobnějších informací o tomto výrobku naleznete níže.\nRecenze ryba plast 16cm asst 2 barvy 12m+ a k e-shopu kokiskashop.cz\nObchod zboží ryba plast 16cm asst 2 barvy 12m+. rychle doručuje a to je moc fajn.\nPodrobnosti k Nafukovací hračky do vody ryba plast 16cm asst 2 barvy 12m+ Teddies\nznačení artiklu 8594877004084 EAN.\nRecenze ryba plast 16cm asst 2 barvy 12m+ heureka.cz - sortimen bazény\nO tomto výrobku ryba plast 16cm asst 2 barvy 12m+ lze najít spousty ohlasů a zkušeností od zákazníků, kteří již toto zboží koupili. Internet je hodně obsáhlý tak se můžete podívat na velké diskusní servery, či se podívat na srovnávač zboží heureka a Zbozi.cz a podívat se na komentáře k výrobku nebo samotnému e-shopu kokiskashop.cz.\nInformace o tomto produktu ryba plast 16cm asst 2 barvy 12m+ ze sekce bazény a příslušenství: Parametry zboží jeho specifikace se můžou změnit bez upozornění. Produktové obrázky mají pro návštěvníky katalogu bazénů a doplňků informativní charakter, aby si každý uživatel stránek lépe představil nabízený produkt . Aktuální cenu naleznete vždy na e-shopu kokiskashop.cz při objednání zboží v košíku.


Pohřeb kurdského disidenta se v Sýrii zvrhl v demonstraci — ČT24 — Česká televize\nPohřeb kurdského disidenta se v Sýrii zvrhl v demonstraci\nDamašek - Přes 100 000 lidí se dnes podle televize Al-Arabíja shromáždilo na pohřbu zavražděného kurdského disidenta v syrském Kámišlí. Smuteční procesí se změnilo v masovou demonstraci proti režimu prezidenta Bašára Asada. Policie údajně začala na demonstranty střílet, podle Al-Arabíji přišlo o život pět lidí a desítky dalších byly zraněny. Demonstrace zasáhly i Bahrajn. Jemenský prezident navíc dnes znovu slíbil, že se vzdá moci.\nJeden z prominentních představitelů syrské opozice, člen Syrské národní rady (hlavní opoziční koalice) a uznávaný a populární kurdský opoziční vůdce Mišal Tamu byl zabit v pátek v Kámišlí na severovýchodě země. Zavraždili ho neznámí maskovaní ozbrojenci, kteří vnikli do jeho domu a začali střílet. Zároveň zranili Tamuova syna Marcela a jednu jeho spolupracovnici.\nRusko a Čína vetovaly rezoluci OSN. Represe v Sýrii neodsoudí\nSyrská opozice se sjednocuje\nProtivládní demonstrace se dnes konaly také ve městě Amuda na severovýchodě země. Naopak v Homsu, který patří mezi ohniska protestů, armáda přerušila komunikační systémy a zablokovala silnice, aby dalším demonstracím zabránila, uvedla Al-Arabíja.\nBahrajn se bouří, prezident Jemenu „opět“ odstupuje\nDemonstraci má za sebou také Bahrajn, a to největší od března, kdy policie rozehnala protestní tábor v centru Manámy. Lidé vyšli do ulic po pohřbu šestnáctiletého chlapce, kterého tento týden zabila policie během zásahu proti protestujícím šíitům. Podle nich je vláda diskriminuje a požadují větší politická práva.\nJemenský prezident Alí Abdalláh Sálih dnes prohlásil, že se „v nadcházejících dnech“ vzdá moci. O jeho odchod usilují tisíce Jemenců, kteří od konce ledna demonstrují v ulicích řady měst, včetně metropole Saná. Sálih v minulosti už několikrát slíbil, že z úřadu, který drží 33 let, odejde, svůj slib ale nikdy nedodržel. „Nechci moc a nebudu ji chtít nadále a odejdu od moci v nadcházejících dnech,“ řekl prezident v projevu přenášeném státní televizí. „Jsou tu lidé, ať už vojáci, nebo civilisté, kteří moc převezmou,“ dodal Sálih bez dalšího upřesnění, koho tím myslí.


Vyborny family, Josef*1828, czech(\nJosef(*1828) Vyborny, starosta mesta Tabor, Jizni Dakota\nJosef(*1828) Vyborny je patriarchou jedne ze dvou velikych rodin Vybornych z oblasti "Velkych Plani" Spojenych Statu.\nJan(*1811) Vyborny byl zakladatelem druhe z techto rodin.\nJosef byl jednim ze zakladatelu a prvnim starostou mesta Tabor v Jizni Dakote, USA.\nJosef Vyborny se narodil 4. prosince 1828 v Radovesnici pobliz Caslavi v Cechach.\nPrisel do Ameriky v r. 1868 se svou zenou, peti detmi a se svym otcem (ktery byl v te dobe jiz kolem 80 roku star), starsim bratrem Jana(*1811) Vyborneho.\nJednim z duvodu jejich emigrace byly mozna i dusledky bitvy u Hradce Kraloveho, ve ktere Rakousko ztratilo sve vedouci postaveni v "Rakousko-nemeckem spolku", coz melo i pro Cechy negativni dopady.\nJosefova rodina se usadila na prvni dva roky v Ely ve state Iowa na farme (40 akru) u svych bratrancu z rodiny Jana(*1811) Vyborneho. Na jare 1870 se Josef se svou rodinou vydal na dalsi cestu volskym potahem a bezpecne pak dorazil do Yanktonu. V cervenci si nalezl pro svuj budouci domov misto vzdalene jeden a pul mile na sever od nynejsiho mesta Tabor. Po nejaky cas rodina bydlela jeste v krytem voze, kterym pricestovali. Pak si postavili drnovou chatu a kulnu krytou senem, a zili tak nekolik dalsich let, dokud se jim nepodarilo postavit solidnejsi obydli. Kdyz bylo v Black Hills nalezeno zlato, Josef se tam presunul se skupinou horniku. Pobyl tam vsak jen kratce a pak se vratil zase domu.\nJ. Vyborny byl dulezitou osobnosti, vzdy se staral o komunitu v Taboru v jejich pocatcich. Byl prednim zakladatelem a prvnim starostou Taboru. Zaslouzil se o zrizeni prvni verejne skoly a o postaveni prvniho rimskokatolickeho kostela v r. 1874. Kvadry pro jeho stavbu byly vytesany z kridove skaly pobliz reky Missouri a odtud byly dopraveny az do Tabora. Vsechna prace na stavbe kostela o rozmerech 24/50 stop byla vykonana jako dar.\nVe meste Tabor se konaji tradicne oslavy dne 4. cervence. Josef Vyborny zde mel tohoto dne poprve proslov v r.1873 pri zalozeni skoly (ktera byla rekonstruovana v roce 1976). Tento projev se vsak nedochoval. Jiny projev z r.1888 vsak jiz byl zapsan, posleze prelozen do anglictiny Laddie Kostelem z Tabora a v r.1976 byl publikovan pri oslavach dvousetleteho vyroci. Vynatky z projevu starosty Vyborneho ke Dni Nezavislosti r.1888:\n“ Slava nezavislosti! Slava nasi nove domovine! Slava nesmrtelnemu George Washingtonovi!”\n“ Vazeni obcane, venujte mi prosim pozornost abych Vam nekolika slovy priblizil tento slavny, pamatny den. Dnes je oslava nezavislosti Spojenych Statu Americkych. Tesi mne, ze jste se tu shromazdili, abychom oslavili pamatku tohoto velikeho dne. Verim, ze nebude na skodu, abychom si pripomneli blize jeho pocatky. Neni asi nezbytne diskutovat podrobne o jeho historii. Myslim, ze bude stacit, vyjmenujeme-li si nekolik souvisejicich udalosti.”\n“ Kdyz Krystof Kolumbus objevil Ameriku v r. 1492, tyrani a panovnici stejne jako kralove se zmocnili teto zeme a zalozili kolonie na monarchistickych principech, takze si mohli zajistit vladu nad narody dokonce v Novem Svete. Nicmene ti, co se v Evrope prohresili politicky, stejne jako ti, kteri museli opustit sve zeme pro nabozenskou perzekuci jako Cesi po porazce na Bile Hore, nasli utociste v tomto novem svete, v techto britskych koloniich. Z techto exilu pro svobodu presvedceni povstaly pak nezavisle spisy, jejichz distribuce prinesla tolik ovoce.” ....\nStarosta Vyborny pak podava podrobny popis udalosti, ktere vedly k Americke Revoluci a k Deklaraci Nezavislosti, a pokracuje dale:\n“ Kazdy obcan, at uz narozen zde nebo jenz se sem pristehoval chape, co prinesla nezavislost Spojenych Statu narodum sveta. Tak jako svetlo a teplo slunce na nebesich ozaruje a zahriva chladnou zemi a ozivuje rust rostlin a stvoreni, tak nas narod prinasi tem narodum, jez jsou utlaceny tyrany a ignoranci hierarchie, svetlo svobody, svetlo politicke a nabozenske svobody. Zvlaste my, cesti a slovensti Americane dokazme jinym narodnostem, ze vime, jakou cenu ma nase svoboda a dustojne oslavme tento veliky a pamatny Den Nezavislosti. ”....\nA po dalsi diskusi projev konci nasledovne:\n“ A na zaver nabidneme nasi ruku nasim bratrum Cechum, jakozto svobodni obcane oslavme tento veliky den vzpominkou na nezavislost v harmonii a v bratrske lasce, jako radni obcane Americke Republiky, zeme svobody.”\nJosef Vyborny hospodaril na sve usedlosti pet let a pak koupil hostinec, ktery vedl az do r. 1891. Pak ho prodal a prestehoval se spolu se svou zenou k Tyndall, kde stravili deset let na odpocinku. Pak, jiz ve vyssim veku, se prestehovali k synovi Josefovi a zili s nim po zbytek sveho zivota na sve puvodni usedlosti.\nJosef zemrel 4.cervna 1908, jeho zena ho nasledovala na vecnost po dvou letech. Oba byli pohrbeni na katolickem hrbitove mesta Tabor.\nHrobky Vybornych, Tabor Jizni Dakota. Jeden z malych nahrobku je Josefa(*1828).\n(vetsi format obrazku, 205kB)\nJosef a Alzbeta (Elizabeth) SIMAN [Simonova], meli pet deti: Marii (Bessie) V. provdanou Teibel, Josefu (Josephine), Aloisii (Louise), Annu a Josefa.\nJosef prokazal pionyrskeho ducha jenz byl tak typicky pro osadniky, kteri se dokazali uspesne usadit v oblasti "Velkych Plani" Spojenych Statu. Pripominame si ho pri tomto vyroci jakozto historickou osobnost teto oblasti Jizni Dakoty.\nPodle rodinne tradice byl Josef(*1828) synovcem Jana(*1811), i kdyz potomci ve Spojenych Statech nemaji k dispozici prukaznou dokumentaci.\n"Rodopis" vsak prinasi urcite potvrzeni techto pribuzenskych vztahu. Zaznamenava totiz narozeni Josefa(*1800) Vyborneho z Kreseticke linie, ktery byl starsim bratrem Jana(*1811).\n"Rodopis" dale obsahuje informace o dvou clenech teto vetve jmenem Matej.\nJeden Matej Vejborny (*1812) byl mladsim bratrem Jana(*1811) a Josefa(*1800) starsiho (ktery se spolu s jednim ze svych synu vystehoval pozdeji za bratrem Janem(*1811) do Ameriky) - udaje cele teto casti Rodopisu cerpal jeho autor zejmena od tohoto Mateje(*1812).\nDruhy Matej Vejborny byl dalsim synem Josefa(*1800) (jenz s otcem a bratrem nevyemigroval) a podle Mateje(*1812) byl profesorem (posleze zrejme v Kromerizi).\nTento mladsi Matej Vejborny by mohl odpovidat osobe, o ktere vypravi Bessie , vnucka Josefa(*1828). Ta totiz rovnez uvadi, ze tento Matej byl profesorem.\nU rodiny Jana(*1811), ktery se do Noveho Sveta vystehoval jiz v r.1851, se informace potomku z USA v rade pripadu natolik prekryvaji s udaji "Rodopisu", ze shoda osob je mimo jakoukoliv pochybnost.\nV pripade Janova bratra Josefa(*1800) je dat z Rodopisu mene, takze se s udaji z USA prekryvaji na malo mistech, i kdyz se jinak docela dobre doplnuji. Napr. datum narozeni Josefa, syna Josefa(*1800) starsiho neni v Rodopisu uvedeno, takze predpokladany rodinny vztah neni touto cestou mozno potvrdit s naprostou urcitosti.\nDefinitivni potvrzeni vyse uvedeneho predpokladaneho vztahu mezi Josefem(*1828) a Janem(*1811) prinesly az dokumenty ze Statniho Oblastniho Archivu Praha, ktere poskytl Leigh Wyborny z Houstonu, Texas, USA. Josef(*1828) byl skutecne synem Josefa(*1800), jehoz mladsim bratrem byl Jan(*1811).\nJosef Vyborny starsi byl tedy pri ceste do Ameriky star pouze 68 roku (a nikoliv jinak uvadenych 80 let). To je take podstatne realistictejsi udaj, zejmena prihledneme-li k tomu, jak byla ve druhe polovine 19.stoleti stale jeste narocna plavba pres Atlanticky ocean.\nVyborny Street, Tabor, Jizni Dakota\n(vetsi obrazek, 242kB)\nDalsi fotografie Vyborny Street, Tabor.


Dámský pásek se sponou šíře 1,8 cm | STOKLASA textilní galanterie\nZlevnili jsme (12)Peněženky a manikúry\nDámský pásek se sponou šíře 1,8 cm 720180\nObjednávka a kalkulace1-- vyberte variantu --1 Basil2 Mahogany3 Blackmix náhodnýBarvy vám budou vychystány náhodně z aktuálně dostupných barev.2Zvolte baleni po:1 ks 83,85 CZK / ks6 ks 75,47 CZK / ks12 ks 75,47 CZK / ksCena bez DPHCena s DPH1 ks 83,85 CZK / ks6 ks 75,47 CZK / ks12 ks 75,47 CZK / ksCena bez DPHCena s DPH1 ks 83,85 CZK / ks6 ks 75,47 CZK / ks12 ks 75,47 CZK / ksCena bez DPHCena s DPH6 ks 75,47 CZK / ks12 ks 75,47 CZK / ksCena bez DPHCena s DPH1 ks 83,85 CZK / ks6 ks 75,47 CZK / ks12 ks 75,47 CZK / ksCena bez DPHCena s DPH3Počet balení a koupit:DO KOŠÍKU Kód:720180Skladem:351 ksSložení:eko kůžekůžemagnetický kovplast\nPopis zbožíKvalitní dámský pásek nadchne ženy všech generací.\nHorní strana je z pravé broušené kůže, dolní strana je z eko kůže. Spona je klasická, kovová, s barevnou povrchovou úpravou. Za sponou je poutko do tvaru x. Pásek je prošitý nití. Je vhodný pro nošení k jakémukoliv oblečení.\nNejvětší obvod zapnutého pásku je 91 cm, nejmenší je 79 cm. Eko kůže se vyrábí ze syntetických materiálů. Tvoří ji 2 vrstvy - bavlněný úplet a polyuretan. Jedná se o levnější alternativu přírodní kůže, která se jí svými vlastnostmi v mnoha ohledech vyrovná.\nVýhody eko kůže: prodyšnost, pevnost, snadná údržba, neomezená škála barev.Šířka: 1,8 cmDélka: 104 cm\nSloženíeko kůžekůžemagnetický kovplast\n1 ks (83,85 CZK / ks)6 ks (75,47 CZK / ks)12 ks (75,47 CZK / ks)Do vyprodání\n6 ks (75,47 CZK / ks)12 ks (75,47 CZK / ks)Do vyprodání\nElegantní peněženka z eko kůže je prostorná. Zdobí ji prošívané geometrické vzory. Peněženka má vnitřní členění pro vkládání ...Cena: 260,11 CZK / ks\nKabelka - psaníčko 11x21,5 cm mandala\nDesignovou kabelku zdobí vysekávaný vzor, který připomíná mandalu. Kabelka je vyrobena z eko kůže. Má dvě velké přihrádky, které ...Cena: 239,25 CZK / ks


5.10.2015, Praha - Největší český rezidenční developer a investor nové bytové výstavby CENTRAL GROUP prezentuje na prestižním mezinárodním veletrhu Expo Real v Mnichově svůj zájem o další akvizice pozemků, projektů a brownfieldů pro rezidenční výstavbu. Zájemcům z řad domácích i zahraničních společností zde také nabízí široký výběr z celkem 10 nových komerčních nemovitostí v rezidenčních lokalitách a skladové a kancelářské kapacity v logistickém areálu Westpoint u pražského letiště.\nVeletrhu Expo Real se CENTRAL GROUP jako již tradiční partner hlavního města Prahy účastní posedmé. Společnost se na akci, která proběhne od 5. do 7. října, představí jako jediný český rezidenční developer.\nKromě prezentace konkrétních nemovitostí ale veletrh slouží hlavně jako místo pro setkání odborníků z oboru. „Expo Real je především příležitostí pro obchodní jednání se všemi významnými hráči na trhu. Máme proto v rámci veletrhu připravenu řadu jednání o několika zajímavých akvizicích,“ řekl předseda představenstva společnosti CENTRAL GROUP Dušan Kunovský.\nAkviziční apetit společnosti CENTRAL GROUP je v současnosti, kdy v Praze poptávka po novém bydlení roste již několik let v řadě, skutečně velice bohatý. „V současnosti v Praze vlastníme pozemky pro výstavbu zhruba 14 tisíc nových bytů, přesto dále intenzivně jednáme o nákupu dalších pozemků, brownfieldů nebo již kompletně připravených projektů,“ dodal Kunovský s tím, že pokud vše půjde podle plánu, oznámí jeho firma do dvou týdnů další akvizice. Na nákupy má i letos připraveno nejméně 1,5 miliardy korun.\nCENTRAL GROUP očekává velký zájem o komerční prostory\nVzhledem k pestré nabídce komerčních prostorů v nových rezidenčních lokalitách k prodeji i k dlouhodobému pronájmu očekává CENTRAL GROUP velký zájem i o ně. Mezi ty nejzajímavější patři velký komerční prostor v rámci projektu luxusních bytů Residence Garden Towers v centru Prahy na Žižkově, který je vhodný například pro supermarket nebo restauraci. Zajímavé jsou také komerční prostory ve zcela nových bytových projektech na Břevnově, v Holešovicích nebo na Zahradním Městě.\nExpo Real letos očekává téměř 40 tisíc účastníků


1. července 2011 9:10\nHerečka s kanadským a americkým občanstvím se kromě hraní a modelingu věnuje také produkci. Angažuje se v organizacích na ochranu zvířat. Anderson je rovněž ženou, jejíž fotografie se objevila na obálkách časopisu Playboy nejčastěji v historii.\nVášnivým partnerským životem plnila stránky novin především manželstvím s bouřlivákem Tommym Lee. Dvojice má dva syny Brandona Thomase a Dylana Jaggera. Po rozvodu s Leem si prožila krátký románek s modelem Marcusem Schenkenbergem, aby se později mohla vrhnout do náruče dalšího rockového zpěváka Kida Rocka, kterého pojala za manžela a zanedlouho se s ním rozvedla.\nPodobný scénář se odehrál také s jejím zatím posledním manželem Rickem Salomonem, s nímž vstoupila do manželství v roce 2007 a o rok později se s ním stačila opět rozvést. ■\nPamela slaví 44. narozeniny. ■\nOdvážná Pamela ve zlatém korzetu a kalhotkách. ■\nAnderson je známá také díky svému několikrát zvětšovanému silikonovému poprsí. ■\nPamela v době své největší slávy jako C.J. Parker v Pobřežní hlídce. ■\nPamela se svými kolegyněmi z Pobřežní hlídky. ■\nSeriálová záchranářka C. J. Parker. ■\nPamela Anderson s rockerem a exmanželem Tommym Lee. ■\nPamela v nové kampani na spodní prádlo Bonita De Mas Lingerie. ■


Sudy s nebezpečným odpadem zazděné v rodinném domě | Radiožurnál\nSudy s nebezpečným odpadem zazděné v rodinném domě\nOpava|foto: Oficiální stránky města Opavy\nRodina Žídkova z Opavy objevila ve sklepě svého rodinného domku zazděnou místnost. Do místnosti nikdo nemá přístup a Žídkovi na ni přišli vlastně úplně náhodou. Postupně vyšlo najevo, že ve sklepení jsou zazděné sudy s nebezpečným odpadem. Podle hygieny jde o galvanické kaly, které mohou způsobit alergii nebo rakovinu. Zeď místnosti dokonce teď praskla a na omítce se objevily podivné skvrny. Pokračuje Pavel Janošec z České televize Ostrava.\nRodinný dům v Opavě patřil závodu Merkanta, který vyráběl armatury, tedy zařízení, jako jsou například ventily, kohoutky, regulátory. Merkanta se ale dostala do konkurzu a dům loni v únoru koupila rodina Žídkových. Tento okamžik si budou zřejmě navždy vyčítat. Hovoří majitel domu Petr Žídek.\nPetr Žídek: Když jsme tento dům koupili, asi deset dní po koupi přišli na to, že vlastně sklep chybí. V této místnosti, v jejíž zdi se nachází 150 sudů odpadu z galvovny, z chromovny bývalé Merkanty.\nCo sudy obsahují? Mohou být nebezpečné? Zeptali jsme se toxikoložky z Krajské hygienické stanice Ostrava, Anny Hrnčířové.\nAnna Hrnčířová: Jsou to galvanické kaly, které obsahují především sloučeniny chromu, sloučeniny niklu. To znamená, může dojít k vzniku rakoviny plic, k vzniku rakoviny dutin nosních, eventuálně hrtanu.\nPokoušeli jsme se najít alespoň někoho z členů bývalého vedení Merkanty. Podařilo se nám zastihnout bývalého výrobního ředitele a podle obchodního rejstříku také likvidátora Merkanty, Josefa Lasáka.\nJosef Lasák: Nemohu vám k tomu říct absolutně nic. My jsme nebyli normálně připouštěni k některým takovým věcem, co tady bylo v minulosti nebo před privatizací ještě před rokem 1990, tak já jsem nebyl holt o té věci informován.\nOslovili jsme i správce konkurzní podstaty bývalé Merkanty. Ten také tvrdil, že o sudech před prodejem domu nevěděl. Odkázal nás na bývalého vedoucího investičního odboru. A toho jsme zastihli u něj doma.\nVýpověď bývalého vedoucího investičního odboru: Nikdo nevěděl v té době, že ten barák se bude jednou prodávat. Takže se to tam prostě do toho zabetonovalo a tenkrát to i hygienik požehnal tehdejší, to tenkrát byla inženýrka Vavrečková, teď dělá ekoložku v podniku, takže ta na to dohlížela.\nVypravili jsme se i za touto ženou, Marií Vavrečkovou. I ta kdysi byla v Merkantě zaměstnaná. Dnes však pracuje na Opavském magistrátu jako vedoucí odboru životního prostředí. Situaci, na které se vlastně podílela, teď musí řešit.\nMarie Vavrečková: Pracovala jsem jako technolog povrchových úprav. To bylo tak závažné rozhodnutí, které muselo provést vedení firmy.\nA jsme zase na začátku a můžeme znovu jít za vedením Merkanty, jenomže tam jsme už byli. Oslovili jsme několik právníků a většina z nich tvrdí, že by se měl se sudy vypořádat jejich původní majitel, tedy Merkanta, protože sudy nejsou součástí nemovitosti a Žídkovi o nich při koupi domu nevěděli. Případ posuzovalo i státní zastupitelství, ale stížnost Žídkových zamítlo. Úřady, ani policie zatím nikoho odpovědného nenašly. Hovoří opět majitel domu, Petr Žídek.\nPetr Žídek: Těm lidem, kteří to udělali, tak bych chtěl vzkázat, že si můžou vzít kladívko a majzlík, přijít si tento odpad vysekat a vzít si ho domů.


1. máj před padesáti lety - VeSlavkově.cz\nPadesát let je v dějinách lidstva takřka zanedbatelný úsek. Jenže pro jednoho člověka to je víc než polovina života. Za posledních 50 let se toho u nás změnilo velmi mnoho. Změnily se samozřejmě i oslavy 1. máje.\nJak tedy vypadala oslava 1. máje před padesáti lety? Příliš se nelišila od ostatních oslav po roce 1948. Sice se už v průvodu nenosily obrazy K. Gottwalda, A. Zápotockého, J. Stalina, K. Marxe nebo B. Engelse, ale alegorické vozy zde měly stále svoje místo a projevy představitelů vládnoucí KSČ oslavovaly Sovětský svaz, mír, pokrok a pracovní úspěchy. Účast byla nepatrně nižší, než v předchozích (zejména v padesátých) letech. Ulice byly vyzdobeny věnci a fáborky z krepového papíru, děti mávaly mávátky a průvody zářily barvami (převládala hlavně červená-rudá) – snad proto, že všechno ostatní bylo tak šedé…\nOslava 1. máje roku 1965 byla zahájena proslovem předsedy ONV A. Sedláčka a nesla se v duchu 20. výročí osvobození. Samotného průvodu se zúčastnilo přibližně 1500 osob (většinou mládeže). Prvomájový průvod doprovázely čtyři hudby. Polovina mládeže byla v pionýrském kroji a v úborech byli také požárníci a sportovci nebo např. zdravotní sestry. Účastníci nesli téměř 50 vlajek a hesel. Průvodu se zúčastnilo osm vyzdobených vozidel Svazarmu, požární ochrany a státního statku. Na Palackého náměstí přihlíželo průvodu téměř 4 tisíce osob.\nPřipomeňme si ve stručnosti několik dalších prvomájových oslav:\n1922 – V tomto roce byl 1. máj prohlášen za státní svátek. V kostele byly dopoledne mše, odpoledne májové pobožnosti. Samotnou oslavu pojaly politické strany podobně jako dnes – konaly se průvody, tábory lidu a proslovy. Zúčastnily se jich tyto strany: národní socialisté, sociální demokraté, lidová strana a agrární strana. Socialistické strany měly asi po 500 účastnících, lidová 250 a nejméně agrární. Po těchto shromážděních se poté účastníci všech stran procházeli v klidu po náměstí s červenobílým vlajkami nebo červenými karafiáty.\n1925 – 1. máj byl slaven jako národní svátek. Opět byly pořádány tábory lidu, ale jen dva: socialistů a komunistů. Přítomný úřední komisař komunistický tábor rozpustil pro příliš „prudkou“ řeč.\n1945 – První poválečný 1. máj se slavil opět jako národní svátek a současně jako svátek osvobození města. Na náměstí byla postavena tribuna, kde svůj projev pronesl předseda Národního výboru František Kostík. Dále hovořili Josef Hanák a Josef Brauner. Poté zazněla státní hymna a „občané se rozešli každý ke své práci“.\n1947 – Oslavy se konaly pod hlavičkou stran národní fronty – záplava praporů, karafiátů a průvodů. Několik hudebních těles. Účast: komunisté 1750, čs. socialisté 1150, sociální demokraté 600. Na náměstí byly tři tribuny.\n1948 – Oslavu 1. máje organizoval Místní akční výbor NF. Účast byla nebývalá – přes 6000 lidí.\n1949 – Průvod v počtu 900 osob vyrazil z aleje za Špitálkou, kde se spojil s průvody z okolních obcí. Mohutný průvod poté prošel městem na náměstí. V čele vlála státní vlajka, za ní skupina v národních krojích, příslušníci SNB, příslušníci svazu bojovníků za svobodu, lidové milice se zbraněmi, školní mládež, dechová hudba, svazáci, sokoli, fotbalisté, skauti, hasiči, železničáři, hudba, ženy, muži z továren a venkova, hudba, členové KSČ, členové MNV, cyklisté, alegorické vozy, motocykly, auta. V průvodu šlo 2733 osob, shromáždění se zúčastnilo 4700 osob. V průvodu byly neseny obrazy K. Gottwalda, J. Stalina, K. Marxe a B. Engelse.\nV r. 1952 získal Slavkov putovní vlajku za výzdobu města na 1. máje. Opět se konal průvod městem.\n1954 – Velká účast, bohatá výzdoba květin a praporů.\n1955 – V tomto jubilejním roce si občané připomněli oběti války a velkou pomoc SSSR. Provmájový průvod za velké účasti a mnoha alegorických vozů, kombajnů a hospodářských strojů.\n1956 – Průvod městem vyzdobeným prapory a velkými obrazy zakladatelů socialismu Marxe, Engelse, Lenina a našich prezidentů Gottwalda a Zápotockého. Bylo chladno a deštivo.\n1957 – Od časného rána se shromažďovali žáci škol, zaměstnanci závodů a úřadů, společenské organizace a občané ze sousedních obcí do průvodu (7000 účastníků). Byli vypuštěni holubi – symbol míru, v průvodu jely alegorické vozy a po hymnách měl proslov tajemník OV KSČ Tichý.\n1968 – 1. máj byl tento rok bez průvodu. Po manifestaci na zámeckém nádvoří následoval sportovní program na stadionu.\n1969 – V tomto roce byl 1. máj oslaven manifestací s politickým projevem zástupce OV NF na zámeckém nádvoří za účasti 500 osob. Po manifestaci proběhly atletické závody oddílů ze Slavkova, Vyškova, Brna a Prostějova za účasti 100 atletů.\nPo roce 1989 se prvomájové průvody s povinnou účastí školní mládeže (každoroční realita socialistického Československa) staly již minulostí.\nMáte nějakou zajímavou vzpomínku z oslav Svátku práce? Podělte se o ni s ostatními! Vaše příspěvky vítáme.\nPříprava prvomájové výzdoby / Foto: S. Olbricht\nPříprava prvomájové výzdoby (Bučovická ulice) / Foto: S. Olbricht\nDechovka pod vedením L. Vykoupila před radnicí / Foto: S. Olbricht\nDechovka Ladislava Vykoupila / Foto: S. Olbricht\nTribuna byla umístěna naproti radnici / Foto: S. Olbricht\nV čele kapelník Ladislav Vykoupil / Foto: S. Olbricht\nAlegorické vozy / Foto: S. Olbricht\nPožárníci/ Foto: S. Olbricht\nPožárnící v průvodu / Foto: S. Olbricht\nČs. červený kříž / Foto: S. Olbricht\nPožárníci v ozdobené „vétřiesce“ / Foto: S. Olbricht\nPrvomájový průvod prochází vyzdobeným Palackého náměstím / Foto: S. Olbricht\nVozidlo požárníků / Foto: S. Olbricht\nTribuna vedle společenského domu / Foto: S. Olbricht\nDěti s mávátky a rudými máky / Foto: S. Olbricht\nPřed radnicí / Foto: S. Olbricht\nNechyběly pouťové atrakce / Foto: S. Olbricht\nPrvomájový průvod (1966). V čele průvodu směřujícího z Tyršovy do Lidické ulice jdou dva mladíci. Poznáte je? (Zprava: I. Žižlavský a R. Lánský) / Foto: S. Olbricht\nPrvomájová pohoda / Foto: S. Olbricht\nKolotoče / Foto: S. Olbricht\nPrvomájové dopoledne / Foto: S. Olbricht