> WEB_2.0 Morava metaustava metaspolek metaspr�va html <\n3W&CZ&MRV&&ZxZ&I&+Web&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Web2.0_Morava_metaustava_metaspolek.HTM&>��Ident&>28.05.08&>identifikace zakladatel Web2.0 Meta�stava pro Moravu&.\nKl��e: meta�stava - meta&�stava - meta&�st - μεταustava - μετα&ustava - μετα&ust - metaspolek - metast�t - metanoia - noosf�ra\nWeb2.0 Morava meta�stava pro syst�movost� kultivovan� �stavn� ��d\n� D�vody 8.6.08\n� Vymezen� 8.6.08\n� �innost 8.6.08\n� Sm�rn�ky 8.6.08\n� Metaservery 8.6.08\n� Navigace 8.6.08\n� P�ipom�nky � Po�adavky 8.6.08\n� Metakonference 8.6.08\n� Akce 8.6.08\nMoravsk� sekce Meta�stava je k�dov�na v duchu Web2. 0 nov� civilizace\n3W&CZ&MRV&&ZxZ&_I&+Metaspolek+odd�l+z�sady&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Web2.0_Morava_metaustava_metaspolek.HTM &>Z�sady&>8.06.08&>P�ipom�nky k odstavci.&. Z�sady protokolu Web2.0 jsou pod�ny na webov� str�nce Metaspolku pro Web2.0. Pokra�ujeme\n3W&CZ&MRV&&ZxZ&_I&+Metaspolek+odd�l+pokra�ujeme&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Web2.0_Morava_metaustava_metaspolek.HTM &>Pokra�ujeme&>8.06.08&>P�ipom�nky k odstavci.&.\nVlastn� meta�et�zec pro ��dost o kontakt:\nStav: 8.06.08 registrov�no, str�nka p�ipojena\n�as: 08.06.08 14:44 P�evzet� potvrzen� o navigaci:ano �as: 08.06.08 10:30\nNalezeno potvrzen� registrace: ano, identifika�n� �et�zec opraven\nKvitov�n� potvrzen� o registraci: registra�n� �et�zec deaktivov�n\n�as: 08.06.08 07:00\nP��prava vys�laj�c�ho registra�n�ho �et�zce: aktivov�n Za��n�me\nP��prava vys�laj�c�ho registra�n�ho �et�zce: deaktivov�n\n�len metaspolku: P�evzet� kvitov�n� registra�n� informace\n3W&CZ&MRV&&ZxZ&_I&+Metaspolek+odd�l+sm�rn�ky&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Web2.0_Morava_metaustava_metaspolek.HTM &>Sm�rn�ky&>08.06.08&>P�ipom�nky k odstavci.&. Spr�vce metaspolku integruje sm�rn�ky z ka�d� p��slu�n� webstr�nky. Moravsk� Meta�stava metaspolek pro Web2.0:\nMoravsk� Meta�stava vzorn�k:\nMoravsk� Meta�stava metasoud:\nRegistra�n� str�nka metaspolku pro moravsk� Web2.0:\nMetaservery - �et�zce webstr�nek metaspolku\n3W&CZ&MRV&&ZxZ&_I&+Metaspolek&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Web2.0_Morava_metaustava_metaspolek.HTM &>Metaservery&>08.06.08&>P�ipom�nky k odstavci.&. Obsahuje odkaz na p��slu�n� moravsk� metaserver sp�a�en� s metaspolkem. Ka�d� metaspolek obsluhuje alespo� jeden metaserver, kter� je takto �lenem metaspolku Web2.0 pro Moravu. Str�nka metaserveru obsahuje meta�et�zce obsa�en� v odd�lech Navigace �len� moravsk� Meta�stava. Slou�� coby n�hrada pomal�ho vyhled�va�e, p�i�em� ka�d� webstr�nka metaspolku poskytuje v odd�lu Navigace sv�mu metaserveru seznam odkaz� na pou��van� �et�zce. Metaserver z ka�d� webstr�nky �et�zce integruje. P��znakem integrovan� str�nkov� navigace je �et�zec &III& .\n3W&CZ&MRV&&ZxZ&_I&+Metaspolek+odd�l+navigace&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Web2.0_Morava_metaustava_metaspolek.HTM &>Navigace&>08.06.08&>P�ipom�nky k odstavci.&. Navigace slou�� ka�d� str�nce k pamatov�n� odkaz� coby n�hrada pomal�ho vyhled�va�e. P��znakem vlastn� str�nkov� navigace je �et�zec &II& . Z�le�� na str�nce jakou navigaci si udr�uje. Ka�dou str�nkovou navigaci integruje Metaserver do sv�ho odd�lu.\nMetaspolky: MetaBible MetaTeorie Meta�stava MetaVl�da MetaKoment MetaSex\n3W&CZ&MRV&&ZxZ&_I&+Metaspolek+odd�l+d�vody&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Web2.0_Morava_metaustava_metaspolek.HTM &>D�vody&>08.06.08&>P�ipom�nky k odstavci.&. V�k globalisovan�ho lidstva je charakterizov�n prax� syst�movosti coby glob�ln�ho pr�va. Globalisovan� �lov�k pro sv� �it� pot�ebuje praxi osobn� pojat�ho glob�ln�ho pr�va tedy pozn�v�n� syst�movosti v nejr�zn�j�� lidsk� �innosti tedy rovn� ��ast� v r�zn�ch metaspolc�ch a tak� v metaspolku kultivovan�ho pr�va. Ka�d� m� tak mo�nost ohodnotit sebe i jin�ho �lov�ka. Jde o to, �e praxe syst�movosti vy�aduje pot�ebnou metakomunikaci i v oblasti pr�va. Kultivovan� pr�vo lze charakterisovat meta�stavn� a �stav�. �stava byla ji� dostate�n� pops�na, zb�v� tot� pro Meta�stavu. Ka�d� zemsk� samospr�va a s n� sp�a�en� zemsk� metaspr�va noosf�ry m� v r�mci Web2.0 rezervovanou sekci Meta�stava s povinnost� tuto naplnit.\n3W&CZ&MRV&&ZxZ&_I&+Metaspolek+odd�l+vymezen�&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Web2.0_Morava_metaustava_metaspolek.HTM >Vymezen�&>08.06.08&>P�ipom�nky k odstavci.&. Str�nka "Morava_metaustava_metaspolek" je �lenem "Web2.0 Morava MetaSpolek" a je s n�m kompatibiln�. �len tohoto metaspolku p�edn� sd�l� certifik�t ZxZ jako�to prohl�en� o shod� na svobodu praktikovanou syst�movost� coby glob�ln�m pr�vem a vymahatelnou povinnost�. �len tohoto metaspolku m� pr�vo okop�rovat si kteroukoliv str�nku metaspolku s povinnost� upravit ji p�edn� v odd�lu +�innost ��sti +popis do podoby metaspolkov� p��nosn�ho origin�lu. �len tohoto metaspolku m� povinnost zachov�vat jeho strukturu i ducha.\n3W&CZ&MRV&&ZxZ&_I&+Metaspolek+odd�l+�innost&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Web2.0_Morava_metaustava_metaspolek.HTM &>�innost&>08.06.08&>P�ipom�nky k odstavci.&. Smyslem �innosti "Web2.0_Morava_metaustava_metaspolek" je vymezit moravskou sekci Meta�stavy. Aktu�ln� je vytv��en �vod moravsk� sekce Meta�stavy. V ��sti nazvan� "Akce" je uvedeno, co je t�eba tomuto metaspolku �init. ��st t�to webov� str�nky ozna�en� jako "�innost" sd�lej� na sv�ch osobn�ch str�nk�ch v�ichni �lenov� tohoto metaspolku a to s odkazem na zakl�daj�c� webovou str�nku �st�ed� metaspolk�. Zb�vaj�c� ��st webov� str�nky je osobn� z�le�itost� �lena tohoto metaspolku. Ka�d� �len tohoto metaspolku na sv� str�nce udr�uje verzi odd�lu "�innost" podle n�ho� si sv�j obdobn� odd�l synchronizuj� ostatn� u�ivatel� Webu 2.0 cestou spole�n� komunikace (viz Komunikace). Sou��st� "�innosti" je udr�ovat ukazatele na v�echny �leny tohoto metaspolku. Kliknout na <= pro n�vrat\nSd�len� Meta�stava ve verzi Spr�vce Jak str�nku Meta�stava na Webu2.0 sd�let je jednoduch�. Ka�d� �len si m�e prost�ednictv�m vyhled�vac�ch funkc� prohl�et ostatn� str�nky metaspolku v�etn� spr�vce. Sd�len� str�nky je mo�no asynchronn� vyhled�vat pomoc� kl���. Bl�e viz na str�nce Vzorn�k.\nSd�len� Meta�stavy ve verzi Web2.0\nV�ichni lid� maj� p�irozen� pr�vo b�t svobodn�mi a rovn�mi v d�stojnosti �init vl�dou Logu. Takto vymezen� p�irozen� pr�vo vyvozen� p��mo z reality nen� nik�m zadateln�, upravovateln� nebo zru�iteln�. Z dodr�ov�n� vl�dy Logu plyne dobro. Zlo plynouc� z poru�ov�n� vl�dy Logu znamen�, �e p�irozen� pr�vo je sou�asn� povinnost�. Vstupem lidsk�ho rodu do epochy globality glob�ln� dodr�ov�n� p�irozen�ho pr�va je jedinou sp�sou lidstva p�ed sebezni�en�m. Ulo�en�\nGlobalisac� jde lidstvu o glob�ln� nastolen� demokratismu. Demokratismus ve sv�ch atributech coby glob�ln� bezpe�nostn� standard mus� platit pro v�e a v�echny. Epocha globalisace vy�aduje nov� zalo�it svobodu glob�ln�m u�it�m prohl�en� o shod� na svobod� �stavn�m praktikov�n�m svobodn�ho v�b�ru coby pr�vn� a soudn� p�ezkoumatelnou z�le�itost svobody kompetentn�m org�nem pr�vn�ho ��du. Takto nastaven� svoboda umo��uje jednotliv�m osob�m �pln�j�� a snaz�� dosa�en� vlastn� dokonalosti. Ve�ejnost ��d� evidentn� rozli�en� mezi pr�vn�m ��dem sv�voln�k� a pr�vn�m ��dem svobodn�ch lid� epochy globalisace. Podstatn� rozd�l nov�ho pr�vn�ho ��du epochy globalisace spo��v� v renesanci ideje p�irozen�ho pr�va a to je t�eba jasn� nastavit. Glob�ln� metasoud noosf�ry stanov� zlo�inn�m ka�d� pr�vn� ��d nevystav�n� na p�irozen�m pr�vu svobodn� �init duchem vl�dy Logu a v tomto duchu b�t metamana�mentem �it� n�le�it� vychov�n a vzd�l�n; zlo�innost ka�d�ho pozitivisticky zalo�en�ho pr�vn�ho ��du je zalo�ena na diktatu�e pr�va p�chaj�c� na ob�anech psychoterorizmus a p�sob�c� jim �jmu na kvalit� �it�. Tomu je t�eba �elit precedentem. Glob�ln� metasoud noosf�ry ukl�d� ka�d� svobodn� osob� aktivn� bojkot osob, fyzick�ch nebo pr�vnick�ch, trvale nezp�sobil�ch p�irozen�ho pr�va a touto meta��zenou v�vojovou evoluc� �elit sebezni�uj�c� genocid� lidstva ze strany pozitivisticky �inn�ho pr�vn�ho ��du. Glob�ln� metasoud noosf�ry ka�d� osob� stanov� z�vazn� glob�ln� pr�vn� ��d zalo�en� na p�irozen�m pr�vu svobodn� �init duchem vl�dy Logu a zakotven� v meta�stav� noosf�ry slou��c� jako�to vzor ka�d� �stav� a z n� odvozen�m z�kon�m. Glob�ln� metasoud noosf�ry ka�d� osob� ukl�d� meta�stavn� zalo�enou �stavou osvobodit se od terorizmu masov� zlo�inn�ho pr�vn�ho ��du sv�voln�k�. Glob�ln� metasoud noosf�ry �in� ka�d�ho p�edstavitele masov� zlo�inn�ho pr�vn�ho ��du odpov�dn�m ze sp�ch�n� smrteln�ho masov�ho zlo�inu. Glob�ln� metasoud noosf�ry stanov� ka�dou �stavu za spole�enskou �mluvu ob�an� zaji�tuj�c� spojnici mezi vl�dou Logu a z�kony ob�ansk�ho spole�enstv�;\nodtud je (p�irozen� vl�dou Logu) ka�d� �stava z�kladn�m z�konem jako�to spole�n� zp�sob organizace a organizovan�ho fungov�n� spole�enstv� v �ct� k vl�d� Logu skrze Listinu pr�v a svobod �lov�ka �i ob�ana; takto zalo�en� �stava jako�to form�ln� dokument spl�uje �plnost ka�d�ho ne�pln�ho form�ln�ho syst�mu a meta�stavn� koncipovanou �stavou st�v� se ka�d�mu spole�enstv� lid� a ob�an� adekv�tn�m obrazem pozn�n� kosmick�ho ��du a jeho praktikov�n�; koncepce vzorov� meta�stavy a z n� odvozen� �stavy ka�d� lidsk� osob�, fyzick� �i pr�vnick�, ukl�d� povinnost svou moc omezovat autoritou vl�dou Logu; form�lnost ka�d� �stavy odvozen� z meta�stavy je p�ivedena k �ivotnosti poukazem na praktikov�n� autority vl�dy Logu jej� specifika jsou uvedena v MetaBibli, MetaTeorii a v demokratismu metaspr�vy noosf�ry jej�mi metast�ty; takto meta�stavn� zalo�en� �stava je specifikov�na v preambuli ka�d� �stavy a m�e t�m spravedliv� a spr�vn� vyjad�ovat z�jem ka�d� osoby fyzick� �i pr�vnick�; meta�stavn� uveden�m zp�sobem nekoncipovan� �stava pom�h� legalizovat masov� potla�ov�n� pr�v a svobod lid� �i ob�an� ozna�en� za masov� zlo�iny; meta�stavn�m zp�sobem konstituovan� spole�ensk� smlouva lid� �i ob�an� m� pr�vo mluvit za v�echny lidi �i ob�any a to formulac� "My ob�an�" v preambuli; ka�d� �lov�k nebo ob�an m�e meta�stavn� koncepc� �stavy souhlasit s formulac� "My ob�an�" a spole�n� s jin�mi si ulo�it povinnost budovat, chr�nit a rozv�jet ob�anskou spole�nost v duchu nedotknuteln�ch hodnot lidsk� d�stojnosti a svobody jako�to vlasti rovnopr�vn�ch, svobodn�ch ob�an�, kte�� jsou si v�domi svobody v�le v demokratismu v��i sob�, druh�m i v��i spole�ensk�mu celku jako�to sou��sti jakkoli velk� lidsk� rodiny coby spole�enstv�; ka�d� ve�ejn� �inn� osoba si v tomto svobodn�m a otev�en�m spole�enstv� uv�domuje povinnost realizovat prohl�en� o shod� na svobod� praktikov�n�m podm�nek svobodn�ho v�b�ru; t�mto prohl�en�m st�v� se ka�d� volen� osoba ve funkci zastupitele ob�an� d�v�ryhodnou v souladu se z�jmy voli��; prost�ednictv�m takto svobodn� zvolen�ch z�stupc� m�e m�t ka�d� ob�an spolu��ast na z�le�itostech ve�ejn�ch a obecn�ho blaha; ka�d� svobodn� ob�an m�e vzorovou meta�stavou p�ijmout spr�vn� koncipovanou �stavu; ka�d� svobodn� ob�an meta�stavn� spr�vn� koncipovanou �stavou m�e uskute��ovat odhodl�n� spole�n� st�e�it, br�nit a rozv�jet zd�d�n� bohatstv� p��rodn� a kulturn�, hmotn� a duchovn�; ka�d� svobodn� ob�an meta�stavn� koncipovanou �stavou m�e uskute��ovat odhodl�n� ��dit se principem demokratismu a metamana�mentu �it�, �ivotem a prac�; pro uveden� preambule �stavy v �ivot je nezbytn� specifikovat ono "My ob�an�" a to specifikac� svobodn�m spole�enstv�m ob�an� coby svobodn�ho st�tu �i soust�t� alias uni� st�t�; st�t �i soust�t� m� meta�stavn� jednot�c� spole�nou �stavu; svobodn� st�t, st�t svobodn�ch ob�an�, je svrchovan�, jednotn� a pr�vn� celek zalo�en� demokratismem na �ct� k pr�v�m a svobod�m ob�ana �i �lov�ka skrze spole�nou meta�stavn� koncipovanou �stavu zalo�enou p�irozen�m pr�vem na vl�d� Logu; svrchovan� st�t znamen� suver�nnost celku vn�j�n� v��i jin�m st�t�m a vnit�n� v��i sv�m ��stem, jednotn� st�t znamen� ned�lnost meta�stavn� nastavenou �stavou spole�n� sd�lenou pro osoby fyzick� i pr�vnick�; st�t �i soust�t� i ka�d� jejich org�n je osobou pr�vnickou; st�t �i soust�t� lze d�lit na pod��zen� celky coby pr�vnick� osoby pod��zen� spole�n� �stav� a od n� odvozen�ho spole�n�ho �stavn�ho a pr�vn�ho po��dku; autorita p�irozen�ho pr�va �init vl�dou Logu zakl�d� implicitn� soci�lnost st�tu jako�to jeho ned�ln� atribut; svrchovan� moc svobodn�ho lidu zalo�en� v autorit� p�irozen�ho pr�va �init vl�dou Logu je zdrojem ve�ker� moci st�tu; moc st�tu slou�� svobodn�mu lidu skrze p�irozen� pr�vo spole�n� sd�lenou autoritu Logu; st�t spole�n� sd�lenou autoritou vl�dy Logu svou moc p�irozen�m pr�vem dok�e vykon�vat v souladu se z�jmem ob�an� prost�ednictv�m d�lby moci sv�mi org�ny moc� z�konod�rnou, v�konnou a soudn�; �stavn� z�kon p��padn� stanov�, kdy svobodn� lid vykon�v� st�tn� moc p��mo referendem; st�tn� moc zalo�en� p�irozen�m pr�vem na sd�len� vl�d� Logu slou�� z�jmu v�ech ob�an� a lze ji uplat�ovat jen v p��padech, v mez�ch a zp�soby, kter� stanov� z�kon odvozen� a zalo�en� na nejvy���m z�kon� j�m� je meta�stavn� zalo�en� �stava; moc z�konod�rn� p�ij�m� z�kony zalo�en� a odvozen� ze z�kladn�ho meta�stavn� zalo�en�ho �stavn�ho z�kona; z�kony nezalo�en� a neodvozen� ze z�kladn�ho �stavn�ho z�kona ru�� �stavn� soud; ka�d� ob�an m�e p�irozen�m pr�vem sd�lenou vl�dou Logu �init, co z�konem nen� zak�z�no, a nikdo nesm� b�t nucen �init, co takov� z�kon neukl�d�; z�kon mus� podl�hat p�irozen�m pr�vem autorit� vl�dy Logu zalo�en� v Listin� z�kladn�ch pr�v a svobod, kter� je sou��st� meta�stavn� zalo�en� �stavy; z�kladn� pr�va a svobody jsou pod ochranou soudn� moci; soudy jsou nez�visl� p��mou autoritou p�irozen�ho pr�va vl�dy Logu; prevenc� proti zneu�it� moci, p�edev��m z�konod�rn� a soudn�, z�branou proti p�ch�n� masov�ho potla�ov�n� svobody masov�mi zlo�iny ze strany vykonavatel� st�tn� moci je jejich prohl�en� o shod� na svobodu praktikov�n�m podm�nek svobodn�ho v�b�ru v podob� metamana�mentu �it� coby vzor ob�an�m p�i�em� toto prohl�en� maj� plnit �stavn�m slibem a stejn� po�adavek dodr�en� meta�stavnosti se vztahuje na autory nebo upravovatele �stavy; politick� syst�m svobodn�ch osob je zalo�en na svobodn�m vzniku a svobodn� sout�i politick�ch stran respektuj�c�ch meta�stavn� zalo�enou �stavu st�tu svobodn�ch ob�an�; politick� rozhodnut� jsou z�le�itost� svodn�ch politik� dbaj�c�ch p�irozen�ho pr�va vl�dy Logu a vych�zej� z v�le vol�c� v�t�iny vyj�d�en� svobodn�m hlasov�n�m na z�klad� ve�ejn�ho prohl�en� o shod� na svobodu praktikov�n�m svobodn�ho v�b�ru ze strany ka�d�ho volen�ho zastupitele; st�t demokratismem db� p�irozen�ho pr�va vl�dy Logu ve v�ech oblastech �innosti sv�ch ob�an�; st�t p�irozen�m pr�vem vl�dou Logu a tedy demokratismem db� samospr�vou ochrany sv�ch ��st�, zem�, kraj�, m�st, obc�, men�in; st�t p�irozen�m pr�vem vl�dou Logu a tedy demokratismem db� ochrany p��rody, p��rodn�ho a kulturn�ho d�dictv�. Ulo�en�\nGlob�ln� metasoud noosf�ry ka�d�mu ob�anstvu ukl�d� �stavou nastavit svou svobodu v souladu s v�e specifikovanou meta�stavou lidstva epochy globalisace. Glob�ln� metasoud noosf�ry ka�d�mu ob�anstvu ukl�d� bezprost�edn� uspo��dat svobodn� volby tedy podm�n�n� ze strany volen�ch z�stupc� prohl�en�m o shod� na svobodu praktikov�n�m podm�nek svobodn�ho v�b�ru a takto se co nejrychleji zbavit v�eho zla sv�voln�k� a utrpen� z n�ho.\nMeta�stavn� koncipovan� �stava ka�d� osob�, fyzick� �i pr�vnick�, zaji��uje stejn� sd�len� pr�vo a spravedlnost metarealisticky nut�c�m zp�sobem zalo�en� v �it� a tedy ��dn�m zp�sobem neodejmuteln� a ��dnou moc� nezadateln�. Jedin� vztah osob na z�klad� p�irozenosti metarealismu m�e sd�lenou vl�dou Logu vytv��et spravedliv� spr�vn� sv�t pr�va. T�m, �e pr�vo k sob� v�e jednotlivou osobu, spole�enstv� a prost�ed� �it�, tvo�� nosnou konstrukci schopnou v�stavby a �ivotnost rozvoje pr�vn�ho ��du coby syst�mu v evoluci t�kaj�c� se ka�d�ho jej�ho elementu. Proto�e p�irozen� pr�vo mus� ct�t metarealismus osob mezi sebou i s p��rodou, mus� db�t vl�dy Logu j� podl�h� v�e. �lov�k p�irozen� vstupuje globalisac� a noosf�rou do pr�vn�ho vztahu s p��rodou, s v�vojovou evoluc� a genetikou. P�irozen� pr�vo koncipovan� na metarealit� nen� sv�volnickou mno�inou norem, ale syst�mem odpov�daj�c� nal�hav�m po�adavk�m �it� ka�d�ho �lov�ka. Pr�vo ustaven� na p�irozen� syst�movosti reality je p�irozen�, nezadateln� a nezciziteln� a pr�v� proto je ho nutn� ���eji specifikovat v sou��sti meta�stavy zvan� Listina z�kladn�ch pr�v a svobod. Je p�irozen�m pr�vem i povinnost� ka�d� osoby svobodn� �init vl�dou Logu. To v�ak p�edpokl�d� ur�itou zp�sobilost vy�aduj�c� kultivaci �i v�chovu ke svobod� metamana�ov�n�m �it�. Meta�stavou nejde o uct�v�n� z�kon�, ale o praxi syst�mu z�kon� vystav�n�ho na p�irozenosti ka�d�ho syst�mu tedy ve vl�d� Logu. Praxe p�irozen�ho pr�va jako�to jedn�n� m� sv�j smysl u� samo v �it�. Pohnutka k jedn�n� �lov�ka nespo��v� v �ct� k z�kon�m, ale k �ct� ve vl�du Logu druhotn� zaji��ovan� syst�mem z�kon�. B�t �inn� znamen� zachovat se moc� p�irozen�ho v�b�ru zachov�v�n�m vl�dy Logu. Praxe p�irozen�ho pr�va nach�z� sv� ospravedln�n� z v�vojov� evoluce zalo�en� ve vl�d� Logu. Proto p�irozen� pr�vo odvozen� z metareality zaji��uje lidem bezpe�nost a od �lov�ka po�aduje l�sku metarealismu zalo�enou v Logu. Z�kladem spravedliv�ho a spr�vn�ho pr�va je p�irozen� pr�vo svobodn� �init duchem vl�dy Logu. P�irozen� pr�vo je v�ak tak� p�irozen� povinnost svobodn� �init duchem vl�dy Logu. Meta�stavou nejde jen o n�rok, ale i o povinnost a s n� i o zp�sobilost svobodn� �init duchem vl�dy Logu. Globalisac� ��d pr�vn� mus� odpov�dat ��du byt�. S meta�stavou p�ich�z� nutnost vymezit tak� pojem zp�sobilosti �init pr�vo �i dost�t z�le�itosti pr�vn� zp�sobilosti. Globalisac� jde o pr�vn� zp�sobilost osoby dost�t p�irozen�mu pr�vu coby z�kladn� lidsk� povinnosti. Z�kladem pr�vn�ho st�tu je �stava coby z�kladn� z�kon zalo�en� p�irozen�m pr�vem na z�kladn�ch pr�vech a svobod�ch. Odtud smyslupln� pr�vn� zp�sobilost je v prvn� �ad� schopnost �init z�kladn� pr�va a svobody coby p�irozenou lidskou povinnost. Pr�vn� zp�sobilost svobodn� �init p�edn� znamen� �init nikoli pouze otrocky podle pr�vn�ho pozitivizmu n�br� na z�klad� z�kladn�ch pr�v a svobod �lov�ka �i ob�ana. Form�ln� podobou pr�vn� zp�sobilosti je prohl�en� o shod� na svobodu praktikov�n�m podm�nek svobodn�ho v�b�ru. Kdo nen� zp�sobil� deklarovat prohl�en� o shod� na svobodu praktikov�n�m podm�nek svobodn�ho v�b�ru nen� ani pr�vn� zp�sobil�. Pr�vn� nezp�sobil� neznamen� b�t pouze du�evn� nemocn�, ale tak� duchovn� nemocn�, pr�vn� nezp�sobilost neznamen� v�lu�n� �lov�ka neschopn�ho logiky pr�va, ale tak� neschopnosti etiky meta�stavnosti a z n� odvozen� �stavnosti coby neschopnosti pr�va precedentu a pro duchovn� nemoc neschopnosti metalogiky pr�va vych�zej�c�ho z p�irozen�ho pr�va. Masov� p�ch�n� skutk� pr�vn� nezp�sobilost� znamen� p�chat masov� zlo�iny. Masov� ignorov�n� p�irozen�ho pr�va ��t vl�dou Logu zakl�d� masov� zlo�iny. Ve�ejnost ��d� t�sn�j�� p��tomnost p�irozen�ho pr�va. To lze poskytnou v�cero zp�soby. Ulo�en�\nGlob�ln� metasoud proti diktatu�e pr�va a pr�vn�mu psychoterorizmu preceden�n� zakl�d� metasoudy: eurounijn�, �esk�, moravsk�, jihomoravsk� a brn�nsk�. Je tu tak� �asn� p��le�itost p�ipomenout si oded�vna ct�n� autority p��rody, kterou tak arogantn� potla�ila katolick� c�rkev. U� ode d�vn�ch v�k� lid� podv�dom� oslavuj� vl�du Logu nastavenou metarealismem Zem� a Slunce a symbolizovanou metak��em protiklad�: jaro � podzim a l�to - zima. T�mto metak��em protiklad� si lid� od prad�vna p�ipom�naj� v�znam pr�b�hu vl�dy Logu mezi Sluncem a Zem� ve dnech rovnodennosti a slunovratu kolot�n�m nekone�n�ho cyklu ro�n�ho kolob�hu jaro � l�to � podzim - zima. Je zvrhlost� c�rkve p�etv��et si tento ��d reality ke sv�mu sv�voln�mu ��elu. Vstupem do epochy vl�dy noosf�ry je globalisovan�mu lidstvu pot�eba zejm�na vr�tit se k p�vodn�m v�znam�m oslavy ��du p��rody i lid�. P�ipome�me alespo� letmo vl�du Logu kolot�n�m Zem� kolem Slunce: Letn� slunovrat (nejdel�� den) coby za��tek l�ta (obvykle 21. �ervna), zimn� slunovrat (nejkrat�� den) coby za��tek zimy (obvykle 21. prosince), letn� rovnodennost (stejn� dlouh� noc i den) coby za��tek jara (obvykle 21. b�ezna), podzimn� rovnodennost (stejn� dlouh� noc i den) coby za��tek podzimu (nej�ast�ji 21. z���). Takto univers�ln� je vl�da Logu autoritou nad ka�dou lidskou moc�, nad v�d�n�m a v��en�m lid�, nad ka�d�m sv�tkem i n�bo�enstv�m. N�vrat lidstva ke ko�en�m se nestane s�m o sob�, je mu t�eba pomoci. Glob�ln� soud stanov� meta�stavu noosf�ry p�irozen�m pr�vem na �it� vl�dou Logu za z�vazn� vzor v�em �stav�m a z�kon�m. Glob�ln� metasoud noosf�ry stanov� ka�dou moc, tedy tak� st�tn� moc v�konnou, z�konod�rnou a soudn�, zalo�it na meta�stav� noosf�ry. Glob�ln� metasoud noosf�ry ka�d�mu metast�tu �i kultu�e ukl�d� metaspr�vu a metasoud zalo�en� na meta�stav� noosf�ry. Glob�ln� soud noosf�ry stanov� nez�vislost ka�d�ho soudu zalo�it na meta�stav� noosf�ry. Glob�ln� metasoud noosf�ry se zaveden�m meta�stavy noosf�ry a v�znamem v�chovy ke svobod� (s n�hradou v�znamu genetiky kulturou) zav�d� zvl�tn� �ivo�i�n� druhy: �lov�ka odchovan�ho �impanzy, lidi odchovan� v izolaci od lid�, lidi izolovan� od jin� lidsk� kultury, lidi neschopn� meta�stavy tedy p�irozen�ho pr�va na vl�du Logu. Glob�ln� metasoud noosf�ry se zaveden�m meta�stavy noosf�ry a �lohou v�chovy ke svobod� ka�d� �en� ukl�d� pr�vo a povinnost sv� d�t� ve svobod� po��t, odnosit, porodit, odkojit a vychovat. Glob�ln� metasoud noosf�ry se zaveden�m meta�stavy noosf�ry a �lohou v�chovy ke svobod� zav�d� omezen� psychoteroru reklamy, kdy� ka�d� reklama mus� b�t z hlediska svobodn�ho v�b�ru opat�ena hlavi�kou a pati�kou s ukazatelem na podrobn� parametry reklamy. Globalisac� jde lidstvu o glob�ln� nastolen� demokratismu. Demokratismus ve sv�ch atributech coby glob�ln� bezpe�nostn� standard mus� platit pro v�e a v�echny. V epo�e globalisace nem�e b�t pr�vn� ��d z�le�itost� pozitivistick� sv�vole, n�br� mus� b�t v souladu s ��dem byt� ba p��mo z tohoto ��du odvozen, m-li se lidstvo zachovat a nepodlehnout sv�voln�mu sebezni�en�. Toho se dos�hne univers�ln� meta�stavou coby vzoru ka�d� �stav�. Glob�ln� univers�ln� pr�vo nad�azen� v�em pr�vn�m ��d�m je p�irozen� pr�vo svobodn� �init vl�dou Logu. P�irozen� pr�vo nad�azen� v�emu pr�vu vy�aduje na p�irozen�m pr�vu vystav�t meta�stavu a z n� odvozenou ka�dou �stavu coby z�kladn� z�kon nad�azen� v�em z�kon�m. Sou��st� meta�stavy tedy mus� b�t nezbytn� Listina pr�v a svobod. Glob�ln� soud stanov� meta�stavn� zalo�enou Listinu pr�v a svobod;\np�irozen� pr�vo svobodn� v �it� �init vl�dou Logu je nezadateln�, nezciziteln� proto�e odpov�d� lidsk� p�irozenosti a smyslu �ivota; nezadateln� je nad�azenou autoritou vl�dy Logu vlastn� v�emu jednotliv�mu a je nad�azeno lidmi stanoven�mu pr�vu pozitivistick�mu; p�irozen� pr�vo je p�irozenou povinnost� svobodn� �init vl�dou Logu; p�irozen� zachov�v�n� �ivota sledov�n�m vl�dy Logu je povinnost� �lov�ka a p�irozen� pr�vo zakl�d�; nutnost sledovat vl�du Logu je u �lov�ka d�no nezbytnost� kultury; �lov�k a lidstvo se globalisac� mohou zachovat pouze p�irozen�m pr�vem coby povinnost� svobodn� �init vl�dou Logu; globalisa�n� po�adavek meta��zen� v�vojov� evoluce �lov�ka a p��rody vy�aduje nezbytnost p�irozen�ho pr�va coby povinnost svobodn� �init vl�dou Logu; p�irozen� pr�vo lze uplat�ovat pouze jako�to cht�n� povinnosti svobodn� �init vl�dou Logu; p�irozen� pr�vo svobodn� �init vl�dou Logu zakl�d� ostatn� odvozen� lidsk� pr�va a svobody; lidsk� pr�va a svobody stoj� v z�kladu pr�v ob�ana; svrchovanost p�irozen�ho pr�va coby z�kladn�ho lidsk�ho pr�va, lidsk�ch pr�v a svobod a pr�v ob�ana zakl�daj� svrchovanost ka�d�ho z�kona poplatn�ho vl�d� Logu; p�irozen� pr�vo zalo�en� na praktikovan� vl�d� Logu je univers�ln� hodnotou lidstv�, demokratismu a ka�d� spr�vy a samospr�vy spole�enstv� lid� �i ob�an�; vl�dou Logu jsou metalogicky odvozeny lidsk� pr�va, z�kladn� svobody, ob�ansk� pr�va a z�kony; zabezpe�en� t�chto pr�v a svobod je uskute�n�no meta�stavn� koncipovanou �stavou, jej� sou��st� je i Listina z�kladn�ch pr�v a svobod; �stavn� praktikovanou vl�dou Logu je matalogikou ka�d�mu spole�enstv� zaji�t�no sebeur�en�; svrchovanou vl�dou Logu je zaji�t�na odpov�dnost st�vaj�c� generace v��i budouc�m generac�m i odpov�dnost za osud ve�ker�ho �ivota na planet� Zemi; tato odpov�dnost je zabezpe�ena svrchovanost� Listiny z�kladn�ch pr�v a svobod coby meta�stavn� koncipovan� sou��st ka�d� �stavy; lid� jsou sd�lenou prax� vl�dy Logu svobodn� a rovn� v d�stojnosti i v pr�vech coby povinnosti svobodn� �init vl�dou Logu; z�kladn� lidsk� pr�vo a svoboda jsou vl�dou Logu nezadateln�, nezciziteln�, neproml�iteln� a nezru�iteln�; svoboda a pr�vo nen� zv�le, ale sd�len� praxe vl�dy Logu; zv�le naru�uje sd�lenou praxi vl�dy Logu a p�sob� t�m zlo a zlo�iny; st�t m�e omezovat pr�va a svobody jen v mez�ch stanoven�ch z�kony odvozen�ch prax� vl�dy Logu, p�i�em� zp�sobem, kter� vl�dou svrchovan� z�kon v�slovn� stanov�; svrchovan� z�kon mohou stanovit pouze lid� zp�sobil� p�irozen�m pr�vem svobodn� �init vl�dou Logu; ka�d� m�e prax� vl�dy Logu �init, co nen� meta�stavn� zalo�en�m z�konem zak�z�no, a nikdo nesm� b�t nucen �init, co meta�stavn� zalo�en� z�kon neukl�d�; z�kon mohou ustanovit pouze osoby zp�sobil� �init vl�dou Logu; nezp�sobilost k z�kladn�mu lidsk�mu pr�vu coby povinnosti ��t vl�dou Logu zakl�d� pr�vn� nezp�sobilost v�bec; vykonavatelem st�tn� moci �i soust�t� m�e b�t pouze osoba zp�sobil� �it� vl�dou Logu; v�kon ka�d� jin� moci podl�h� takt� zp�sobilosti z�kladn� lidsk�ho pr�va coby povinnosti svobodn� �init prax� vl�dy Logu; zp�sobilost z�kladn�ho lidsk�ho pr�va se pr�vn� nastav� prohl�en�m o shod� na svobodu jej�m praktikov�n�m coby zp�sobu svobodn�ho v�b�ru jin�ch lid�; masov� v�kon moci odporuj�c� zp�sobilosti z�kladn�ho lidsk�ho pr�va zakl�d� skutkovou podstatu masov�ho zlo�inu p��padn� smrteln� masov�ho zlo�inu a lze proti n�mu postupovat pr�vem sebeobrany. Ulo�en�\nDuchovn�ch p��hovor� bylo u� mnoho, vznik� pot�eba tento prostor preceden�n� p�enechat pot�ebn�j��mu a ��inn�j��mu duchovn�mu apelu ze strany metasoud� noosf�ry: glob�ln�ho, eurounijn�ho, �esk�ho, moravsk�ho, jihomoravsk�ho a brn�nsk�ho. Analogicky preceden�n� apel p��slu�� p��slu�n� metaspr�v�: glob�ln�, eurounijn�, �esk�, moravsk�, jihomoravsk� a brn�nsk�. V tradici na tomto m�st� veden�ch duchovn�ch p��hovor� byla t�mto p�ed�na �tafeta. Glob�ln� metasoud noosf�ry ka�d� osob� ukl�d� povinnost ct�t p�irozen� pr�vo coby povinnost svobodn� �init vl�dou Logu a takto coby z�kladn� lidsk� pr�vo zakl�dat ostatn� lidsk� pr�va a svobody. Glob�ln� metasoud noosf�ry ka�d� ve�ejn� �inn� osob� odm�taj�c� ve�ejn� deklarovat prohl�en� o shod� na svobodu praktikov�n�m podm�nek svobodn�ho v�b�ru stanov� p�ch�n� zlo�inu poru�ov�n� z�kladn�ho lidsk�ho pr�va coby povinnosti svobodn� �init vl�dou Logu. Glob�ln� metasoud noosf�ry ka�d� ve�ejn� �inn� osob� odm�taj�c� mimo p�du noosf�ry ve�ejn� deklarovat prohl�en� o shod� na svobodu praktikov�n�m podm�nek svobodn�ho v�b�ru stanov� p�ch�n� zlo�inu dan�ho skutkovou podstatou pohrd�n� z�kladn�m lidsk�m pr�vem coby povinnost� svobodn� �init vl�dou Logu. Glob�ln� metasoud ka�d� osob� odm�taj�c� ct�t a praktikovat z�kladn� lidsk� pr�vo coby povinnost svobodn� �init vl�dou Logu ukl�d� bezprost�edn� a bezodkladn� rezignovat na v�kon masov� moci nad lidmi. Glob�ln� metasoud ka�d� osob� ukl�d� aktivn� bojkot osob dopou�t�j�c�ch se masov�ch zlo�in�. Glob�ln� metasoud ka�d� osob� ukl�d� povinnost v�elidsk� sebeobrany v��i osob�m dopou�t�j�c�ch se smrteln�ch masov�ch zlo�in�. Glob�ln� metasoud noosf�ry na ka�dou osobu dopou�t�j�c� se smrteln� nebezpe�n�ch masov�ch zlo�in� uvaluje metakarant�nu Posledn�ho soudu a stejn� tak i na osoby tuto metakarant�nu poru�uj�c�. Globalisac� jde lidstvu o glob�ln� nastolen� demokratismu. Demokratismus ve sv�ch atributech coby glob�ln� bezpe�nostn� standard mus� platit pro v�e a v�echny. V epo�e globalisace nem�e b�t pr�vn� ��d z�le�itost� pozitivistick� sv�vole, n�br� mus� b�t v souladu s ��dem byt� ba p��mo z tohoto ��du odvozen, m�-li se lidstvo zachovat a nepodlehnout sv�voln�mu sebezni�en�. Toho se dos�hne univers�ln� meta�stavou coby vzoru ka�d� �stav�. Glob�ln� univers�ln� pr�vo nad�azen� v�em pr�vn�m ��d�m je p�irozen� pr�vo svobodn� �init vl�dou Logu. V�elidsk� pr�vo nad�azen� v�emu pr�vu vy�aduje na p�irozen�m pr�vu vystav�t meta�stavu a z n� odvozenou ka�dou �stavu coby z�kladn� z�kon nad�azen� v�em z�kon�m. Sou��st� meta�stavy tedy mus� b�t nezbytn� Listina pr�v a svobod. Glob�ln� metasoud noosf�ry stanov� meta�stavn� zalo�enou Listinu pr�v a svobod;\np�irozen� pr�vo svou povahou zakl�d� z�kladn� lidsk� pr�vo coby povinnost ka�d� osoby v �it� �init vl�dou Logu. Glob�ln� metasoud noosf�ry stanov� meta�stavn� zaru�en� n�le�itosti z�kladn�ho lidsk�ho pr�va coby povinnosti svobodn� �init vl�dou Logu; svoboda je podm�n�na zachov�v�n�m z�kladn�ho lidsk�ho pr�va; ka�d� �lov�k m� b�t vychov�n a vzd�l�n k svobodn�mu �in�n� vl�dou Logu coby metamana�mentu �it�; ka�d� �lov�k m� b�t vychov�n ve v��en� a v�d�n� vl�dy Logu; ka�d� �lov�k m� b�t intuic� a rozumem kultivov�n ve v��en� a v�d�n� vl�dy Logu; v��en� a v�d�n� vl�dy Logu zakl�d� praxi svobodn�ho �in�n� vl�dou Logu; v��en� a v�d�n� vl�dy Logu se v komplement�rn�m vztahu tj. navz�jem dopl�uj�; v�d�n� a v��en� vl�dy Logu se zakl�d� na MetaTeorii v�eho coby metainvariantu v�eho lidsk�ho pozn�n�; v�d�n� a v��en� vl�dy Logu se zakl�d� na MetaBibli v�eho coby metainvariantu v�eho lidsk�ho p�semnictv�; v�d�n� a v��en� vl�dy Logu p�edpokl�d� zp�sobilost k logice a metalogice; v demokratismu v��en� intuic� dopl�uje rozumov� v�d�n� a znamen� st�l� obracen� se k podstatn�mu, k vl�d� Logu; v��en� znamen� n�sledov�n� autority vl�dy Logu; v�ra znamen� svobodn� odevzd�n� se v �in�n� vl�d� Logu; v�ra je rozhodnut� pro svobodn� �in�n� vl�dou Logu; bytostn�m z�kladem v�ry je z�kladn� lidsk� pr�vo coby povinnost svobodn� �init vl�dou Logu; v�d�n� a v��en� vl�dy Logu si intuic� a rozumem �in� n�rok na pravdu; v�ra pravdiv� orientuje �lov�ka ve smyslu praktick� jistoty, v�rohodnosti a m�n�n�; n�bo�enstv� a n�bo�ensk� v�ra odm�t�n�m v�emu nad�azen� moci vl�dy Logu znamen� odm�t�n� z�kladn�ho lidsk�ho pr�va a tedy i svobody; n�bo�enstv� �i n�bo�ensk� v�ra jsou neslu�iteln� se svobodou a z�kladn�m lidsk�m pr�vem; svoboda my�len�, sv�dom� s vyzn�n�m v�dy a v�ry jsou z�kladn�m lidsk�m pr�vem zaru�eny; zachov�v�n�m z�kladn�ho lidsk�ho pr�va svoboda v�dy a v�ry je zaru�ena; svoboda v�deck�ho a v�rou�n�ho b�d�n� je zachov�v�n�m z�kladn�ho lidsk�ho pr�va zaru�ena; teologie je poru�en�m svobody v�deck�ho a v�rou�n�ho b�d�n�; tv�r�� svoboda je z�kladn�m lidsk�m pr�vem zaru�ena; nikdo nesm� b�t nucen k v��e znamenaj�c� odm�t�n� z�kladn�ho lidsk�ho pr�va; nikdo nesm� b�t nucen vykon�vat st�tn� slu�bu vojenskou �i jinou, je-li to v rozporu s jeho sv�dom�m zachov�vat z�kladn� lidsk� pr�vo; c�rkevn� a n�bo�ensk� spole�nosti masov�m potla�ov�n�m z�kladn�ho lidsk�ho pr�va p�chaj� masov� zlo�iny; vyu�ov�n� n�bo�enstv� ve �kol�ch je masov�m zlo�inem; vyu�ov�n� n�bo�enstv� ve st�tn�ch �kol�ch je smrteln�m masov�m zlo�inem; ve�ejn� praktikov�n� n�bo�enstv� je smrteln�m masov�m zlo�inem; masov� �innost c�rkve je organizovan�m smrteln�m masov�m zlo�inem; v�chova k n�bo�enstv� je omezov�n�m svobody; vzd�l�v�n� v teologii je omezov�n�m svobody; ka�d� ideologie nezalo�en� na z�kladn�m lidsk�m pr�vu je zlo�inn� v usilov�n� o masov� potla�ov�n� svobody; kapitalizmus je grandi�zn�m podvodem s DPH, kter� je hodnotou vl�dy Logu zalo�en�. �lov�k moudr�, homo sapiens, je charakterizov�n schopnost� kulturou tvo�it vlastn� v�vojovou evoluci metamana�ovan�m �it�m. K tomu mu slou�� v�d�n� a v��en� vl�dy Logu. Moudrost nen� libovoln� v�d�n� a v��en�, ale v�d�n� a v��en� o bytostn�m, o smyslu v�eho �asn�ho ve sv�tle v��nosti vl�dou Logu. Moudrost ve v�d�n� a v��en� vl�dy Logu prokazuje svou tv�r�� plodnost t�m, �e v�em jednotlivostem vesm�rn�ho ��du vykazuje jim n�le�ej�c� m�sto. Pro moudrost nen� podstatn� v�deck� �i v�rou�n� forma, ale shoda my�len� a jedn�n� v��en�m a v�d�n�m vl�dy Logu. Pro zp�sobilost svobodn� �init vl�dou Logu lidem moudr�m pln�m pr�vem p��slu�� pr�vo po��dat sv�t v�c�, zv��at a lid�. Moudr� �lov�k ct� z�kladn� lidsk� pr�vo coby povinnost svobodn�ho �in�n� vl�dou Logu. Opakem �lov�ka moudr�ho je �lov�k h�upsk�, ve sv� sv�volnosti odm�taj�c� ��dit se vl�dou Logu. Moudr�ho lze mimo p�du noosf�ry rozpoznat snadno prohl�en�m o shod� na svobodu praktikov�n�m podm�nek svobodn�ho v�b�ru. Svou bytostnou povahou odkazuj�c� k metarealit� je z�kladn� lidsk� pr�vo z�rukou ��dnosti, �stavnosti, spravedlnosti a pr�vnosti ka�d� moci. Projevem vl�dy Logu je ��dnost, ��d, a proto metarealita stoj� v��i my�len� a pozn�n� �lov�ka v mnoha ��dech a uspo��d�n�ch. Proto u� kdysi sta�� �ekov� v�e v jednot� mnohotv�rnosti naz�vali kosmos a jeho duch Logos. M�sto ��du je p��hodn�j�� pou��vat vl�du Logu. Potom uskute�nit vl�du Logu ve vlastn�m my�len�, pozn�n� a cht�n� je �kolem ka�d�ho moudr�ho �lov�ka. Ulo�en�\nGlobalisac� jde lidstvu o glob�ln� nastolen� demokratismu. Demokratismus ve sv�ch atributech coby glob�ln� bezpe�nostn� standard mus� platit pro v�e a v�echny. V epo�e globalisace nem�e b�t pr�vn� ��d z�le�itost� pozitivistick� sv�vole, n�br� mus� b�t v souladu s ��dem byt� ba p��mo z tohoto ��du odvozen, m�-li se lidstvo zachovat a nepodlehnout sv�voln�mu sebezni�en�. Toho se dos�hne univers�ln� meta�stavou coby vzoru ka�d� �stav�. Glob�ln� univers�ln� pr�vo nad�azen� v�em pr�vn�m ��d�m je p�irozen� pr�vo svobodn� �init vl�dou Logu. V�elidsk� pr�vo nad�azen� v�emu pr�vu vy�aduje na p�irozen�m pr�vu vystav�t meta�stavu a z n� odvozenou ka�dou �stavu coby z�kladn� z�kon nad�azen� v�em z�kon�m. Sou��st� meta�stavy tedy mus� b�t nezbytn� Listina pr�v a svobod. Glob�ln� metasoud noosf�ry stanovil meta�stavn� zalo�enou Listinu pr�v a svobod; p�irozen� pr�vo svou povahou zakl�d� z�kladn� lidsk� pr�vo coby povinnost ka�d� osoby v �it� �init vl�dou Logu. Glob�ln� metasoud noosf�ry stanovil meta�stavn� zaru�en� n�le�itosti z�kladn�ho lidsk�ho pr�va coby povinnosti svobodn� �init vl�dou Logu. �lov�k moudr�, homo sapiens, je charakterizov�n schopnost� kulturou tvo�it vlastn� v�vojovou evoluci metamana�ovan�m �it�m a k tomu mu slou�� meta�stava noosf�ry a z�kladn�m lidsk�m pr�vem ustanoven� lidsk� pr�va a ob�ansk� svobody. Glob�ln� metasoud noosf�ry ustanovuje obecn� vymezen� z�kladn�ch lidsk�ch pr�v a svobod;\nvazbou na z�kladn� lidsk� pr�vo jsou z�kladn� lidsk� pr�va a svobody nik�m nezadateln�, neodejmuteln�, nezciziteln� a neproml�iteln�; obecn� ustaven� z�kladn� lidsk� pr�va a svobody jsou nad�azeny v�em zadateln�m pr�v�m a svobod�m; obecn� ustanoven� z�kladn�ch lidsk�ch pr�v a svobod znamen�, �e informov�n�, zastupov�n�, spravov�n�, obhajov�n�, opatrov�n�, vzd�l�v�n�, v�chova, l��en�, o�et�ov�n� a souzen� kter�koliv osoby je sv��eno lidem moudr�m tedy ct�c�m �z�kladn� lidsk� pr�vo� a nikoliv h�upolidem; v�echna zadan� pr�va a v�echny z�kony mus� b�t vytvo�eny lidmi kompetentn�mi �init �z�kladn� lidsk� pr�vo�; zastupitelem lid� se m�e st�t pouze �lov�k kompetentn� �init �z�kladn� lidsk� pr�vo�; kandid�tem na zastupov�n� lid� se m�e st�t pouze �lov�k kompetentn� �init �z�kladn� lidsk� pr�vo�; odborn�k na pr�vo �i odborn�k na z�kony nezp�sobil� z�kladn�ho lidsk�ho pr�va a z�kladn�ch lidsk�ch pr�v a svobod tedy v d�sledku neschopnosti �init preceden�n� pr�vo je nezp�sobil� pr�va v�bec proto�e nen� schopen spr�vn�, pravdiv�, spravedliv�, svobodn� a nez�visle posuzovat, usuzovat a soudit; pohrd�n� z�kladn�m lidsk�m pr�vem a z�kladn�mi lidsk�mi pr�vy �i svobodami je pro pr�vn�ho neodborn�ka p�it�uj�c� okolnost� s �myslem p�chat zlo; z�kladn� pr�va a svobody se zaru�uj� v�em lidem; ka�d� m� pr�vo svobodn� rozhodnout o sv� kulturn� p��slu�nosti a p�stovat svou kulturu; nep�ipou�t� se n�tlak �i n�sil� sm��uj�c� k odvyk�n� z�kladn�m lidsk�m pr�v�m a svobod�m; pro uplat�ov�n� z�kladn�ch lidsk�ch pr�v a svobod nesm� b�t ��dn� osob� zp�sobena �jma na pr�vech a svobod�ch; povinnosti mohou b�t kter�koliv osob� ukl�d�ny jen na z�klad� z�kon� v mez�ch zachov�vaj�c�ch z�kladn� lidsk� pr�va a svobody; meze platnosti z�kladn�ch lidsk�ch pr�v a svobod mohou b�t upraveny pouze z�konem z�konod�rc� kompetentn�ch �z�kladn�ho lidsk�ho pr�va�; omezen� z�kladn�ch lidsk�ch pr�v a svobod je mo�n� pouze z�konem neznaj�c�ch v�jimek a u��van�ho pouze k stanoven�m ��el�m; pr�vn� ��d a z�kony jsou ustanoveny lidmi kompetentn�mi a zp�sobil�mi �z�kladn�m lidsk�m pr�vem�; pr�vn� pozitivizmus nedbaj�c� z�kladn�ch lidsk�ch pr�v a z�kon� zakl�d� masov� zlo�iny; obecn� ustanoven� z�kladn�ch lidsk�ch pr�v vytv��� ostatn� specifick� lidsk� pr�va a svobody stejn� jako specifick� pr�va a z�kony; metap��sahu na z�kladn� lidsk� pr�vo a z n�ho odvozen�ch pr�v i svobod nutno pova�ovat za akt pravdivosti v�pov�di p��sahaj�c� osoby p�i�em� poru�en� t�to p��sahy nutno pova�ovat za t�k� zlo�in; ka�d� m� pr�vo vypov�dat pod metap��sahou, ka�d� m� pr�vo aby podobn� pod metap��sahou vypov�dali ostatn� ��astn�ci soudn� p�e �i kauzy; za akt d�v�ryhodnosti nutno pova�ovat prohl�en� o shod� na svobodu praktikov�n�m podm�nek svobodn�ho v�b�ru, poru�en� tohoto prohl�en� nutno pova�ovat za t�k� zlo�in proti z�kladn�mu lidsk�mu pr�vu jako� i pr�v�m a svobod�m z n�j vyvozen�ch. Z�le�itost z�kladn�ho lidsk�ho pr�va st�v� se globalisac� presti�n� �lohou metav�dy, p�edev��m �lohou vl�dy Logu v z�le�itostech ch�p�n� v�vojov� evoluce alias metaevoluce a jej�ho sm�rov�n�. Odtud plyne �kol v metakoment���ch omezit pozornost na h�upolidi a v�ce prostoru v�novat odhalen� metaevoluce a nev�deckosti pozitivistick� evoluce. Je k tomu v�hodn� situace - vy�la kn�ka Zamrzl� evoluce, �erstv� v�t�zka sout�e Magnesia Litera v kategorii Nau�n� literatura. Je t�eba podrobit ji metap�ekladu. Ka�d� si m�e po��dit jej� origin�l a srovnat ho s metap�ekladem. D�vod je nasnad�. H�upov�da rezignovala na existenci vl�dy Logu a proto jej� projev za�ala pouze popisovat, kdy� p�estala vytv��et syst�m pozn�n� a v�e z n�ho vysv�tlovat. H�upov�da p�estala existovat jako�to syst�mov� celek a rozpadla se na spoustu v�dn�ch obor� poplatn�ch diktatu�e kapit�lu. H�upov�da se u� v�nuje prostituci diktatury kapit�lu, t�m zradila lidstvo a zpronev��ila se sv�mu posl�n�. Z postmodern� v�dy se stala h�upov�da, z v�dc� h�upov�dci. Postmodern� v�dci rezignovali na moudrost, stali se z nich sb�ratel� znalost� - ka�d� na sv�m omezen�m p�se�ku vysoce specializovan�ho v�dn�ho oboru. H�upov�dci rezignovali na celistvost v�dy, stali se z nich omezenci u�en� nev�domosti vl�dy Logu. Ochotn� pracuj� ve slu�b�ch ka�d� diktatury, p�edev��m diktatury kapit�lu, ve�ejnosti p�estali sd�lovat pozn�n� v�dy.\nDemokratismus ve sv�ch atributech coby glob�ln� bezpe�nostn� standard mus� platit pro v�e a v�echny. V epo�e globalisace nem�e b�t pr�vn� ��d z�le�itost� pozitivistick� sv�vole, n�br� mus� b�t v souladu s ��dem byt� ba p��mo z tohoto ��du odvozen, m�-li se lidstvo zachovat a nepodlehnout sv�voln�mu sebezni�en�. Toho se dos�hne univers�ln� meta�stavou coby vzoru ka�d� �stav�. Glob�ln� univers�ln� pr�vo nad�azen� v�em pr�vn�m ��d�m je p�irozen� pr�vo svobodn� �init vl�dou Logu. V�elidsk� pr�vo nad�azen� v�emu pr�vu vy�aduje na p�irozen�m pr�vu vystav�t meta�stavu a z n� odvozenou ka�dou �stavu coby z�kladn� z�kon nad�azen� v�em z�kon�m. Sou��st� meta�stavy tedy mus� b�t nezbytn� Listina pr�v a svobod. Glob�ln� metasoud noosf�ry stanovil meta�stavn� zalo�enou Listinu pr�v a svobod; p�irozen� pr�vo svou povahou zakl�d� z�kladn� lidsk� pr�vo coby povinnost ka�d� osoby v �it� �init vl�dou Logu. Glob�ln� metasoud noosf�ry stanovil meta�stavn� zaru�en� n�le�itosti z�kladn�ho lidsk�ho pr�va coby povinnosti svobodn� �init vl�dou Logu. �lov�k moudr�, homo sapiens, je charakterizov�n schopnost� kulturou tvo�it vlastn� v�vojovou evoluci metamana�ovan�m �it�m a k tomu mu slou�� meta�stava noosf�ry a z�kladn�m lidsk�m pr�vem ustanoven� lidsk� pr�va a ob�ansk� svobody. Glob�ln� metasoud noosf�ry ustanovil obecn� vymezen� z�kladn�ch lidsk�ch pr�v a svobod vazbou na z�kladn� lidsk� pr�vo. Glob�ln� metasoud noosf�ry ustanovuje specifick� vymezen� z�kladn�ch lidsk�ch pr�v odvozen� z jejich obecn�ho ustanoven� vazbou na z�kladn� lidsk� pr�vo;\nz�kladn� lidsk� pr�vo a z n�j odvozen� z�kladn� lidsk� pr�va a svobody tvo�� z�klad demokratismu coby p�irozen� pr�vn�ho ��du lidstva epochy globalisace; demokratismus je pr�vn� ��d lidstva epochy globalisace zalo�en� na z�kladn�m lidsk�m pr�vu coby povinnosti svobodn� �init vl�dou Logu a t�m i na z�kladn�ch lidsk�ch pr�vech a svobod�ch z n�j odvozen�ch; pr�vn� z�klady demokratismu nab�vaj� okam�it� ��innosti jejich zve�ejn�n�m ustanoven�m; demokratismus je sv�m zalo�en�m p�irozen� spole�n� v�em lidem planety Zem�, nejen t�m �i on�m ob�an�m; ka�d� osoba je zp�sobil� m�t pr�va p�irozen� zalo�en� v demokratismu; kter�koliv moc ve st�t� podl�h� demokratismu; kter�koliv moc nad�azen� st�tu podl�h� demokratismu; ka�d� m�e �init, co vyhovuje demokratismu, nikdo nesm� b�t nucen �init, co demokratismus v�slovn� neukl�d�; �lov�k �i lid�, ob�an �i ob�an� maj� pr�vo postavit se na odpor coby nutn� obran� proti ka�d� osob�, fyzick� nebo pr�vnick�, kter� by demokratismus odstra�ovala nebo poru�ovala za podm�nky, �e tak na upozorn�n� neu�in� kter�koliv moc v�konn�, z�konod�rn� nebo soudn�; moc vlastn�n� podl�h� z�klad�m demokratismu; ka�d� m� pr�vo vlastnit majetek p�i dodr�ov�n� pr�vn�ho ��du odvozen�ho ze z�klad� demokratismu; vlastnictv� zavazuje k z�klad�m demokratismu, nesm� b�t zneu�ito na �jmu z�kladn�ch pr�v demokratismu; vlastn�n� �ehokoli je z�vazkem ct�t skrze vlastn�n� z�klady demokratismu; vyvlastn�n� nebo nucen� omezen� vlastnick�ho pr�va je mo�n� ve ve�ejn�m z�jmu a za n�hradu; t�mto ve�ejn�m z�jmem m�e b�t i �hrada �kod vlastn�n�m majetkem na demokratismu p�chan�; vlastnick� pr�vo m� univers�ln� stejn� z�konn� obsah a ochranu; d�d�n� se zaru�uje a bere v �vahu �hradu �kod vlastn�n�m majetkem na demokratismu sp�chan�; z�kon pr�vn�ho ��du demokratismu bl�e stanov�, kter� majetek sm� b�t jen ve vlastnictv� st�tu, obce nebo ur�en�ch pr�vnick�ch osob; z�kon demokratismu stanov�, kter� ur�it� v�ci mohou b�t pouze ve vlastnictv� ob�an� nebo pr�vnick�ch osob; v�kon vlastnictv� nesm� po�kozovat lidsk� zdrav�, p��rodu a �ivotn� prost�ed� nad m�ru stanovenou z�klady demokratismu; vlastn�n�, podnik�n� ani jinak pozitivisticky ustanoven� moc nemohou ohro�ovat z�klady demokratismu; nelze vlastnit patenty na v�tvory p��rody; poplatky lze ob�an�m �i osob�m ukl�dat jen na z�klad� pr�vn�ho ��du demokratismu; na podnik�n� se nahl�� jako na vlastn�n� a svou ve�ejnou povahou i svoboda podnik�n� mus� spl�ovat pr�vn� ��d demokratismu; podnik�n� je podm�n�no prac� a pr�ci vyu��vaj�c�, z hlediska ve�ejn�ho z�jmu mus� vyu�it� pr�ce vyhovovat pr�vn�mu ��du demokratismu; pr�ce je prost�edkem �it�, mus� spl�ovat n�le�itosti z�klad� demokratismu; st�t organizuje n�hradn� pr�ci, kter� mus� spl�ovat z�kladn� n�le�itosti demokratismu; nikdo nesm� b�t podroben nucen�m prac�m nebo slu�b�m vymykaj�c�ch se z�klad�m demokratismu; st�t poskytuje podporu v nezam�stnanosti bez ekvivalentu pr�ce pouze v�jime�n�; v�jime�n� ukl�dan� pr�ce jsou v souladu s pr�vn�m ��dem demokratismu; zam�stnanci maj� demokratismem pr�vo na spravedlivou odm�nu za pr�ci a pr�vo na uspokojiv� pracovn� podm�nky; ka�d� m� v demokratismu pr�vo na svobodnou volbu povol�n� a p��pravu k n�mu, jako� i pr�vo podnikat a provozovat jinou hospod��skou �innost; z�kon demokratismu m�e stanovit podm�nky a omezen� pro v�kon ur�it�ch povol�n� nebo �innost�; ka�d� m� v demokratismu pr�vo z�sk�vat prost�edky pro sv� �ivotn� pot�eby prac� a st�t ob�any, kte�� toto pr�vo nemohou bez sv� viny vykon�vat, v p�im��en�m rozsahu hmotn� zaji��uje p�i�em� podm�nky stanov� z�kon demokratismu, ten m�e stanovit odchylnou �pravu pro cizince; ka�d� m� z�kladem demokratismu pr�vo svobodn� se sdru�ovat s jin�mi na ochranu sv�ch hospod��sk�ch a soci�ln�ch z�jm� p�edev��m v odborech; odborov� organizace vznikaj� nez�visle na st�tu; omezovat po�et odborov�ch organizac� je nep��pustn�, stejn� jako zv�hod�ovat n�kter� z nich v podniku nebo v odv�tv�; smyslem odborov�ch organizac� a jim podobn�m je zajistit p�sobnost z�klad� demokratismu mezi zam�stnavatelem �i zam�stnavateli a sdru�en�mi zam�stnanci; �innost odborov� organizace jako� i �innost zam�stn�vaj�c� organizace mus� spl�ovat z�klady demokratismu; �innost odborov�ch organizac� a vznik a �innost jin�ch podobn�ch sdru�en� na ochranu hospod��sk�ch a soci�ln�ch z�jm� mohou b�t omezeny z�konem demokratismu, jde-li o opat�en� v spole�nosti demokratismu nezbytn� pro ochranu bezpe�nosti st�tu, ve�ejn�ho po��dku nebo pr�v a svobod druh�ch; pr�vo na st�vku je zaru�eno za podm�nek stanoven�ch z�konem demokratismu: toto pr�vo na st�vku nep��slu�� soudc�m, prokur�tor�m, p��slu�n�k�m ozbrojen�ch sil a p��slu�n�k�m bezpe�nostn�ch sbor� p�i zachov�n� jejich pr�va na odpor; z�kladem demokratismu z�konn� �prava v�ech politick�ch pr�v a svobod a jej� v�klad a pou��v�n� mus� umo��ovat a ochra�ovat svobodnou sout� politick�ch sil v spole�nosti demokratismu; ob�an� maj� demokratismem pr�vo na p�im��en� hmotn� zabezpe�en� ve st��� a p�i nezp�sobilosti k pr�ci, jako� i p�i ztr�t� �ivitele; ka�d�, kdo je v hmotn� nouzi, m� pr�vo na takovou pomoc, kter� je nezbytn� pro zaji�t�n� d�stojn�ch �ivotn�ch podm�nek umo��uj�c�ch praxi z�klad� demokratismu, podrobnosti stanov� z�kon demokratismu; ka�d� m� v demokratismu pr�vo na ochranu zdrav� i p�i pr�ci; ob�an� maj� na z�klad� ve�ejn�ho poji�t�n� pr�vo na bezplatnou zdravotn� p��i a na zdravotn� pom�cky za podm�nek, kter� stanov� z�kon demokratismu; ka�d� m� pr�vo na p��zniv� �ivotn� prost�ed� podm�n�n� dodr�ov�n�m z�klad� demokratismu; ka�d� m� v demokratismu pr�vo na ve�ejn� v�asn� a �pln� informace o stavu �ivotn�ho prost�ed� a p��rodn�ch zdroj�; p�i v�konu sv�ch pr�v demokratismu nikdo nesm� ohro�ovat ani po�kozovat �ivotn� prost�ed�, p��rodn� zdroje, druhov� bohatstv� p��rody a kulturn� pam�tky nad m�ru stanovenou z�klady demokratismu nebo z�konem demokratismu; ka�d� m� v demokratismu pr�vo na ve�ejn� v�asn�, �pln� a pravdiv� informace umo��uj�c� v�kon z�klad� demokratismu; ka�d� ve�ejn� informov�n� (v�etn� reklamy) mus� ct�t z�klady demokratismu; pro pov�dom� pr�v demokratismu m� ka�d� pr�vo na v�chovu vzd�l�n� v duchu z�klad� demokratismu; �koln� doch�zka m� za povinnost vychov�vat a vzd�l�vat v duchu z�klad� demokratismu; �koln� doch�zka v demokratismu je povinn� po dobu, kterou stanov� z�kon; ob�an� maj� v demokratismu pr�vo na bezplatn� vzd�l�n� v z�kladn�ch a st�edn�ch �kol�ch, podle schopnost� ob�ana a mo�nost� spole�nosti t� na vysok�ch �kol�ch; z�izovat jin� �koly ne� st�tn� a vyu�ovat na nich lze jen za podm�nek stanoven�ch z�konem demokratismu, na takov�ch �kol�ch se m�e vzd�l�n� poskytovat i za �platu v�dy v�ak p�i zachov�v�n� z�klad� demokratismu; z�kon demokratismu stanov�, za jak�ch podm�nek maj� ob�an� p�i studiu pr�vo na pomoc st�tu; rodi�ovstv� a rodina jsou v demokratismu pod ochranou z�kona; zvl�tn� ochrana d�t� a mladistv�ch je zaru�ena; �en� v t�hotenstv� je v demokratismu zaru�ena zvl�tn� p��e, ochrana v pracovn�ch vztaz�ch a odpov�daj�c� pracovn� podm�nky podmi�uj�c� zdrav� v�voj plodu; d�ti narozen� v man�elstv� i mimo n� maj� stejn� pr�va vych�zej�c� ze z�klad� demokratismu; p��e o d�ti a jejich v�chova z�st�v� pr�vem rodi�� p�i zachov�v�n� z�klad� demokratismu; d�ti maj� pr�vo na rodi�ovskou v�chovu a p��i v duchu z�klad� demokratismu; pr�va rodi�� mohou b�t omezena a nezletil� d�ti mohou b�t od rodi�� odlou�eny proti jejich v�li jen rozhodnut�m nez�visl�ho soudu na z�klad� z�kona demokratismu; rodi�e, kte�� pe�uj� o d�ti v duchu z�klad� demokratismu, maj� pr�vo na pomoc st�tu, podrobnosti stanov� z�kon demokratismu; v demokratismu �eny, mladistv� a osoby zdravotn� posti�en� maj� pr�vo na zv�enou ochranu zdrav� p�i pr�ci a na zvl�tn� pracovn� podm�nky; mladistv� a osoby zdravotn� posti�en� maj� v demokratismu pr�vo na zvl�tn� ochranu v pracovn�ch vztaz�ch a na pomoc p�i p��prav� k povol�n�, podrobnosti stanov� z�kon demokratismu; ob�an� maj� z�klady demokratismu pr�vo pod�let se na spr�v� ve�ejn�ch v�c� p��mo nebo svobodnou volbou sv�ch z�stupc� v�rn�ch z�klad�m demokratismu; volby se mus� konat ve lh�t�ch nep�esahuj�c�ch pravideln� volebn� obdob� stanovena z�konem demokratismu; volebn� pr�vo je demokratismem v�eobecn� a rovn� a vykon�v� se tajn�m hlasov�n�m, podm�nky v�konu volebn�ho pr�va stanov� z�kon demokratismu; ob�an� maj� za rovn�ch podm�nek p�i v�rnosti z�klad�m demokratismu p��stup k volen�m a jin�m ve�ejn�m funkc�m; ka�d� se m�e dom�hat sv�ho z�kladn�ho lidsk�ho pr�va a z n�ho odvozen�ch pr�v a svobod u demokratismem nez�visl�ho a nestrann�ho soudu; ka�d� osoba vykon�vaj�c� funkci soudce nebo st�tn�ho z�stupce je povinna u�init ve�ejn� prohl�en� o sv� nez�vislosti coby metap��sahy na v�rnost z�klad�m demokratismu; ka�d� se m�e obr�tit na demokratismem nez�visl� vy��� soud, aby p�ezkoumal z�konnost rozhodnut� ni���ho soudu; z pravomoci kter�hokoliv soudu nesm� b�t nikdy vylou�eno p�ezkoum�v�n� rozhodnut� t�kaj�c�ch se z�klad� demokratismu; ka�d� m� pr�vo na n�hradu �kody zp�soben� mu v demokratismu nekompetentn�m rozhodnut�m soudu, jin�ho st�tn�ho org�nu �i org�nu ve�ejn� spr�vy nebo nespr�vn�m ��edn�m postupem; ka�d� m� v demokratismu pr�vo odep��t v�pov��, jestli�e by touto zp�sobil nebezpe�� trestn�ho st�h�n� sob� nebo osob� bl�zk�; ka�d� m� v demokratismu pr�vo na pr�vn� pomoc v�rn� z�klad�m demokratismu v ��zen� p�ed soudy, jin�mi st�tn�mi org�ny �i org�ny ve�ejn� spr�vy, a to od po��tku ��zen�; v�ichni ��astn�ci jsou si sd�len�m z�kladem demokratismu v ��zen� rovni; kdo prohl�s�, �e neovl�d� jazyk, j�m� se vede jedn�n�, m� pr�vo na tlumo�n�ka; nikdo nesm� b�t od�at sv�mu specializac� z�konn� p��slu�ej�c�mu soudci kompetentn�mu v z�kladech demokratismu; ka�d� m� z�klady demokratismu pr�vo, aby jeho v�c byla projedn�na ve�ejn�, bez zbyte�n�ch pr�tah� a v jeho p��tomnosti a aby se mohl vyj�d�it ke v�em prov�d�n�m d�kaz�m; ve�ejnost m�e b�t p��tomna, vylou�ena m�e b�t jen v p��padech stanoven�ch z�konem demokratismu; jen z�kon poplatn� z�klad�m demokratismu stanov�, kter� jedn�n� je trestn�m �inem a jak� trest, jako� i jak� jin� �jmy na pr�vech nebo majetku, lze za jeho sp�ch�n� ulo�it; jen nez�visl� soud kompetentn� z�klady demokratismu rozhoduje o vin� a trestu za trestn� �iny; poru�en� z�klad� demokratismu p��slu�� metasoudu a ten rozhoduje o vin� a trestu; pokud poru�en� z�klad� demokratismu nen� akceptov�no trestem soudu, pak na �adu p�ich�z� ustaven� o pr�vu na odpor; ve�ejn� klam�n� ve�ejnosti poru�ov�n�m z�klad� demokratismu zakl�d� masov� zlo�in, opakov�n� ve�ejn�ho klam�n� ve�ejnosti poru�ov�n�m z�klad� demokratismu st�v� se smrteln�m masov�m zlo�inem s uvalen�m metakarant�ny Posledn�ho soudu; kdo ve�ejn� pohrd� z�klady demokratismu je u� implicitn� vinen; ka�d� kdo odm�tne metap��sahat na z�klady demokratismu je u� vinen pohrd�n�m lidstvem �i v�elidsk�m bezpe�nostn�m standardem; ka�d� osoba vykon�vaj�c� kteroukoliv ve�ejnou moc nad lidmi je povinov�na vykonat na Internetu ve�ejnou p��sahu zavazuj�c� slou�it z�klad�m demokratismu, pokud tak neu�in� dopou�t� se smrteln� masov�ho zlo�inu a t�m na sebe uvaluje metakarant�nu Posledn�ho soudu; ka�d�, proti n�mu� je vedeno trestn� ��zen�, je pova�ov�n za nevinn�ho, pokud pravomocn�m odsuzuj�c�m rozsudkem nez�visl�ho soudu nebyla jeho vina vyslovena; obvin�n� m� pr�vo, aby mu byl poskytnut �as a mo�nost k p��prav� obhajoby a aby se mohl h�jit s�m nebo prost�ednictv�m obh�jce; jestli�e si obvin�n� osobu obh�jce nezvol�, bude mu z�konn� ustanovena nez�visl�m soudem; z�kon demokratismu stanov�, v kter�ch p��padech m� obvin�n� pr�vo na bezplatnou pomoc nez�visl�ho obh�jce; obvin�n� m� pr�vo odep��t v�pov�� a tohoto pr�va nesm� b�t ��dn�m zp�sobem zbaven; nikdo nem�e b�t trestn� st�h�n za �in, pro kter� ji� byl nez�visl�m soudem pravomocn� odsouzen nebo zpro�t�n ob�alob co� nevylu�uje uplatn�n� mimo��dn�ch opravn�ch prost�edk� v souladu se z�konem demokratismu; trestnost �inu se posuzuje a trest se ukl�d� podle z�kona vyhovuj�c�ho z�klad�m demokratismu a ��inn�ho v dob�, kdy byl �in sp�ch�n; pozd�j��ho z�kona se pou�ije, jestli�e je to pro pachatele p��zniv�j��; praktikovan� z�klady demokratismu soudc�m a st�tn�m z�stupc�m zaru�uj� nez�vislost, p�esto z�kon demokratismu m�e soudc�m a st�tn�m z�stupc�m omezit pr�vo na podnik�n� a jinou hospod��skou �innost a pr�vo ��asti v politick�ch stran�ch; zam�stnanc�m st�tn� spr�vy a �zemn� samospr�vy, p��slu�n�k�m bezpe�nostn�ch sbor� a p��slu�n�k�m ozbrojen�ch sil vykon�vaj�c�m slu�bu a osob�m v povol�n�ch, kter� jsou bezprost�edn� nezbytn� pro ochranu �ivota a zdrav�, m�e z�kon demokratismu omezit pr�vo na st�vku; z�kony demokratismu nemohou poru�ovat z�klady demokratismu; povinnosti mohou b�t ukl�d�ny toliko na z�klad� z�kona odvozen�ho z demokratismu a v jeho mez�ch a jen p�i zachov�n� jeho z�kladu; lid� jsou z�klady demokratismu svobodn� a rovn� v d�stojnosti i v pr�vech; z�klady demokratismu jsou nezadateln�, nezciziteln�, neproml�iteln� a nezru�iteln�; st�t je zalo�en na hodnot�ch dan�ch z�klady demokratismu; st�tn� moc lze uplat�ovat jen v p��padech a v mez�ch stanoven�ch z�konem demokratismu, a to zp�sobem, kter� z�kon stanov� p�i�em� ka�d� m�e �init, co z�konem demokratismu nen� zak�z�no, a nikdo nesm� b�t nucen �init, co z�kon demokratismu neukl�d�; vyu�ovat ve �kol�ch ideologii nep��telskou demokratismu je zak�z�no; ka�d� m� pr�vo svobodn� projevovat sv� uct�v�n� nebo v�ru poplatn� z�klad�m demokratismu bu� s�m nebo spole�n� s jin�mi, soukrom� nebo ve�ejn�; v�rou�n� spole�nosti v�rn� z�klad�m demokratismu spravuj� sv� z�le�itosti, zejm�na ustavuj� sv� org�ny, ustanovuj� sv� duchovn� a jin� instituce nez�visle na st�tn�ch org�nech; z�kon demokratismu stanov� podm�nky vyu�ov�n� z�klad�m demokratismu na st�tn�ch �kol�ch; v�kon pr�v na praktikov�n� v�rouky m�e b�t omezen z�konem demokratismu, jde-li o opat�en� v spole�nosti demokratismu nezbytn� pro ochranu ve�ejn� bezpe�nosti a po��dku, zdrav� a mravnosti nebo pr�v a svobod druh�ch; svoboda projevu a pr�vo na informace a metainformace jsou v demokratismu zaru�eny; ka�d� v�ren z�klad�m demokratismu m� pr�vo vyjad�ovat sv� n�zory slovem, p�smem, tiskem, obrazem nebo jin�m zp�sobem, jako� i svobodn� vyhled�vat, p�ij�mat a roz�i�ovat ideje a informace bez ohledu na hranice st�tu; cenzura je dodr�ov�n�m z�klad� demokratismu nep��pustn�; svobodu projevu a pr�vo vyhled�vat a ���it informace lze omezit z�konem demokratismu pouze jde-li o opat�en� v spole�nosti demokratismu nezbytn� pro ochranu pr�v a svobod druh�ch, bezpe�nost st�tu, ve�ejnou bezpe�nost, ochranu ve�ejn�ho zdrav� a mravnosti; st�tn� org�ny a org�ny �zemn� samospr�vy jsou v demokratismu povinny p�im��en�m zp�sobem poskytovat informace a metainformace o sv� �innosti, podm�nky a proveden� stanov� z�kon; pr�vo svobodn�ho sdru�ov�n� je v demokratismu zaru�eno; ka�d� m� pr�vo spolu s jin�mi se sdru�ovat ve spolc�ch, spole�nostech a jin�ch sdru�en�ch; ob�an� maj� sd�len�mi z�klady demokratismu pr�vo zakl�dat politick� strany a politick� hnut� a sdru�ovat se v nich a v�kon t�chto pr�v lze omezit jen v p��padech stanoven�ch z�konem demokratismu, jestli�e to je ve spole�nosti demokratismu nezbytn� pro bezpe�nost st�tu, ochranu ve�ejn� bezpe�nosti a ve�ejn�ho po��dku, p�edch�zen� trestn�m �in�m nebo pro ochranu pr�v a svobod druh�ch; politick� strany a politick� hnut�, jako� i jin� sdru�en� jsou v�rn� z�klad�m demokratismu a jsou odd�leny od st�tu. Ulo�en�\nGlob�ln� metasoud noosf�ry k prosazen� metarealismu noosf�ry stanov� a ukl�d� vyu��t metamozk� noosf�ry a strategie metat��dn�ho boje n�mezdnictva s h�upoelitnicitou coby metaevolu�n� praxe. V epo�e globalisace m� ka�d� m�t ��ast na spr�v� lidsk�ch z�le�itost� a v�c�, jinak �e�eno ka�d� m� b�t sd�lenou vl�dou Logu obrazem metareality. Ka�d� si n�v�t�vou bezpe�nostn� str�nky MetaUniversity m�e vytvo�it obraz, jak m� b�t ��asten v metaevoluci. Je jimi ve�ejn� p��stupn� p�edstava metaevoluce platn� globalisac� i pro lidi. Globalisac� nazr�l �as metaevoluce, lidstvo si m� samo vytv��et sv�j metamozek. Co to znamen�? Jde o to, �e n�mezdnictvo se mus� nau�it p�stovat vl�du Logu ve v�ech form�ch spole�nosti: man�elstv�, rodin�, �kole, podniku, obci, m�st�, kraji, zemi, st�t�, unii, lidstvu. Jin�mi slovy metamana�ovanou metaevoluc� jde o nejvy��� formu demokracie sd�lenou vl�dou Logu �ili o demokratismus. To se d� tak� vyj�d�it jako�to praktikov�n� principu subsidiarity sd�lenou vl�dou Logu neboli o realizaci autonomie vl�dnut� v r�mci hierarchie. Tato autonomie se m� realizovat i v r�mci pracovn�ho procesu, co� je pro n�mezdnictvo �ivotn� d�le�it�. Byl tu u� pokus o individualizmus nebo kolektivizmus, to jsou v�ak pouh� extr�mn� pojet� spole�nosti vedouc� nakonec k extr�mizm�m. Demokratismem jde o oboj�. Jednodu�e �e�eno v demokratismu na ni��� �rovni jde o vytv��en� t�m� sd�lenou vl�dou Logu. Na vy��� �rovni o vytv��en� spole�n� kultury. Demokratismem jde o vytv��en� bezpe�n�j��ho spole�enstv� lid� a tak� o efektivn�j�� zp�sob realizace svobodn� tvo�ivosti lid�. Podstatn� pro epochu globalisace je to, �e slo�it� probl�my nejsou ne� metamozkem �e�iteln�. K vytv��en� metamozku se rovn� v�e pojet� inteligence a intelektu. Globalisac� jde lidstvu o glob�ln� nastolen� demokratismu. Demokratismus ve sv�ch atributech coby glob�ln� bezpe�nostn� standard mus� platit pro v�e a v�echny. V epo�e globalisace nem�e b�t pr�vn� ��d z�le�itost� pozitivistick� sv�vole, n�br� mus� b�t v souladu s ��dem byt� ba p��mo z tohoto ��du odvozen, m�-li se lidstvo zachovat a nepodlehnout sv�voln�mu sebezni�en�. Toho se dos�hne univers�ln� meta�stavou coby vzoru ka�d� �stav�. Glob�ln� univers�ln� pr�vo nad�azen� v�em pr�vn�m ��d�m je p�irozen� pr�vo svobodn� �init vl�dou Logu. V�elidsk� pr�vo nad�azen� v�emu pr�vu vy�aduje na p�irozen�m pr�vu vystav�t meta�stavu a z n� odvozenou ka�dou �stavu coby z�kladn� z�kon nad�azen� v�em z�kon�m. Sou��st� meta�stavy tedy mus� b�t nezbytn� Listina pr�v a svobod. Glob�ln� metasoud noosf�ry stanovil meta�stavn� zalo�enou Listinu pr�v a svobod; p�irozen� pr�vo svou povahou zakl�d� z�kladn� lidsk� pr�vo coby povinnost ka�d� osoby v �it� �init vl�dou Logu. Glob�ln� metasoud noosf�ry ustanovil meta�stavn� zaru�en� n�le�itosti z�kladn�ho lidsk�ho pr�va coby povinnosti svobodn� �init vl�dou Logu. �lov�k moudr�, homo sapiens, je charakterizov�n schopnost� kulturou tvo�it vlastn� v�vojovou evoluci metamana�ovan�m �it�m a k tomu mu slou�� meta�stava noosf�ry a z�kladn�m lidsk�m pr�vem ustanoven� lidsk� pr�va a ob�ansk� svobody. Glob�ln� metasoud noosf�ry ustanovil obecn� vymezen� z�kladn�ch lidsk�ch pr�v a svobod vazbou na z�kladn� lidsk� pr�vo. Glob�ln� metasoud noosf�ry ustanovil specifick� vymezen� z�kladn�ch lidsk�ch pr�v odvozen� z jejich obecn�ho ustanoven� vazbou na z�kladn� lidsk� pr�vo. Glob�ln� soud noosf�ry ustanovuje z�v�re�n� z�klady demokratismu coby specifick� z�kladn� lidsk� pr�va a svobody;\nka�d� �lov�k ct�c� z�klady demokratismu a tak� jimi �ij�c� m� pr�vo na �ivot; lidsk� �ivot je metamana�mentem �it� hoden ochrany ji� p�ed narozen�m; nikdo ct�c� a �ij�c� z�klady demokratismu nesm� b�t zbaven �ivota; trest smrti se nep�ipou�t�; ka�d� �lov�k neschopn� ��t z�klady demokratismu m� pr�vo na smrt; poru�en�m lidsk�ch pr�v podle nen�, jestli�e byl n�kdo zbaven �ivota v souvislosti s jedn�n�m, kter� smrteln� poru�uje z�klady demokratismu jako je poru�en� metakarant�ny Posledn�ho soudu; p��slu�nost ke kter�koli kulturn� men�in� nesm� b�t nikomu na �jmu; ob�an�m tvo��c�m kulturn� men�iny se zaru�uje v�estrann� rozvoj, zejm�na pr�vo spole�n� s jin�mi p��slu�n�ky men�iny rozv�jet vlastn� kulturu, d�le pr�vo roz�i�ovat a p�ij�mat informace v jejich mate�sk�m jazyku a sdru�ovat se v kulturn�ch sdru�en�ch p�i�em� podrobnosti stanov� z�kon demokratismu; ob�an�m p��slu�ej�c�m ke kulturn�m men�in�m se za podm�nek stanoven�ch z�konem demokratismu zaru�uje t� pr�vo na vzd�l�n� v jejich jazyku, pr�vo u��vat jejich jazyka v ��edn�m styku, pr�vo ��asti na �e�en� z�le�itost� t�kaj�c�ch se kulturn�ch men�in; z�klady demokratismu se zaru�uj� v�em bez rozd�lu pohlav�, rasy, barvy pleti, jazyka, v�ry a v�rou�n�ho, politick�ho �i jin�ho sm�len�, n�rodn�ho nebo soci�ln�ho p�vodu, p��slu�nosti ke kulturn� nebo etnick� men�in�, majetku, rodu nebo jin�ho postaven�; ka�d� m� pr�vo svobodn� rozhodovat o sv� kulturn� p��slu�nosti; zakazuje se jak�koli ovliv�ov�n� rozhodov�n� o kulturn� p��slu�nosti a v�echny zp�soby n�tlaku sm��uj�c� k potla�ov�n� z�klad� demokratismu p��slu�nost� k jeho kultu�e; nikomu nesm� b�t zp�sobena �jma na pr�vech pro uplat�ov�n� z�klad� demokratismu jeho kulturn� p��slu�nost�; osobn� svoboda je zaru�ena; nikdo nesm� b�t st�h�n nebo zbaven svobody jinak ne� z d�vod� a zp�sobem, kter� stanov� z�kon demokratismu; nikdo nesm� b�t zbaven svobody pouze pro neschopnost dost�t smluvn�mu z�vazku; obvin�n�ho nebo podez�el�ho z trestn�ho �inu je mo�no zadr�et jen v p��padech stanoven�ch v z�kon� demokratismu; zadr�en� osoba mus� b�t ihned sezn�mena s d�vody zadr�en�, vyslechnuta a nejpozd�ji do 24 hodin propu�t�na na svobodu nebo odevzd�na soudu; z�klady demokratismu nez�visl� soudce mus� zadr�enou osobu do 24 hodin od p�evzet� vyslechnout a rozhodnout o vazb�, nebo ji propustit na svobodu; zatknout obvin�n�ho je mo�no jen na p�semn� od�vodn�n� p��kaz z�klady demokratismu nez�visl�ho soudce; zat�en� osoba mus� b�t do 24 hodin odevzd�na soudu; z�klady demokratismu nez�visl� soudce mus� zat�enou osobu do 24 hodin od p�evzet� vyslechnout a rozhodnout o vazb� nebo ji propustit na svobodu; nikdo nesm� b�t vzat do vazby, le� z d�vod� a na dobu stanovenou z�konem demokratismu a na z�klad� rozhodnut� na z�kladech demokratismu nez�visl�ho soudu; z�kon demokratismu stanov�, ve kter�ch p��padech m�e b�t osoba p�evzata nebo dr�ena v �stavn� zdravotnick� p��i bez sv�ho souhlasu a takov� opat�en� mus� b�t do 24 hodin ozn�meno na z�kladech demokratismu nez�visl�mu soudu, kter� o tomto um�st�n� rozhodne do 7 dn�; nedotknutelnost osoby a jej�ho soukrom� je zaru�ena a omezena m�e b�t jen v p��padech stanoven�ch z�konem demokratismu; nikdo nesm� b�t mu�en ani podroben krut�mu, nelidsk�mu nebo poni�uj�c�mu zach�zen� nebo trestu; ka�d� �lov�k m� ct�n�m a �it�m z�klad� demokratismu pr�vo, aby byla zachov�na jeho lidsk� d�stojnost, osobn� �est, dobr� pov�st a chr�n�no jeho jm�no; ka�d� m� pr�vo na ochranu p�ed neopr�vn�n�m shroma�dov�n�m, zve�ej�ov�n�m nebo jin�m zneu��v�n�m �daj� o sv� osob� a to v�etn� sv�ho DNA; obydl� je nedotknuteln� a nen� dovoleno do n�j vstoupit bez souhlasu toho, kdo v n�m bydl�; domovn� prohl�dka je p��pustn� jen pro ��ely trestn�ho ��zen�, a to na p�semn� od�vodn�n� p��kaz z�klady demokratismu nez�visl�ho soudce; zp�sob proveden� domovn� prohl�dky stanov� z�kon demokratismu; jin� z�sahy do nedotknutelnosti obydl� mohou b�t z�konem demokratismu dovoleny, jen je-li to v spole�nosti demokratismu nezbytn� pro ochranu �ivota nebo zdrav� osob, pro ochranu pr�v a svobod druh�ch anebo pro odvr�cen� z�va�n�ho ohro�en� ve�ejn� bezpe�nosti a po��dku; pokud je obydl� u��v�no tak� pro podnik�n� nebo provozov�n� jin� hospod��sk� �innosti, mohou b�t takov� z�sahy z�konem demokratismu dovoleny je-li to nezbytn� pro pln�n� �kol� ve�ejn� spr�vy; nikdo nesm� poru�it listovn� tajemstv� ani tajemstv� jin�ch p�semnost� a z�znam�, a� ji� uchov�van�ch v soukrom�, nebo zas�lan�ch po�tou anebo jin�m zp�sobem, s v�jimkou p��pad� a zp�sobem, kter� stanov� z�kon demokratismu; stejn� se zaru�uje tajemstv� zpr�v pod�van�ch ve�ejn�m komunika�n�m za��zen�m; svoboda pohybu a pobytu je zaru�ena; ka�d�, kdo se opr�vn�n� zdr�uje na �zem� st�tu, m� pr�vo svobodn� je opustit a tyto svobody mohou b�t omezeny z�konem demokratismu, jestli�e je to nevyhnuteln� pro bezpe�nost st�tu, udr�en� ve�ejn�ho po��dku, ochranu zdrav� nebo ochranu pr�v a svobod druh�ch a na vymezen�ch �zem�ch t� z d�vodu ochrany p��rody; ka�d� ob�an m� pr�vo na svobodn� vstup na �zem� st�tu; ob�an nem�e b�t nucen k opu�t�n� sv� vlasti; cizinec m�e b�t vyho�t�n jen v p��padech stanoven�ch z�konem demokratismu; svoboda my�len�, sv�dom� a v�rou�n�ho vyzn�n� je zachov�v�n�m z�klad� demokratismu zaru�ena; ka�d� �lov�k m� dodr�ov�n�m z�klad� demokratismu pr�vo zm�nit sv� v�rou�n� vyzn�n� anebo b�t bez vyzn�n�; svoboda v�deck�ho b�d�n� a um�leck� tvorby je zaru�ena dodr�ov�n�m z�klad� demokratismu; pr�va k v�sledk�m tv�r�� du�evn� �innosti jsou chr�n�na z�konem demokratismu a maj� za ��el ochranu proti zneu�it� diktaturou kapit�lu; pr�vo p��stupu ke kulturn�mu bohatstv� je zaru�eno za podm�nek stanoven�ch z�konem demokratismu; pr�vo pokojn� se shroma��ovat je zaru�eno, p�i�em� ho lze omezit z�konem demokratismu v p��padech shrom�d�n� na ve�ejn�ch m�stech �i jde-li o opat�en� v demokratismu nezbytn� pro ochranu pr�v a svobod druh�ch, ochranu ve�ejn�ho po��dku, zdrav�, mravnosti, majetku nebo pro bezpe�nost st�tu; kon�n� shrom�d�n� nesm� b�t podm�n�no povolen�m org�nu ve�ejn� spr�vy; peti�n� pr�vo je zaru�eno; ve v�cech ve�ejn�ho nebo jin�ho spole�n�ho z�jmu m� ka�d� pr�vo s�m nebo s jin�mi se obracet na st�tn� org�ny a org�ny �zemn� samospr�vy s ��dostmi, n�vrhy a st�nostmi; peticemi se nesm� zasahovat do nez�vislosti soudu �i vyz�vat k poru�ov�n� z�klad� demokratismu; azyl se poskytuje cizinc�m pron�sledovan�m za uplat�ov�n� pr�v a svobod demokratismu; azyl m�e b�t odep�en tomu, kdo jednal v rozporu se z�klady demokratismu; ustanoven� z�klad� demokratismu nab�vaj� v�elidsk� platnosti a ��innosti datem 7.7.2007 coby Meta�stava noosf�ry. Ulo�en�\nUveden�m Meta�stavy noosf�ry ve v�elidskou platnost vyvst�v� pot�eba zalo�it odpov�daj�c� precedens. Glob�ln� metasoud noosf�ry ka�dou osobu p�edstavuj�c� masovou moc st�tu, lidu trhu nebo davu a poru�uj�c� z�klady demokratismu usv�d�uje z masov�ch zlo�in� potla�ov�n� z�klad� demokratismu tedy ze smrteln�ho masov�ho zlo�inu ��m� tato osoba sama na sebe uvaluje metakarant�nu Posledn�ho soudu a z jej�ho poru�ov�n� postihy n�sledn� a podobn� vzta�en� i na osoby tuto metakarant�nu pom�haj�c� poru�ovat. Metat��dn� boj se takto dot�k� nejen sf�ry ekonomick�, politick� a teoretick�, ale rovn� trestn� pr�vn�. Je t�eba konkr�tn�ho precedentu. Glob�ln� metasoud noosf�ry ka�d� osob� ukl�d� povinnost ct�t p�irozen� pr�vo coby povinnost svobodn� �init vl�dou Logu a takto coby z�kladn� lidsk� pr�vo zakl�dat ostatn� lidsk� pr�va a svobody. Glob�ln� metasoud noosf�ry ka�d� ve�ejn� �inn� osob� odm�taj�c� ve�ejn� deklarovat prohl�en� o shod� na svobodu praktikov�n�m podm�nek svobodn�ho v�b�ru stanov� p�ch�n� zlo�inu poru�ov�n� z�kladn�ho lidsk�ho pr�va coby povinnosti svobodn� �init vl�dou Logu. Glob�ln� metasoud noosf�ry ka�d� ve�ejn� �inn� osob� odm�taj�c� mimo p�du noosf�ry ve�ejn� deklarovat prohl�en� o shod� na svobodu praktikov�n�m podm�nek svobodn�ho v�b�ru stanov� p�ch�n� zlo�inu dan�ho skutkovou podstatou pohrd�n� z�kladn�m lidsk�m pr�vem coby povinnost� svobodn� �init vl�dou Logu. Glob�ln� metasoud ka�d� osob� odm�taj�c� ct�t a praktikovat z�kladn� lidsk� pr�vo coby povinnost svobodn� �init vl�dou Logu ukl�d� bezprost�edn� a bezodkladn� rezignovat na v�kon masov� moci nad lidmi. Glob�ln� metasoud ka�d� osob� ukl�d� aktivn� bojkot osob dopou�t�j�c�ch se masov�ch zlo�in�. Glob�ln� metasoud ka�d� osob� ukl�d� povinnost v�elidsk� sebeobrany v��i osob�m dopou�t�j�c�ch se smrteln�ch masov�ch zlo�in�. Glob�ln� metasoud noosf�ry na ka�dou osobu dopou�t�j�c� se smrteln� nebezpe�n�ch masov�ch zlo�in� uvaluje metakarant�nu Posledn�ho soudu a stejn� tak i na osoby tuto metakarant�nu poru�uj�c�.\nListina z�kladn�ch pr�v v obecn�m ustanoven� deklaruje, �e lid� jsou svobodn� v d�stojnosti i v pr�vech, co� znamen� p�edn� v d�stojnosti a potom i v pr�vech. Lidsk� d�stojnost je v�c ne� pr�vo! Lidsk� d�stojnost znamen� z�klad ochrany osobnosti coby naprost� z�klad svobod a pr�v. Lid� jsou svobodn� p�ednostn� v d�stojnosti a tato z�kladn� svoboda je nezadateln�, nezciziteln�, neproml�iteln� a nezru�iteln� jednodu�e proto, �e znamen� svobodu p�irozen� �init vl�dou Logu. Lid� jsou v d�stojnosti rovni, to znamen� v�etn� zastupitel� lid� �i org�n� st�tu. K pon�en� d�stojnosti lid� sta�� degenerovat jejich duchovn� mozek a �init tak z �lov�ka duchovn� zdrav�ho duchovn� nemocn�m. V�lu�n� ideologie psychoterorizmu je tou moc�, kter� masov� potla�uje svobodu lid� poni�ov�n�m jejich d�stojnosti. D�stojnost nal�z� �lov�k v duchovn�m zdrav�. Listina z�kladn�ch pr�v a svobod, coby z�klad �stavy, ve sv�m �vodu spr�vn� odm�t� v�zat st�t na v�lu�nou ideologii nebo n�bo�enstv� co� se d� spojit do �stavn�ho odm�t�n� v�lu�n� ideologie psychoterorizmu, nebo� mocensky vyu�it� n�bo�enstv� nen� nic jin�ho ne� forma v�lu�n� ideologie psychoterorizmu. Mocensky u�it� psychoterorizmus je v�lu�nou ideologi�! Je spole�n�m jmenovatelem nejr�zn�j��ch diktatur v�etn� demokracie zalo�en� na despocii v�t�iny. Takov� �vod Z�kladn� listiny pr�v a svobod je nezbytn�, nebo� st�t zalo�en� na v�lu�n� ideologii je neslu�iteln� s pr�vy a svobodami. Vnucuje se ot�zka sankc� z poru�ov�n� Z�kladn� listiny pr�v a svobod. Z konstrukce spr�vn� �stavy vypl�v� postih jedin� z Meta�stavy tedy z pr�va na odpor a z pr�va na sebeobranu. Kdo tedy vykon�v� v�lu�nou ideologii psychoterorizmu dopou�t� se poru�ov�n� Z�kladn� listiny pr�v a svobod a t�m potla�ov�n� pr�v a svobod ob�an� sankcemi odpov�daj�c�mi sp�e metakarant�n� Posledn�ho soudu s d�sledky jej�ho poru�ov�n�. Proti zneu�it� v�lu�n� ideologie psychoterorizmu slou�� dva institu�n� n�stroje, jednak Prohl�en� o shod� na svobodu, jednak �stavn� slib. Ze spr�vn� konstrukce �stavy sank�n� d�sledek poru�en� Z�kladn� listiny pr�v a svobod p��slu�� metakarant�n� Posledn�ho soudu. V r�mci MetaKoment��� bylo o institutu Prohl�en� o shod� na svobodu pojedn�no d��ve, nezb�v� ne� se zab�vat �stavn�m slibem. �stavn� slib nen� jakousi formalitou �i pau��lem, ale t�k� se ka�d� �stavn� funkce v souladu s obecn� p�ijatou nez�vislost� moci z�konod�rn�, v�konn� a soudn�. �stava nen� jen o pr�vech, ale tak� o povinnostech. Obecn� ustanoven� j�dra �stavy spo��v� v konstatov�n�, �e lid� jsou svobodn� a rovn� v d�stojnosti (�init vl�dou Logu v povinnostech) i v pr�vech tedy p��sahat na �stavu nebo se dovol�vat jej�ch pr�v znamen� uv�it uvedenou �stavn� povinnost. Svoboda nen� pouh�m pr�vem, je takt� povinnost�. Odtud to, �e lid� jsou svobodn� a rovn� v d�stojn�ch povinnostech i pr�vech znamen�, �e jakkoli pozitivisticky nastaven� povinnost �i pr�vo nemohou omezovat svobodu a rovnost. D�stojn� povinnost znamenaj�c� �init vl�dou Logu p�edch�z� pr�v�m, proto�e jedin� tak lze vyhov�t nezadatelnosti z�kladn�ch lidsk�ch pr�v a svobod. Je to d�stojn� povinnost �init vl�dou Logu, kter� z�kladn�m lidsk�m pr�v�m a svobod�m zaji��uje atributy nezadatelnosti, nezcizitelnosti, neproml�itelnosti a nezru�itelnosti. Je to lidsk� d�stojnost, kter� v povinnostech �init vl�dou Logu umo��uje p�ezkoumatelnost dodr�ov�n� z�kladn�ch pr�v a svobod. Je to d�stojn� povinnost �init vl�dou Logu, kter� umo��uje p�ezkoumat �rove� dodr�ov�n� z�kladn�ch pr�v a svobod a tak� �init sankce za jejich poru�ov�n�. D�stojn� povinnost �init vl�dou Logu je �heln� k�men posuzov�n� dodr�ov�n� z�kladn�ch lidsk�ch pr�v a svobod. D�stojn� povinnost �init vl�dou Logu je tou lidskou vlastnost�, kter� umo��uje �init svobodu a rovnost p�i dodr�en� z�kladn�ch lidsk�ch pr�v a svobod. D�stojnost je tou lidskou vlastnost�, kter� umo��uje �init svobodu a rovnost vl�dou Logu a dost�t atribut�m z�kladn�ch lidsk�ch pr�v a svobod. Vstupem do kosmick� civilizace nutno i lidskou d�stojnost pov�it na kosmickou �rove� a kvalitu. V tom je nutno zalo�it p��slu�n� precedens. Glob�ln� protiteroristick� metasoud stanov� z�sady existov�n� globalizovan�ho lidstva; za duchovn� nemocnou nutno pova�ovat ka�dou osobu neschopnou dost�t d�stojn� povinnosti �init vl�dou Logu coby p�edpokladu akceptov�n� z�kladn�ch lidsk�ch pr�v a svobod ulo�en�ch �stavn�m syst�mem; lid� jsou svobodn� a rovn� v d�stojnosti podm�n�n� duchovn�m zdrav�m; lid� potla�uj�c� vlastn� svobodu poni�ov�n�m vlastn� d�stojnosti jsou duchovn� nemocn�; �lov�k potla�uj�c� vlastn� svobodu poni�ov�n�m sv� d�stojnosti je duchovn� nemocn�; m���tkem d�stojnosti �lov�ka je �rove� metamana�ov�n� jeho �it�; �lov�k duchovn� nemocn� p�sob� psychoterorizmem jin�m lidem �jmu v poni�ov�n� jejich d�stojnosti; �lov�k duchovn� nemocn� vykon�vaj�c� moc p�sob� jin�m lidem �jmu na d�stojnosti s potla�en�m jejich pr�v a svobod; p�ed zneu�it�m moci lidmi duchovn� nemocn�mi je lidstvo ochr�n�no institutem metakarant�ny Posledn�ho soudu a p�i jej�m poru�ov�n� uplatn�n�m p�irozen�ho pr�va konce existov�n�; proti metat��d� duchovn� nemocn�ch je ur�en glob�ln� metat��dn� boj n�mezdnictva za d�stojn�j�� pracovn� a �ivotn� podm�nky odpov�daj�c� pot�eb�m d�stojnosti ve svobod� a rovnosti dan�ch z�kladn�mi lidsk�mi pr�vy a svobodami; pro prevenci p�ed zneu�it�m moci lidmi duchovn� nemocn�mi slou�� p�edn� �stavn� slib a potom tak� Prohl�en� o shod� na svobodu. Glob�ln� protiteroristick� soud, �in�c protiteroristick� opat�en�, stanov� obecn� �i v�elidsk� �stavn� ��d (odvozen� z p�irozen�ho pr�va coby povinnosti, tedy z Meta�stavy, z Listiny z�kladn�ch lidsk�ch pr�v a svobod) v podob� �stavn�ho slibu �stavn�ho �initele (poslance, sen�tora, prezidenta republiky a �stavn�ho soudce) bez ohledu na pohlav�; duchovn� nemocn� �lov�k a zvl�t� �stavn� �initel odm�t� akceptovat obecn� �stavn� ustanoven� b�t svobodn� a rovn� v d�stojnosti i v pr�vech �in�n�m vl�dy Logu coby p�irozenou povinnost� i p�irozen� pr�vem; p��sahat �stavn�m slibem na �stavu republiky coby z�kladn� z�kon a z�kony z n� odvozen� znamen� p��sahat na p�irozen� pr�vo coby povinnost tedy na Listinu z�kladn�ch lidsk�ch pr�v a svobod tedy i na Meta�stavu; dodr�ov�n�m �stavn�ho slibu ze strany �stavn�ho �initele bude garantov�n duch demokracie vystav�n� na nez�visl�ch pil���ch moci z�konod�rn�, v�konn� a soudn�; dodr�ov�n�m �stavn�ho slibu �stavn�m �initelem bude preventivn� zaji�t�no dodr�ov�n� vl�dy ducha z�kon� v z�kladn�m z�kon� (�stav�) i v z�konech z n� odvozen�ch; sankce za poru�en� �stavn�ho slibu p��slu�� institutu metakarant�ny Posledn�ho soudu; �stavn� �initel poru�uj�c� �stavn� slib na sebe uvaluje metakarant�nu Posledn�ho soudu a absolutn� trest z jej�ho poru�ov�n�; v demokracii ka�d� z pil��� nez�visl� moci m� sv�j �stavn� slib, p�i�em� prezidentovi republiky (st�tu �i soust�t�) p��slu�� zvl�tn� slib vypl�vaj�c� sou�asn� z moci v�konn� i z�konod�rn�; duchovn� nemocn� osoba �stavn�ho �initele republiky (st�tu �i soust�t�) vykon� �stavn� slib implicitn� s v�hradou znamenaj�c� odm�tnut� obecn�ho �stavn�ho ustanoven�, t�m i �stavy a z�kon� z n� vypl�vaj�c�ch a v�konem �stavn� funkce skutek zlo�inn� praxe psychoterorizmu; �stavn� slib poslance nebo sen�tora republiky (st�tu �i soust�t�) zn�: �Slibuji v�rnost republice. Slibuji, �e budu zachov�vat jej� �stavu a z�kony (z n� odvozen�). Slibuji na svou �est, �e sv�j mand�t budu vykon�vat v z�jmu v�eho lidu a podle sv�ho nejlep��ho v�dom� a sv�dom�.�; �stavn� slib prezidenta republiky (st�tu �i soust�t�) zn�: �Slibuji v�rnost republice. Slibuji, �e budu zachov�vat jej� �stavu a z�kony (z n� odvozen�). Slibuji na svou �est, �e sv�j ��ad budu zast�vat v z�jmu v�eho lidu a podle sv�ho nejlep��ho v�dom� a sv�dom�.�; �stavn� slib �lena vl�dy republiky (st�tu �i soust�t�) zn�: �Slibuji v�rnost republice. Slibuji, �e budu zachov�vat jej� �stavu a z�kony (z n� odvozen�) a uv�d�t je v �ivot. Slibuji na svou �est, �e budu zast�vat sv�j ��ad sv�domit� a nezneu�iji sv�ho postaven�.�; �stavn� slib �stavn�ho soudce republiky (st�tu �i soust�t�) zn�: �Slibuji na svou �est a sv�dom�, �e budu chr�nit neporu�itelnost p�irozen�ch pr�v �lov�ka a pr�v ob�ana, ��dit se �stavn�mi z�kony a rozhodovat podle sv�ho nejlep��ho p�esv�d�en� nez�visle a nestrann�.�; kter�koliv �stavn� �initel republiky (st�tu �i soust�t�) bez ohledu na pohlav� je povinen slo�it p��slu�n� �stavn� slib podle tohoto ustanoven� a tento slib dodr�ovat, jestli�e tak neu�in� je povinen na svou �stavn� funkci rezignovat a pokud tak neu�in� pak pro masov� akt psychoterorizmu ztr�c� imunitu a jakoukoliv ochranu; �stavn� �initel mus� b�t duchovn� zdrav� jednodu�e proto, �e svou ve�ejnou funkci mus� vykon�vat �estn� neboli d�stojn�, spr�vn�, spravedliv�, svobodn� a nez�visle tedy b�t takto v�emu lidu dobr�m vzorem i spr�vcem v�c� ve�ejn�ch; v�echna moc pat�� lidu a lid se v r�mci p�irozen�ho pr�va sebeobrany a obrany demokracie mus� postarat o rychlou n�hradu duchovn� nemocn�ch �stavn�ch �initel� zdrav�mi a to i mimo obvykl� standardn� postupy; osoba �stavn�ho �initele jako�to �lov�ka p�chaj�c�ho psychoterorizmus je glob�ln� sank�n� st�han� bez hranic st�t�; globalisac� m� toto glob�ln� ustanoven� prioritu p�ed v�emi ustanoven�mi lok�ln�mi; cel� duchovn� b�da lidstva spo��v� v �patn�m nastaven� fungov�n� �stavn�ch �initel� a teprve t�mto glob�ln�m ustanoven�m je zaji�t�na n�prava �lov�ka, lid�, elity, lidu, lidstva a sv�ta. Globalizovan� lidstvo pohrd� vl�dou Logu a tak se z�konit� ocit� v glob�ln� duchovn� krizi. Pandemi� duchovn� nemoci nastupuje glob�ln� totalita duchovn� nemocn�ch. V �esku tuto novou totalitu n�zorn� p�edv�d� odeess�ck� bol�evizmus pravicov�ho typu. Nen� lep�� uk�zky nov� totality. Duchovn� nemocn� �e�t� �stavn� �initel� coby poslanci a sen�to�i zvolili nov�m prezidentem duchovn� nemocn�ho �stavn�ho �initele. Jde o z�m�r, zvolen� duchovn� nemocn� prezident napln� jejich totalitu, bude jim podepisovat duchovn� vadn� z�kony a protla�ovat dal�� duchovn� nemocn� �stavn� �initele. Duchovn� nemocn� z�konod�rci totalitn�m prezidentem zast�e�ili sv�j psychoterorizmus. Z�konod�rn� totalita praktikuj�c� psychoterorizmus je na sv�t�. Skrze psychoterorizmus z�kon� duchovn� nemocn� totalita z�konod�rc� ovl�d� v�echny. Duchovn� nemocn� z�konod�rn� moc �in� moc v�konnou i soudn� z�vislou. Jasn� profil nov� totality. Touto novou totalitou pad� vl�da ducha z�kon� a nastupuje dikt�t z�kon� ustanoven� duchovn� nemocn�mi z�konod�rci. Nastupuje diktatura duchovn� nemocn�ch, kter� totalitn� udr�uje spole�nost duchovn� nemocn�ch ob�an�. Je to ov�em totalita neleg�ln�, poru�uje toti� obecn� ustanoven� �stavy t�m, �e v r�mci st�tu skrze totalitn� z�kony praktikuje v�lu�nou ideologii psychoterorizmu. Jak se takov� �in�n� nov� totality li�� od totalitn� diktatury fa�izmu nebo komunizmu? Dikt�tem z�kon� nijak. Demokraticky v�t�inov� �i bol�evicky zvolen� reprezentace lidu v�dy nastoluje diktaturu sv�voln� stanoven�ch z�kon�. A z�kony mus� totalitn� poslouchat v�ichni. Demokracie se st�v� tyrani� h�upoelity. Ulo�en�\nJako je po��ta� k ni�emu bez software, tak i �lov�k bez kultury. Jedin� kultura d�l� Homo sapiens t�m ��m je. A kultura je fenom�nem vl�dy Logu. Sta�� aby Homo sapiens coby �ivo�i�n� druh byl ponech�n zv��ec� p��i a stane se z n�ho zv��e, sta�� ho ponechat sp�r�m h�upolid� a bude z n�ho h�up. A sta�� ho ponechat moudr�m lidem a bude z n�ho moudr� �lov�k. Posta��, aby byl ponech�n zvrhl� kultu�e a stane se z n�ho zvrhl�k. Vstupem do epochy globalisace rizikem sebezni�en� vznik� pot�eba definovat pojem �ivo�i�n�ho druhu Homo sapiens. Glob�ln� metasoud stanov� up�esnit kulturou �lov�ka a lid� coby fenom�nu vl�dy Logu jako�to lidskou vlastnost k moudrosti dbaj�c� vl�dy Logu v metamana�mentu �it�, spole�nosti, p��rody, sv� kultury, sv�ho kulturn�ho a p��rodn�ho d�dictv�. Glob�ln� metasoud stanov� naz�vat h�upo�lov�kem lidsk�ho jedince, kter� odm�t� p�ijmout vesm�rnou moc vl�dy Logu a h�upolidmi ozna�ovat skupinu lid� odm�taj�c�ch p�ijmout vesm�rnou moc vl�dy Logu za podstatu sv� kultury; n�podobn� zalo�it i pojmy h�upoelitn�ka a h�upoelitu, arcih�upa a extrah�upa, �i jin� jako t�eba vlastnost h�upstv�. Preceden�n� t�eba vyjmenovat n�kter� h�upoelitnick� osoby. Glob�ln� metasoud noosf�ry odm�t�n�m vesm�rn� moci vl�dy Logu stanov� jmenovat h�upo�lov�kem osobu mana�era, zam�stnavatele, investora, vlastn�ka kapit�lu, hr��e na burze, osobu rodi�e �i pedagoga, boh��e �i chud�ka. Glob�ln� metasoud noosf�ry stanov� �lov�ku dobr� v�le ned�lat ze sebe h�upa a aktivn� bojkotovat h�upo�lov�ka a h�upolidi v oblasti medi�ln�, politick�, ekonomick� a obecn� kulturn�, v oblasti moci v�konn�, z�konod�rn� a soudn�, v oblasti moci spr�vy st�tu i samospr�vy, v z�le�itostech voleb zastupitel� v�ech stup��. Zlu h�upolid� nutno vystav�t hr�ze a zalo�it p��slu�n� precedenty. Glob�ln� metasoud noosf�ry ka�dou osobu vl�dnouc� nad lidmi moc� duchovn�, z�konod�rnou, v�konnou nebo soudn� a samu nepod��zenou vl�d� Logu usv�d�uje ze smrteln�ho masov�ho zlo�inu a masov�m pohrd�n�m z�kladn�m lidsk�m pr�vem (coby povinnost� svobodn� �init vl�dou Logu) na ni uvaluje metakarant�nu Posledn�ho soudu. Glob�ln� soud usv�d�uje ka�d�ho p�edstavitele Vatik�nsk� alias ��mskokatolick� c�rkve z masov�ho potla�ov�n� z�kladn�ho lidsk�ho pr�va coby povinnosti svobodn� �init vl�dou Logu a proto na n�ho uvaluje metakarant�nu Posledn�ho soudu a t�m i na ty osobu, kter� tuto karant�nu poru�uje. Glob�ln� metasoud noosf�ry na ka�d�ho �lov�ka coby p�edstavitele kter�koliv ideologie (-izmu), odm�taj�c�ho uznat nad�azenost a praxi z�kladn�ho lidsk�ho pr�va coby povinnosti svobodn� �init vl�dou Logu, uvaluje metakarant�nu Posledn�ho soudu jako� i na ka�dou osobu tuto metakarant�nu poru�uj�c�. Glob�ln� metasoud noosf�ry na ka�d�ho volen�ho h�upsk�ho z�stupce ob�an�, odm�taj�c�ho uznat nad�azenost a praxi z�kladn�ho lidsk�ho pr�va coby povinnosti svobodn� �init vl�dou Logu, uvaluje metakarant�nu Posledn�ho soudu jako� i na ka�dou osobu tuto metakarant�nu poru�uj�c�. Zlu voln�ho trhu je t�eba tak� u�init p��tr�, u�init ho svobodn�m a t�m spravedliv�m. Glob�ln� metasoud �in� z�kladn�m lidsk�m pr�vem trh svobodn�m a stanov� jak�koliv tr�n� produkt ka�d� h�upoosoby zat�it p�ir�kou, clem �i dan� za klamavou p�idanou hodnotu a t�m vylou�it mana�ersk� dikt�t levn�ch pracovn�ch sil. Glob�ln� soud vymezuje kapitalizmus za trh h�up� nebo� povy�ovat z�kon zisku nad vl�du Logu je hodn� pouze h�upolid�. Glob�ln� metasoud noosf�ry ka�dou webovou str�nku odm�taj�c� p�ijmout z�kladn� lidsk� pr�vo (coby povinnost svobodn� �init vl�dou Logu) stanov� ozna�it webovskou h�upostr�nkou, h�upowebem a podobn�. Epilog\nPozitivisti�t� soudci a st�tn� z�stupci nech�pou co znamen� soudnost a nez�vislost. Nez�visl� soudnost je schopnost lidsk�ho my�len� v�e posuzovat metalogikou tedy metarealismem a jeho vl�dou Logu. Nez�visl� a spr�vn� soud metalogikou pozn�n� zavr�uje, proto�e obsah pozn�n� vztahuje k byt� tedy metalogikou k metarealismu a jeho vl�d� Logu. Takov� usuzov�n�, soudnost a soud pozn�n� zavr�uje, proto�e vytv��� syst�m. Prost�ednictv�m duchovn�ho pozn�n� spr�vn� soud pronik� k metarealismu jednotlivost�, od jednotlivost� k jejich bytostnosti, bytov�n� v byt�. Spr�vn� tedy nez�visl� soud povzn�� pozn�n� do sf�ry byt�, v�e metalogikou poj�m� z nejvnit�n�j��ho z�kladu byt�. To zakl�d� pravdu, spravedlnost a nez�vislost soudu. K �emu soudci a st�tn� z�stupci pot�ebuj� spr�vnou soudnost je z�ejm� - k nez�vislosti bez sv�volnosti a k zakl�d�n� precedent�. Spr�vn� soudnost je podm�nkou spasit lidstvo od sebezni�en�. Spr�vn� soudnost je podm�nkou nastolen� nov�ho kulturn�ho paradigmatu kosmick� civilizace noosf�ry jej�m� nervov�m syst�mem je Web2.0 a za t�m ��elem je t�eba zalo�it precedens. Glob�ln� protiteroristick� metasoud v�em dodavatel�m po��ta�� ukl�d� nab�zet opera�n� syst�my se zachov�n�m svobodn�ho v�b�ru tedy jak pro Windows, tak pro Linux jako�to hlavn� podm�nku praxe Webu2.0; neuposlechnut� nech� je kvalifikov�no jako�to napom�h�n� psychoterorizmu se z�pisem do �ern� listiny psychoterorizmu. Metalogicky ch�pan� soudnost tvo�� z�klad p�irozen�ho pr�va toti� b�t svobodn� a rovn� v d�stojnosti �init vl�dou Logu. Od potla�ov�n� takto vymezen�ho p��rodn�ho pr�va se pak odv�j� p�vod p�ch�n� zla psychoterorizmu a povinnost proti n�mu pr�vem nutn� sebeobrany bojovat. Proti psychoterorizmu a za nastolen� nov� kosmick� civilizaci nutno nastavit jist� preventivn� kroky. Glob�ln� protiteroristick� metasoud prodej po��ta��, reklamu a internetov� obchod podmi�uje vlastn�n�m certifik�tu ZxZ; poru�en� tohoto ulo�en� nech� je d�vodem obvin�n� z p�ch�n� psychoterorizmu se z�pisem do �ern� listiny psychoterorizmu. Lidstvo demokratismem dos�hlo vy���ho stupn� demokracie zalo�en� na p��rodn�m pr�vu d�vaj�c t�m vzniknout nov�mu spole�ensk�mu ��du n�sleduj�c�m po kapitalizmu. Pouh� parlamentn� demokracie je u� tak leda pro h�upoelitn�ky. V�e podl�h� evoluci a metaevoluci tedy tak� svoboda a demokracie. Demokratismus je dosud historicky nejv�e dosa�en� stupe� spole�ensk�ho ��du, proto�e je zaji�t�n p�irozen�m pr�vem znamenaj�c�m pro ka�d�ho �lov�ka b�t voln�m a rovn�m v d�stojnosti �init vl�dou Logu. Demokratismus garantuje praxi p�irozen�ho pr�va nejen v r�mci parlamentn� demokracie, ale ���eji v r�mci Internetu coby Web2.0. Odtud potla�ov�n� Webu2.0 rovn� se potla�ov�n� demokracie demokratismu. Demokratismus je �stavn� zaru�en� nejvy��� napln�n� svrchovanosti lidu. Lid je zdrojem ve�ker� st�tn� moci. Svrchovan� moc lidu je vykon�v�na p��mo prost�ednictv�m org�n� st�tn� moci z�konod�rn�, v�konn� a soudn� p�i dodr�ov�n� p�irozen�ho pr�va a bezprost�edn� tak� skrze metaspolky Web2.0. St�tn� moc je poprv� v d�jin�ch provozov�na rovn� skrze metaspolky org�n� st�tn� moci z�konod�rn�, v�konn� a soudn�. St�tn� moc v demokratismu nen� takto odd�lena od lidu, naopak je jeho integr�ln� sou��st�. Politick� syst�m demokratismu je neodd�liteln� spojen s �innost� metaspolk� Web2.0 a je zalo�en na p�irozen�m pr�vu, na svobodn�m a dobrovoln�m vzniku a na respektov�n� svobodn� sout�e a na �stavn� zaru�en�m p�irozen�m pr�vu. Politick� rozhodnut� vych�zej� z v�le v�t�iny vyj�d�en� svobodn�m hlasov�n�m a podm�n�n� uzn�v�n�m sd�len�ho p�irozen�ho pr�va. Rozhodnut� v�t�iny p�i zachov�v�n� p�irozen�ho pr�va p�irozen� db� ochrany men�in. St�t db� �stavn� nastaven�ho p�irozen�ho pr�va t�m db� a �etrn� vyu��v� p��rodn�ch zdroj� a ochrany p��rodn�ho bohatstv�. Ze stejn� p���iny st�t zaru�uje samospr�vu �zemn�ch samospr�vn�ch celk� obc�, zem� i kraj�. �stavn� �initel� ve sv�m �stavn�m slibu stvrzuj� vykon�vat svou funkci �i ��ad dodr�ov�n�m p�irozen�ho pr�va jak ukl�d� obecn� ustanoven� �stavy. P�ekon�n� diktatury kapit�lu a kapitalizmu demokratismem je d�no t�m, �e p�irozen� pr�vo m� univers�ln� moc, nen� zalo�en� na sv�volnosti, je p�irozen� z�vazn� tedy oslovuj�c� sv�dom� ka�d�ho �lov�ka nebo� je zalo�eno v p�irozenosti v�ech jednotlivost� v�etn� �lov�ka a t�m nakonec p�evedeno na realitu a jej� podstatu spo��vaj�c� ve vl�d� Logu. Pr�vn� ��d demokratismu je zalo�en v p�irozenosti sv�ta i �lov�ka. I kdy� lid� v kulturn� metaevoluci r�stem vlastnictv� svobody neust�le koncipuj� pr�vn� ��d sv�ho spolu�it�, ten v�ak v�dy z�st�v� v�z�n z�kladn�m lidsk�m pr�vem b�t svobodn�m a rovn�m v d�stojnosti �init vl�dou Logu. Bez p�irozen�ho zalo�en� pr�va pr�vn� pozitivizmus a formalizmus dos�hl t�m�� nesporn� tyranie vyj�d�en� formou psychoterorizmu. P�irozen�m pr�vem existuje prepozitivn� a metapozitivn� lidsk� pr�va. Lidsk� pr�va nezakl�d� OSN, Eurounie ani ��dn� jin� z�konod�rce, ale jsou d�na p�irozen�m pr�vem jako�to pr�va nezadateln� a nezru�iteln�. Bez zalo�en� pr�va v p�irozen�m pr�vu se lidem �ije v domn�l� jistot� a ��du coby st�tn�m psychoterorizmu. Krize globalizovan�ho lidstva st�le nal�hav�ji p�ed lidstvo stav� nutnost zakotvit pr�vo v p�irozen�m pr�vu a to ve vl�d� Logu a t�m lidstvu zajistit v�t�zstv� v boji s terorizmem v�eho druhu.\nMeta�stava (Web1.3) pouze pro p�edstavu - aktu�ln� verze na p��slu�n�m metadisku\n3W&CZ&MRV&&ZxZ&_I&+Metaspolek+odd�l+p�ipom�nky&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Web2.0_Morava_metaustava_metaspolek.HTM &>P�ipom�nky&>08.06.08&>P�ipom�nky k tomuto odstavci&. Odd�l kumuluje obecn� p�ipom�nky mimo specifiku jednotliv�ch odd�l� s dal��m p�ipom�nkov�n�m.\n3W&CZ&MRV&&ZxZ&_I&+Metaspolek+odd�l+po�adavky&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Web2.0_Morava_metaustava_metaspolek.HTM &>Po�adavky&>08.06.08&>P�ipom�nky k tomuto odstavci&. P�ed prvn� prezentaci webov� str�nky na Internetu je t�eba tuto d�kladn� prov��it v re�imu Intranetu, p�edev��m hlavi�ku str�nky a �et�zec vys�laj�c� informace. Za hlavi�kou by m�l n�sledovat identifika�n� �et�zec str�nky. D�vodem t�chto po�adavk� je chov�n� vyhled�va�e, kter� si str�nku ulo�� do archivu k zalo�en� hlavi�ky a k jej�mu vyhled�v�n� podle obsahu. Vyhled�va� nevyhled�v� v aktu�ln� str�nce!\n3W&CZ&MRV&&ZxZ&_I&+Metaspolek+odd�l+metakonference&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Web2.0_Morava_metaustava_metaspolek.HTM &>Konference&>08.06.08 &>P�ipom�nky k odstavci&.\n��O vlastnostech Web2.0 Meta�stava - metakonference:\n3W&CZ&MRV&&ZxZ&_I&+Metaspolek&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Web2.0_Morava_metaustava_metaspolek.HTM&>��O vlastnostech Web2.0 Meta�stava - metakonference:&>8.6.08&>Pokud jste sezn�meni s duchem Webu 2.0 a srozum�ni s dodr�en�m kompatibility zkusme spole�n� v�st metakonferenci podle jej�ch f�z�.&.\n3W&CZ&MRV&&ZxZ&_I&+Metaspolek+odd�l+akce&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Web2.0_Morava_metaustava_metaspolek.HTM &>Akce&>08.06.08&>P�ipom�nky k odstavci&. ��v.8.5.08 Moravsk� Meta�stava Spr�vce k ve�ejn� porad� p�edkl�d� aktivity:\n��Meta�stava_ pro Moravu:\n3W&CZ&MRV&&ZxZ&I&+Metaspolek&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Web2.0_Morava_metaustava_metaspolek.HTM&>��Meta�stava_ pro Moravu:&>28.09.08&Navrhn�te zp�sob spr�vy sekce Meta�stava pro Moravu&.\n3W&CZ&MRV&&ZxZ&_I&+Metaspolek+odd�l+st�nosti&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Web2.0_Morava_metaustava_metaspolek.HTM &>St�nosti&>08.06.08&>P�ipom�nky k odstavci&.\n3W&CZ&MRV&&ZxZ&_I&+Metaspolek+odd�l+pran��&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Web2.0_Morava_metaustava_metaspolek.HTM &>Pran��&>08.06.08&>P�ipom�nky k odstavci&.\n3W&CZ&MRV&&ZxZ&_I&+Metaspolek+odd�l+hled�n�&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Morava_metaustava_vzornik.HTM&>Funkce hled�n�&>28.12.08&>P�ipom�nky k odd�lu&.\nProhl�en� str�nek: Vzorn�k - MetaSoud - �stavn�Soud - Vrchn�Soud - Spr�vn�soud - Obecn�Soud - Zastupitelstv� - Exekuto�i - Vl�da - Poslanci - Sen�to�i - Prezident - Ombudsman - Strana - Instituce - ��ad - Kraj - M�sto - Obec - �kola - Organizace - Nemocnice - Mana�ment - L�ka�stvo - L�k�rnictvo - Ob�anstvo - Metaserver Prohl�en� komunikac�: Vzorn�k - MetaSoud - �stavn�Soud - Vrchn�Soud - Spr�vn�soud - Obecn�Soud - Zastupitelstv� - Exekuto�i - Vl�da - Poslanci - Sen�to�i - Prezident - Ombudsman - Strana - Instituce - ��ad - Kraj - M�sto - Obec - �kola - Organizace - Nemocnice - Mana�ment - L�ka�stvo - L�k�rnictvo - Ob�anstvo - Metaserver Vyhled�v�n� �et�zce: Po p�ekop�rov�n� vzoru do hledac�ho pole p��slu�n� str�nky uprav�me aktivitu �et�zce tak, �e mez� znaky & a p�ed znakem I p��padn� sma�eme podtr��tko. Zachov�v�n� syst�movosti p�i vyhled�v�n� �et�zc� znamen� vr�tit se v�dy do sv� str�nky a b�hem prohl�en� si d�lat pozn�mky u�it�m p��slu�entv� WordPad.\nP�ipom�nek vyhled�n�: Hled�n� �et�zce v ciz�ch str�nk�ch prob�h� tak, �e se my�� zatrhne vzor (r�ov�), pomoc� CTRL+C se tento okop�ruje, ciz� str�nka se vyvol� kliknut�m na Prohl�en� str�nek a na p��slu�n� str�nce se p�es CTRL+F vzor pomoc� CTRL+V zkop�ruje do pole Naj�t, a po p��padn� �prav� se nech� vyhledat v cel� ciz� str�nce. 3W&CZ&MRV&&ZxZ&_I&+Metaspolek+odd�l+p�ipom�nky&>http://www.volny.cz/metainfo/Web2.0/Morava_metaustava_vzornik.HTM&\nmeta�stava - meta&�stava - meta&�st - μεταustava - μετα&ustava - μετα&ust - metaspolek


Jizerská 50: Holky, bude to hodně nepříjemné, varoval nás trenér. Mají redaktorky strach? | Jak zhubnout | Blesk.cz\nJizerská 50: Holky, bude to hodně nepříjemné, varoval nás trenér. Mají redaktorky strach?\nPříprava na Jizerskou 50. (Adam Balažovič)\n"Gábi, pojď, ujedeme spolu Jizerskou padesátku. To je super výzva, ne?" říkám jednoho dne kolegyni. Obě máme rády sport, obě máme rády výzvy a obě máme rády legraci. A tahle výzva nám jako ohromná švanda přišla. Jak ale příprava na tak dlouhý závod vlastně probíhá? Pojďte do toho s námi, poradíme vám, jak na to!\nJizerská 50: Bude to hodně nepříjemné, varuje holky jejich trenér • VIDEO: Adam Balažovič/BPŽ\n"Pokud jste začátečník, musíte se připravit na to, že budete muset věnovat hodně času fyzické přípravě a že to bude hodně nepříjemné," varuje nás náš trenér Martin Šturc. Oddychneme si, naštěstí nejsme úplné začátečnice, takže budeme muset jen věnovat spousty času naší přípravě, ale snad to nebude tak nepříjemné. Co si ale bereme k srdci, protože to platí pro všechny bez ohledu na jejich zkušenosti, je využití počátečního nadšení. Je dobré do začátku do toho dát vše. Dokud je člověk motivován, snáze si osvojí zdravé návyky, a tak se mu posléze bude lépe připravovat.\nJizerská 50: Co musíte udělat, než začnete trénovat na dlouhý závod?\nIdeální poměr tréninku?\nTakže zprvu využívejte toho, že se vám chce vstávat v pět ráno a v mrazu a dešti nazout boty a vyběhnout ven. Ovšem trénink je nutné si rozdělit: na kardio a na ten silový. Ideální poměr je kolem tří hodin silového tréninku týdně a kolem dvou hodin kardia týdně. To je ale poměrně dost časově náročné, pokud má mezitím člověk stíhat chodit do práce a věnovat se běžnému životu, včetně takových "banalit", jako jsou nákupy, vaření a v neposlední řadě třeba úklid.\nPrvní čtyři týdny\nMnohem lepší tedy je, když si to člověk naplánuje tak, aby mu to samotnému vyhovovalo. Ale pořád myslete na ten bič nad sebou. A argumentace "mně to bude vyhovovat jednou týdně" asi úplně na úrodnou půdu nepadne. Náš plán tak na začátku vypadal dvakrát týdně šedesát minut silového tréninku a dvakrát týdně kardio. Silový trénink by měl být už ve středním tempu, zatímco kardio je tak "na rozehřátí". A tento rozvrh je nutné dodržovat čtyři týdny.\nJak vypadá kardio\nCo se týče kardio cvičení, je v podstatě jedno, co děláte. Důležité je, aby vás to bavilo a dělali jste to s chutí. Nicméně je dobré vybrat si to, co se alespoň trochu běžkám blíží. Což jsou – v našem případě – běh, brusle nebo třeba jízda na kole. I když to sice nevypadá jako tolik podobné, zapojujete při tom podobné svaly. Na bruslích, pokud si přidáte hole, tím zapojíte i horní polovinu těla. Ne nadarmo se říká jednomu z lyžařských stylů skate. Nicméně i sebevětšímu laikovi dojde, že při běhu horní polovinu těla příliš neposílíte.\nCvičte klidně doma\nO to více byste se pak na tu horní část těla měli soustředit při silovém tréninku. Jestli nemáte rádi posilovny, neznamená to, že se okamžitě musíte přihlásit do nejbližšího panoptika upocených svalovců. Klidně můžete cvičit doma. Pokud chcete být ale skutečně poctiví a chcete, aby to mělo nějaký smysl, na začátek se domluvte s nějakým odborníkem, ať vám pomůže sestavit cvičební plán. Vybere cviky na vaše partie jak střižené, ale hlavně vám ukáže, jak je správně dělat. Pokud budete cvičit špatně, osvojíte si nějaké špatné návyky a hlavně vůbec neposílíte ty svaly, které potřebujete.\nNaučte se dělat správně angličáky!\nNa věku tolik nezáleží\nCo mě trochu překvapilo, je fakt, že není žádný rozdíl mezi mým a Gábiným tréninkem. Byť je mezi námi 14 let a myslela jsem si, že téměř čtyřicetileté tělo bude reagovat trochu jinak než pětadvacetileté. Ano, samozřejmě že tam rozdíly jsou, jak potvrzuje Martin Šturc. "U staršího člověka bude mnohem více záležet na kvalitě pohybu, bude si muset dát větší pozor na stravu i odpočinek," vysvětluje.\njak zhubnout, cvičení, Jizerská 50, vývza, kardio cvičení, tréninkový plán, silový trénink, redaktorka vyzkoušela


film Rychle a zběsile: Hobbs a Shaw (2019) online - zkouknoutfilm.cz\nEmail: info@zkouknoutfilm.cz https://zkouknoutfilm.cz/sledovat?zanr=novinky2020-v&film=Rychle%20a%20zb%C4%9Bsile%3A%20Hobbs%20a%20Shaw%20%282019%29 Koukat na celé filmy online zdarma. nejlepší novinky ze světa filmů a seriálů, filmové premiéry\nVšechny novinky 2020 Všechny novinky 2020, Zkouknout, film, Rychle a zběsile: Hobbs a Shaw (2019), CZ online Všechny novinky 2020\nZkouknout film Rychle a zběsile: Hobbs a Shaw (2019), pustit online česky v HD, novinka. Zkouknout celý online film zdarma a bez omezení. Zkouknout online s možností stáhnout film. Rychle a zběsile: Hobbs a Shaw (2019) vás tentokrát zavede tam, kde…\nfilm Rychle a zběsile: Hobbs a Shaw (2019) vás vůbec poprvé …


Sport Archivy - Strana 10 z 68 - Chrudimka.cz\nDalší dva duely Ligy národů čekají na fotbalovou reprezentaci. V sobotu 13. října 2018 se představí na Slovensku, o tři dny později přijde zápas na Ukrajině. Poprvé bude národní tým vést trenér Jaroslav Šilhavý. Čtěte více\nPo tristních výsledcích během celého působení bývalého trenéra Karla Jarolíma je nyní česká fotbalová reprezentace opět bez vedení. FAČR se po vysoké prohře českého týmu s ruským výběrem 1:5 rozhodl vypovědět Karlu Jarolímovi smlouvu. Co čeká český výběr v následujících měsících? Čtěte více\nChrudim Hokej Sport\nNeděle, 2.9.2018 Sobota, 1.9.2018 redakce Chrudim, hokej, nábor, pro děti, sport\nV pondělí 17. září 2018 v 17.00 hodin se na zimním stadionu v Chrudimi v rámci akce Týden hokeje uskuteční sportovní program, jehož cílem je seznámit všechny zájemce s tímto tradičním sportem. Akci zaštiťuje Český svaz ledního hokeje, organizátorem v našem městě je chrudimský hokejový klub. Čtěte více\n18. srpna proběhne v Pardubicích akce Barvám neutečeš – den plný zábavy,sportu a veselých zážitků. Na akci, která je primárně zaměřená na sport, bude přítomno i bohatý doprovodný program. Můžete se těšit například na Lucii Dejmkovou z blogu Get The Look, která Vám poradí jak na líčení, nebo na zástupkyni projektu Dívka České republiky, která se postará o řádnou rozcvičku před závodem. Čtěte více\nXXIV. Mistrovství Evropy v atletice 2018 se uskuteční v Berlíně ve dnech 6.–12. srpna na Olympijském stadionu. Česká republiku zde bude zastupovat 49 atletů. Čtěte více\nOhromnou rychlostí se blíží start úvodního letošního kempu, který je naplánován na týden od 16. do 20. července 2018. Pár Čtěte více\nMistrovství světa ve fotbale se již blíží ke konci, a proto neuškodí si zopakovat ty nejdůležitější a nejzajímavější momenty z dosavadního průběhu šampionátu. Kdo nečekaně vypadl? A kdo naopak hrál nad očekávání? Kdo byl největší bojovník, a kdo padal jako podzimní úroda jablek? To vše si řekneme! Čtěte více


Dušinka, víla věcí - Stará Ester, Dvořáková Lucie - knihkupectví Beletrie.eu\nBeletrie.eu/Knihy/Knihy pro děti/Pohádky/Dušinka, víla věcí\nDvořáková Lucie Stará Ester\nSedm příběhů pro děti, které ví, že věci nejsou jen obyčejné předměty. Právě takové děti totiž můžou spatřit Dušinku, vílu věcí, a spolu s ní zažít nečekaná dobrodružství třeba uprostřed nákupu vyskládaného na kuchyňské lince, na neposluš¬ném oblaku z vyšlehaných bílků nebo na ledem pokryté klouzačce v obývacím pokoji.\nPříběhy napsala Ester Stará, autorka oceněných knih pro děti A pak se to stalo! a Chrochtík a Kvikalka na cestě za blýskavým prasátkem a ilustrovala přední česká výtvarnice Lucie Dvořáková.\nSedm příběhů pro děti, které ví, že věci nejsou jen obyčejné předměty. Právě takové děti totiž můžou spatřit Dušinku, vílu věcí, a spolu s ní zažít nečekaná dobrodružství třeba uprostřed nákupu vyskládaného na kuchyňské lince, na neposluš¬ném oblaku … číst dále\nSedm příběhů pro děti, které ví, že věci nejsou jen obyčejné předměty. Právě takové děti totiž můžou spatřit Dušinku, vílu věcí, a spolu s ní zažít nečekaná dobrodružství třeba uprostřed nákupu vyskládaného na kuchyňské lince, na neposlušném oblaku z vyšlehaných bílků nebo na ledem pokryté klouzačce v obývacím pokoji. Příběhy napsala Ester Stará, autorka oceněných knih pro děti A pak se to stalo! a Chrochtík a Kvikalka na cestě za blýskavým prasátkem a ilustrovala přední česká výtvarnice Lucie Dvořáková.