Zápis č. 34 z RO 27. 6. 2018 – Obec Chanovice\nZápis č. 34 z RO 27. 6. 2018\nze zasedání rady Obce Chanovice konaného dne 27. 6. 2018 od 18.00 hodin\n2. Komunální volby 2018\n4. Finanční situace obce a změny rozpočtu\n5. Příprava konkrétních akcí k realizaci\n6. Dotační programy a projekty obce\nPřítomni: Petr Klásek, Ing. Pavel Hlaváč, Václav Pavlas, Jaroslav Bláha, Miroslav Pešek, Václav Šmat, Petra Šubová.\n2) Komunální volby 2018\n– Do 31. 7. 2018 se podávají kandidátní listiny pro volby do zastupitelstva Obce Chanovic. Podány musí být na Městský úřad Horažďovice. Všechny potřebné podklady jsou k vytištění na internetových stránkách Města Horažďovice. Nebo je možné vyzvednout si podklady osobně na Městském úřadě v Horažďovicích, nebo na Obecním úřadě v Chanovicích. Kandidovat mohou dospělí občané s trvalým bydlištěm v obci. Zajištění patnáctičlenného zastupitelstva je důležité pro samostatný chod naší obce\n– Pan M. Křen žádá o uzavření Smlouvy a smlouvě budoucí o zřízení věcného břemene a dohodu\no umístění stavby „Kanalizační a vodovodní přípojka pro par. č. 700/28 Chanovice“ přes obecní par.\nč. 700/36 v k.ú. Chanovice. Souhlasí všichni přítomní členové rady obce.\n– Připravuje se předžalobní výzva p. Rohanovi k dořešení situace ohledně pozemku v Chanovicích.\n– Obec pořídí malotraktor k celoročnímu využití. Obec žádala o dotaci na pořízení, ta nebyla vybrána.\n– Hostinec se sálem v kulturním domě stále není pronajat. Dosud se nepřihlásil žádný zájemce.\n– Obec získala do dlouhodobé bezplatné výpůjčky další 2 kontejnery na plasty a 2 na papír. Pro občany\nje k dispozici ještě několik kompostérů. Odpadů stále velmi přibývá, bude nutné hledat řešení likvidace.\n– Obec obdržela od pojišťovny Kooperativy 52.598,- Kč. Jde o pojistné plnění za vytopenou obecní budovu v Defurových Lažanech. Opravy byly provedeny. Bude se muset vymalovat ještě část budovy.\n– Firma ČEZ připravuje rekonstrukci elektrorozvodů v Dobroticích. Termín realizace není ještě znám.\n– Úložiště radioaktivních odpadů – skončil ministr Hüner, tím i jím dané sliby na práva obcí padají.\n– Naši obec navštívila hodnotitelská komise Vesnice roku 2018. Byly představeny jednotlivé vesnice.\n– Obec Chanovice schválila prodej stavebního pozemku „Na Výsluní“ paní Havlíkové. Paní Havlíková\nod úmyslu koupit pozemek odstoupila. Pozemek je opět v nabídce parcel v daném území.\n– V červenci proběhne revize rozhlasu ve všech vesnicích obce a vyčištění jednotlivých reproduktorů.\n– Plzeňský kraj poskytuje slevy na autobusovou a vlakovou dopravu v celém Plzeňském kaji. Více informací je na stránkách www.poved.cz. Pro obecní autobus je nutné pořídit nové vybavení, aby bylo možné uplatňovat slevy.\n– Do základní školy Chanovice v letošním roce chodí 116 dětí. Na konci června ukončí školu 11 žáků. V září přijde 13 prvňáčků.\n– Obec Chanovice má k dnešnímu dni na účtech a v pokladnách celkem cca 8.455.000,- Kč.\n– Je nutné provést změny rozpočtu č. 6, výdaje povýšit o 100.000,- Kč, dle přílohy. Jedná se o navýšení položky na pěstební činnost v obecních lesích. Souhlasí všichni přítomní členové rady obce.\n5) Příprava konkrétních akcí k realizaci\n– Probíhá příprava a následně výstavba víceúčelového hřiště v Holkovicích. Stavební práce bude provádět firma Stavby Šafanda, Chanovice. Rada obce pověřuje starostu Kláska k podpisu rozhodnutí a oznámení o výběru dodavatele včetně smlouvy s dodavatelem. Souhlasí všichni přítomní členové rady obce.\n– Byla dokončena přístavba hasičské zbrojnice v Defurových Lažanech. Připravují se podklady ke kolaudaci. Opraveny byly i vnější a vnitřní povrchy stávající budovy.\n– Proběhne výměna cca 700 m vodovodního potrubí k vodojemu v Chanovicích od vrtů pod Újezdem.\n– Firma Pfeifer vyžaduje při vstupu do provozu firmy proškolení o bezpečnosti práce. Starosta školení absolvoval. Obec dodává do firmy kulatinu.\n– Charita Horažďovice mapuje využívání poskytovaných služeb. Plánuje rozšíření nabídky služeb.\n– Během prázdnin proběhnou opravy a údržba v budovách ZŠ a MŠ. Z velké míry pracovníky obce.\n– Celkem 54 dětí ze Základní školy Chanovice bylo odměněno stipendiem za výborný prospěch, sportovní dovednosti a vědomostní znalosti, či za vzornou reprezentaci školy.\n– V ZŠ a MŠ Chanovice proběhla šestidenní kontrola České školní inspekce. Z kontroly bude pracovníky České inspekce vypracován protokol.\n– Obec během prázdnin zaměstnává brigádníky z našich vesnic. Provádějí údržbu obecních budov, sečení, nátěry, stavební práce a další. Na rozhledně a v informačním centru pracují brigádnice od května do října.\n6) Dotační programy a projekty obce\n– Plzeňský kraj poslal smlouvu o poskytnutí dotace na podporu kultury – na pořádání výstav v roce 2018 ve výši 20.000,- Kč. S uzavřením smlouvy souhlasí všichni přítomní členové rady obce.\n– Plzeňský kraj poslal smlouvu o poskytnutí dotace na výročí roku 1918 – historické podklady, výstava, umělecká vystoupení a další, ve výši 60.000,- Kč. S uzavřením smlouvy souhlasí všichni přítomní členové rady obce.\n– Bylo podáno vyhodnocení dotace za Sdružení obcí na povodí Hradišťského potoka na dotaci od plzeňského kraje na naučnou stezku z roku 2017.\n– Byla podána žádost o dotaci na údržbu pomníků padlých v 1. světové válce.\n– Plzeňský kraj poskytne Obci Chanovice dotaci na opravu části cesty Holkovice – Plácek. Oprava však proběhne v celé délce, po dohodě zastupitelů obce. Proto se soutěží dvě etapy opravy. Probíhá výběrové řízení. V pondělí 9. 7. 2018 bude výběrová komise otevírat a hodnotit doručené obálky s nabídkami.\nRada obce pověřuje starostu Kláska, po proběhnutí výběrového řízení, k podpisu rozhodnutí a oznámení\no výběru dodavatele včetně smluv s dodavatelem. Souhlasí všichni přítomní členové rady obce.\n– V sobotu 14. 7. 2018 se uskuteční pěší pochod a cykloakce Maňovice – Pačejov proti úložišti.\n– V sobotu 21. 7. 2018 proběhne na hřišti ve Svéradicích Memoriál Fr. Pavlovského a J. Smitky.\n– Usnesením č. 104 změny rozpočtu č. 6, výdaje povýšit o 100.000,- Kč, dle přílohy.\n– Usnesením č. 105 Smlouvu o poskytnutí dotace od Plzeňského kraje na pořádání výstav ve výši 20.000,- Kč.\n– Usnesením č. 106 Smlouvu o poskytnutí dotace od Plzeňského kraje na výročí roku 1918 ve výši 60.000,- Kč.\n– Usnesením č. 107 uzavření Smlouvy a smlouvě budoucí o zřízení věcného břemene a dohodu\nč. 700/36 v k.ú. Chanovice.\n– Usnesením č. 108 pověření P. Kláska na akce „Víceúčelové hřiště Holkovice“ a „Oprava místní komunikace Holkovice – Plácek“ k podpisu rozhodnutí a oznámení o výběru dodavatele včetně smluv s dodavateli.


FC Barcelona vs Real Madrid Živé výsledky\nposlední 5, FC Barcelona Výhry 0, Remízy 1, Prohry 4, Skóre 0.6 a obdrženo 1.8 na jednu hru\nFC Barcelona vs Real Madrid Živé skóre (a online živý přenos videa) začíná 2021/10/24 v 22:15:00 čase UTC v Spanish La Liga. Tady na FC Barcelona vs Real Madrid LiveScore najdete všechny FC Barcelona vs Real Madrid předchozí výsledky seřazené podle jejich H2H shod.\nAiScore fotbalové live skóre je k dispozici jako aplikace pro iPhone a iPad, aplikace pro Android na Google Play a aplikace pro telefony Windows. Ve všech obchodech v různých jazycích nás najdete jako „AiScore“. Nainstalujte si aplikaci AiScore a sledujte FC Barcelona vs Real Madrid živě ve svém mobilu!\nFC Barcelona vs Real Madrid Nesnadno zpracovatelný


Durex odhaluje ‚Fundawear:‘ Vibrační spodní prádlo spouštěné vaším iPhonem\nDurex odhaluje ‚Fundawear:‘ Vibrační spodní prádlo spouštěné vaším iPhonem\nMluvte o pozitivních vibracích.\nDurex Australia představila novou řadu spodního prádla, které umožňuje přenášet vibrace na velké vzdálenosti pouhým pohybem iPhonu. Takzvané „Fundawear“ jsou vybaveny dotykovými senzory – stejnými druhy, jaké se používají v mobilních telefonech – které umožňují přenést dotek z iPhonu na oděv pomocí speciální aplikace. V video Ben Moir, technologický ředitel produktu, zveřejněný na kanálu YouTube společnosti Durex Australia, vysvětluje, že každý telefon lze propojit se sdíleným serverem, který je zase připojen ke spodnímu prádle, a odeslat fyzickou zprávu. Také prozrazuje, že intenzita, s jakou používáte prst na aplikaci, odpovídá intenzitě dotyku na přijímací straně.\nKusy, které navrhl Billie Whitehouse , jsou vyrobeny tak, aby vypadaly a působily jako běžné spodní prádlo. Pánská verze jsou černé boxerky s modrým prošíváním kolem stehna a třísel a dámský design zahrnuje černou podprsenku a kalhotky s fialovo-růžovými krajkovými detaily kolem otvorů na nohavicích. Bílý dům řekl hlavní výzvou při navrhování kolekce bylo vyvážení pohodlí, vzhledu a funkčnosti.\nSpolečnost zabývající se kondomy odvysílala na své stránce YouTube první živou zkoušku Fundawear, která ukazuje australský pár jménem Nick a Dani, jak testují high-tech spodní prádlo a vzájemně si posílají doteky přes online chatovací program pomocí svých iPhonů. 'Mám pocit, že se mě dotýkáš!' vykřikne Dani v video . Zatím není známo, kdy se očekává spuštění Fundawear.\nmegyn kelly ztrácí diváky


Nová hra Creaks od tvůrců her Machinarium či Chuchel vyjde v červenci | NERD LIFE\nČeské studio Amanita Design stojí za hrami jako Machinarium, Samorost či Chuchel a brzy do světa vypustí další svůj kousek – tajemnou puzzle adventuru Creaks. Stane se tak během července, a to na PC, Mac, PlayStation 4, Xbox One a Switch.\nNovinka láká na ručně kreslenou, výrazně stylizovanou grafiku. Kromě řešení hádanek budeme sbírat obrazy. Těm má být 35, přičemž třetinu z nich si užijeme i formou miniher. Ty vypadají jako retro herní automaty, ostatně jeden takový je k vidění v nejnovějším traileru.\n„Monstra z nábytku – takzvaní “creaks” – tvoří společně s tlačítky, pákami, mosty, spínači a vypínači kostru většiny logických hádanek a hráč k jejich vyřešení bude muset využít nábytek živý i nehybný. Pokud se totiž taková příšera ocitne pod paprskem světla, promění se na neškodný noční stolek, věšák nebo třeba globus,“ říkají tvůrci.\n„Tématem a inspirací pro Creaks jsou mnohoznačnost a pareidolie – psychologický jev, při němž si dotváříme různé vnímané podněty ve smysluplné obrazy za pomoci fantazie,“ dodávají.\nTagy:Amanita Design, Creaks\nSamuro 23. 7. 2021


Radio Praha - Zprávy - 27-05-2006 20:44\n27-05-2006 20:44 | Peter Gabaľ\nMinisterstvo zahraničí poskytne Indonésii pomoc až pět milionů korun Při pietní akci se setkali političtí vězni z Jáchymova V Příboře vyvrcholily oslavy 150. výročí Sigmunda Freuda Hurvínek má v Chrástu Veselý pomník Ministerstvo zahraničí poskytne Indonésii pomoc až pět milionů korun\nMinisterstvo zahraničí pošle Indonésii, postižené v noci na sobotu\nzemětřesením, humanitární pomoc do výše pěti milionů korun. Rozhodl o tom\nministr zahraničí Cyril Svoboda. O konkrétní částce a podobě pomoci bude\nrozhodnuto v pondělí, řekl mluvčí ministerstva Vít Kolář. Stane se tak poté, co český velvyslanec v Indonésii Jaroslav Veselý\nprojedná s příslušnými indonéskými úřady, jaká forma pomoci je pro\npostiženou oblast nejaktuálnější a jaké jsou jejich konkrétní požadavky.\nV sobotu ráno zasáhly otřesy půdy o síle 6,2 stupně Richterovy škály\nbývalé hlavní město Indonésie Yogyakartu a jeho okolí na ostrově Jáva.\nNeštěstí si vyžádalo životy více než 3000 lidí, nejméně 12000 lidí bylo\nzraněno. Mezi dosud potvrzenými zemětřesení zřejmě nejsou žádní Češi. ČTK to\ntelefonicky z místa neštěstí řekl český velvyslanec v Jakartě Jaroslav\nNa indonéský ostrov Jáva jsou připraveni okamžitě vyrazit členové\npohotovostní jednotky Záchranné brigády kynologů. Českému rozhlasu to\npotvrdil výcvikář Jaroslav Sedlák. Zatím čekají, zda české Ministerstvo\nvnitra požádá o pomoc indonéská vláda.\nČeské humanitární organizace pomoc zatím nechystají, ale nevylučují, že se\nnakonec pro nějaký druh pomoci rozhodnou.\nČeská katolická charita o pomoci zatím ještě nerozhodla. Jasno bude možná\nv neděli, uvedl vedoucí humanitárního oddělení charity Vojtěch Rálek.\nPokud by se pro pomoc přece jen rozhodli, pak by využili peněz z konta pro\nIndonésii, které založili poté, co oblast poničila na konci roku 2004 vlna\ncunami. Věra Exnerová ze společnosti Člověk v tísni řekla, že situaci v Indonésii\nsledují. Zatím čekají na podrobnější informace o rozsahu škod a podle toho\nse rozhodnou. Nejpozději v pondělí by mělo být jasné, jestli postižené\noblasti pomohou a jak, dodala.\nBývalí političtí vězni, kteří prošli v 50. letech pracovními tábory v okolí Jáchymova na Karlovarsku, se v sobotu setkali při pietní akci\nJáchymovské peklo. Většina z řečníků ve vystoupeních u pomníku obětem\nkomunistického režimu a vykonstruovaných procesů varovala před stále\nrostoucím vlivem českých komunistů.\nÚčastníků setkání bývalých politických vězňů rok od roku ubývá. Letos\nse jich sešlo na 17. ročníku kolem čtyř stovek. Na vysokou úmrtnost\npamětníků hrůz lágrů a komunistického režimu upozornil i předseda\nKonfederace politických vězňů Slovenska Josef Vaník. "Stále nás ubývá a lepší to nebude. Proto bychom měli odkaz předávat dál pro další\ngenerace. Brát s sebou na tyto akce naše děti, psát o tom, hledat v archivech. Ne kvůli pomstě, ale aby se nezapomnělo," poznamenal Vaník.\nPředsedkyně Konfederace politických vězňů ČR Naďa Kavalírová\nkritizovala vládu a parlament za to, že stále nebyl zákonem uznán třetí\nodboj. Podle ní tedy stát nepřipustil, že političtí vězni\nkomunistického režimu existují. Kavalírová také připomněla, že cíle\nkonfederace se stále nepodařilo zcela naplnit. "Zůstává naším cílem,\naby ti, kteří se podíleli na procesech proti lidskosti a na likvidaci\nlidí, došli odpovědnosti," dodala.\nNa území bývalého Československa bylo v 50.letech asi 15 táborů\nnucených prací s kapacitou 20.000 až 30.000 míst a prošlo jimi na\nPomník s poválečnými verši básníka Josefa Hory, v nichž skládá hold za\nosvobození a obnovení země sovětskému vůdci Josifu Stalinovi a prezidentovi Edvardu Benešovi, byl v sobotu slavnostně obnoven v osadě\nMrázov u Teplé na Karlovarsku. O akci se postaral především\neuroposlanec KSČM Daniel Strož, který zde také předal literární ceny od\nUnie českých spisovatelů. Mluvčí komunistické strany Monika Hoření to\nřekla ČTK s tím, že pomník byl odhalen v létě roku 1945. Je na něm\nuvedena prý poslední Horova báseň, kterou napsal před svou smrtí. "Je\nto připomínka a oslava obnovení Československé republiky v původních\nhranicích," uvedla mluvčí. Připomněla, že osada patřila k území Sudet,\nkteré Československo muselo na základě mnichovské dohody postoupit\nDesku s Horovými verši na pomník v Mrázově umístili čeští vlastenci,\nshodovali se podle deníku Právo lidé v Teplé. Lyrický básník a sběratel\nproletářské poezie, který v roce 1929 vystoupil z komunistické strany,\nv té době ale již nežil. Zemřel krátce po osvobození v červnu 1945. Na\npomníku je s Horovým jménem báseň Den. Začíná slovy: "Dni světlý, v němž se vyplnilo, o čem jsme snili po šest let!" A končí verši: "Dni\nsvětlý! Osvoboditelé, dělníci teplých přístřeší! Zas rudá krev nám\nproudí v těle, zas jsme, Staline! Beneši!".\nTisíce lidí v sobotu odpoledne v Příboře na Novojičínsku sledovaly\notevření rodného domu zakladatele psychoanalýzy Sigmunda Freuda 150 let\npo jeho narození. Pásku do domku pod příborským náměstím, který byl\nopraven a přeměněn v muzeum věnované jeho nejslavnějšímu rodákovi,\npřestřihl prezident Václav Klaus. Do Příbora přijeli z Británie a Rumunska rovněž čtyři potomci Sigmunda Freuda a mnoho dalších hostů z Česka i ciziny. "Velice rád jsem přijal záštitu nad akcí, protože Freud\nnení jen kus českých, ale i kus světových dějin a byla doba před\nFreudem a po Freudovi," řekl Klaus na improvizovaném pódiu před domem.\nFreud se v něm narodil 6. května 1856 a s rodiči zde žil do roku 1859.\nPoté se rodina odstěhovala do Vídně. Freud zemřel 23. září 1939 v Londýně, kam utekl před fašismem.\nFreudův rodný dům město koupilo v loňském roce za čtyři miliony korun,\nza zhruba pět milionů ho nechalo zrekonstruovat. Opravu Příbor\nfinancoval ze svého i státního rozpočtu. Město by také chtělo vybudovat\nprojekt za zhruba 300 milionů korun, jehož součástí by mělo být i kongresové a informační centrum. Na svůj záměr ale nezískalo peníze z Evropské unie. Plánů se však nevzdává. K výročí Freudova narození\nPříbor připravil i novou publikaci o městě a také o svém rodákovi\nnazvanou Freudův Příbor. Kniha Bohuslava Žárského popisuje Freudův\nživot a historický vývoj města.\nSlavnost udělala příznivý dojem na pravnuky Sigmunda Freuda. "Je to\nvelmi dojemná záležitost, přijet do rodiště našeho pradědečka, jsme\nvelmi dojati muzeem, které tady vzniklo," svěřila se novinářům\npravnučka Caroline Penny Freudová z Londýna. Její příbuzný David Freud\nvěnoval muzeu knížku o zvířatech v Alpách, kterou jeho pradědeček\ndostal coby premiant třetí třídy v obecné škole. Poznamenal, že muzeum\nse může stát základním kamenem růstu turistického ruchu, které by mělo\nbýt podpořeno i adekvátním počtem hotelů.\nŠéfa české diplomacie Cyrila Svobodu při cestách do zahraničí nadále\npronásledují poruchy letadel. Tentokráte mu technické problémy vládního\nspeciálu při sobotním startu zkomplikovaly let do Vídně. V klášteru\nKlosterneuburg u rakouské metropole se o víkendu koná neformální\nschůzka ministrů zahraničí Evropské unie. "Zní to, jakoby někdo\nneskutečně žertoval, ale pilot se musel s letadlem vrátit a startovat\nznovu. Byla tam nějaká závada. Ale asi měli s sebou brašnu s nářadím,\ntakže to opravili na místě," žertoval Svoboda poté, co do Vídně dorazil\ns téměř hodinovým zpožděním oproti původnímu plánu. Vzhledem k časové\nrezervě to však ministrovu účast na debatě o budoucnosti Evropské unie\nnijak neohrozilo. Se stejným letounem se ještě ministr chystal i ke\nzpáteční cestě do Prahy.\nNaposledy zkomplikoval cestu šéfa české diplomacie do zahraničí problém\ns vládním letounem letos v únoru, kdy stroji kvůli mrazu v Ankaře\nnenastartovaly motory a Svobodův program v Turecku se tak zhruba o dvě\nhodiny zpozdil. Loni v červenci muselo letadlo s šéfem diplomacie\nneplánovaně přistát v Mauritánii kvůli závadě na hydraulice. Náhradní\nsoučástku dopravil z ČR jiný letoun a delegace po několika hodinách\npokračovala v cestě původním strojem do Jižní Ameriky. V listopadu 2004\nprasklo čelní sklo armádnímu letounu Challenger, v němž letěl Svoboda\nna Blízký východ. Vládní speciál se pak musel vrátit do Prahy. Se\nstejným strojem měl týž rok v březnu problémy i prezident Václav Klaus\nv Portugalsku, kde vinou špatného připojení letištního tahače byl\npoškozen podvozek stroje. Kvůli prasklině na čelním skle armádního\nChallangeru musel Klaus loni v dubnu přistát v Mnichově a na pohřeb\npapeže Jana Pavla II. do Říma pak letěl náhradním Tu-154.\nProblémy s letadly takzvané vládní letky, která nyní provozuje\nzastaralé stroje sovětské výroby a novější kanadský letoun CL-601\nChallenger, vedly loni k rozhodnutí české vlády strojový park postupně\nobměnit. První nový letoun typu Airbus A-319 koupí ČR koncem roku,\ndruhý má být dodán v roce 2007.\nČeský červený kříž ocenil téměř 80 dárců krve, kteří absolvovali více\nnež 120 odběrů. V pražském Klementinu v sobotu převzali Zlaté kříže. Z nich zlatý kříž prvního stupně za 160 bezpříspěvkových odběrů dostalo\n18 lidí a ocenění druhého stupně za 120 odběrů získalo 61 dárců. Zlaté\nkříže uděluje ČČK od roku 1993.\nČČK celkem letos ocení 46 dárců za 160 odběrů a 150 dárců za 120\nodběrů. Dalších 800 lidí dostane Zlatý kříž třetí třídy za 80\nbezpříspěvkových odběrů, převezmou je ve svých regionech, řekl ČTK\nprezident Českého červeného kříže Marek Jukl.\nV Česku je kolem 400.000 dárců krve. Každý rok jich asi 30.000 s dárcovstvím skončí, většinou ze zdravotních důvodů, ale zároveň přibude\nzhruba stejný počet nových dárců. K dárcovství krve se lidé podle Jukla\nvětšinou dostanou díky rodinné tradici nebo proto, že se stanou svědkem\nsituace, kdy někdo z jejich okolí krev potřeboval. Někdy je k dárcovství přivede jejich známý, jiní zase reagují na akce červeného\n"Právě dneska by měla narozeniny moje maminka, která kdysi v Brně mezi\nprvními podstoupila operaci srdce a spotřebovali tenkrát hodně krve.\nŘekl jsem si, že se budu snažit vrátit ji zpět," řekl ČTK jeden z oceněných dárců. Krev začal dávat zhruba před 30 lety a za tu dobu má\nza sebou už 120 odběrů.\nHladiny Otavy a Vydry na jihozápadě Čech se po nočním vytrvalém dešti\nvrátily opět k normálu. Pouze v Katovicích a Strakonicích Otava ještě\nodpoledne překračovala první povodňový stupeň, značící stav bdělosti.\nPodle předpovědi by mělo znovu pršet v noci na neděli. Povodí Vltavy\nale neočekává, že se situace na řekách výrazně zhorší. ČTK to řekl\ndispečer povodí Jiří Baloun. "První stupeň zřejmě Otava navečer mírně\npřekročí i v Písku, jak bude povodňová vlna dobíhat. Nebude to ale nic\nvážného," řekl odpoledne dispečer.\nPodle Povodí Vltavy spadlo v noci na Šumavě až 70 milimetrů srážek za\n24 hodin. Nejvíc napršelo na Modravě, 60 milimetrů naměřili i na\nŠpičáku. Právě Vydra na Modravě vystoupila nad ránem nad třetí,\nnejvyšší stupeň povodňové aktivity. Ohrožení ráno platilo i na Otavě v Rejštejně a v Sušici na Klatovsku, kde hladina řeky přesahovala dva\nmetry. Běžně tam korytem protéká 80 centimetrů.\nSobota byla posledním dnem světového romského festivalu Khamoro. Jeho\nosmý ročník uzavřel odborný seminář věnovaný památce a odkazu známé\nromistky Mileny Hübschmannové. Sami Romové označují Milenu\nHübschmannovou, která loni tragicky zahynula při své návštěvě\nJihoafrické republiky, za velkou osobnost svého národa. Podle bývalého\nprezidenta Mezinárodní romské unie IRU Emila Ščuky představuje její\ndílo jeden z nejdůležitějších pramenů romské vědy, jazyka a kultury.\nSobotní večer pak patřil galakoncertu tradiční romské hudby ve velkém\nsále pražské Lucerny za účasti romských hudebníků z osmi zemí. Kromě\nčeských Gitans také Ilo z Ruska, Kesaj Čhave ze Slovenska, Margarita &\nThe Gypsies z USA, Puerto Flamenco ze Španělska, Kek Lang z Maďarska,\nNadara z Rumunska a Gypsy Mambo z Makedonie.\nProslulý Hurvínek loutkáře Josefa Skupy má od soboty vlastní sochu v nadživotní velikosti. Vytesána je z růžové indické žuly a monument se\njmenuje Veselý pomník. Nápad na vztyčení pomníku legendární divadelní\npostavičce vzešel z hlav místních radních. Nezvyklým počinem chtějí\nuctít nejen Hurvínka, ale i jeho duchovního otce Josefa Skupu, který v Chrástu pobýval a jehož dům tu dodnes stojí. ČTK to řekl starosta Jan\nMastný. Dvoumetrový pomník je široký 90 centimetrů a hluboký půl metru.\nVznikl v kamenické dílně Václava Chlupsy v Záluží a Jaromír Nedorost ho\nvytvořil během šesti týdnů. Hurvínek vystupuje z kamene a růžově\nzbarvená žula vytváří podle autora zcela jinou atmosféru než tradiční\nšedá nebo černá barva. "Do Chrástu jezdil Josef Skupa na letní byt.\nDokonce je tady garáž, kde parkoval autobus, jenž divadelníky vozil na\npředstavení. Ale Skupův vztah k Chrástu dosud nic nepřipomínalo," uvedl\nstarosta. Hurvínek zdravící vztyčenou rukou kolemjdoucí má působit\noptimisticky a navozovat dobrou náladu. "Ze sochy byla nadšená i Helena\nŠtáchová, ředitelka Divadla Spejbla a Hurvínka. Veselý pomník je první\noficiální připomínkou pobytů Josefa Skupy v Chrástu. Všichni to sice\nvědí, ale oba, tedy Skupa i Hurvínek, si určitě od nás takové uznání\nzaslouží," poznamenal Mastný.\nHelena Štáchová s sebou na odhalení přivezla i Hurvínka, který byl\npodle ní s výtvorem rovněž spokojen. Ke svým osmdesátinám dostal nejen\nsochu, ale před nedávnem i pamětní desku v Praze 6. "Doufejme, že to\nbude pomník, který se bude stále líbit všem a neskončí jako některé\njiné sochy. Je to první tak velký pomník, který Hurvínek má. Jeho malá\nsoška je ještě na hrobě Josefa Skupy. Možná ale nebude poslední,\nprotože jsem se dověděla, že ho snad chtějí postavit i v Chebu," uvedla\nLoket na Sokolovsku přivítal po téměř dvou stoletích od jeho posledního\npobytu slavného básníka Johanna Wolfganga Goetha i s jeho nenaplněnou\nláskou, mladičkou Ulrikou. Obě historické postavy v sobotu přivezl na\nzaplněné náměstí T. G. Masaryka v kočáru pár vraníků. Tady se básník\npřivítal s místními i přespolními a popřál hodně zdaru letošní kulturní\nsezoně. Poprvé ji zahájily velké dvoudenní oslavy plné atrakcí po celém\nLoketští radní se rozhodli zahajovat kulturní sezonu po vzoru okolních\nlázeňských měst. Inspirací jim byly hlavně Karlovy Vary, přiznal radní\nPetr Zahradníček. Postupně by se z tohoto pokusu měla stát tradice.\n"Karlovy Vary vítají při zahájení sezony Karla IV. My si proto budeme\nzvát Goetha. I když Karel měl k Lokti také vřelý vztah," poznamenal\nLoket nabídne ve svém přírodním amfiteátru pod hradem do podzimu řadu\nkoncertů předních českých i zahraničních rockových, folkových a jazzových skupin. S velkým zájmem se setkává také Operní léto.\nPříznivci recese se mohou těšit na další pokračování Loketského orloje\nna Kolowratské skále.\nV Teplicích zahájili 852. lázeňskou sezonu\nZahájení 852. lázeňské sezony v Teplicích, tradičně spojené s bohatým\nvíkendovým kulturním programem, poznamenal celonoční déšť. Účast byla\nvzhledem k chladnějšímu a větrnému počasí zatím nižší než v předchozích\nletech. Zahájení lázeňské sezony se po roční přestávce vrátilo k historickému rázu.\nÚvod obstaral tradičním projevem primátor města, následovalo církevní\nsvěcení pramenů. Městem se poté vydal historický průvod s rytíři a královnou Juditou. Víkendové slavnosti předcházela v pátek Teplická\nmuzejní noc, jejíž součástí bylo otevření románské krypty a teplického\nzámku s expozicemi.\nVe věku 78 let v pátek odpoledne zemřel dlouholetý šéfdirigent\nFilmového symfonického orchestru Štěpán Koníček. K tomuto tělesu\nnastoupil v roce 1956 jako dirigent a později ho jako šéfdirigent řídil\naž do roku 1991. Za dobu svého působení v tomto orchestru dirigoval\nhudbu k téměř 3000 filmům. Zprávu o úmrtí ČTK poskytla dirigentova\ndcera Michaela Koníčková-Danišová.\nKoníček již delší dobu nebyl jako dirigent aktivní ze zdravotních\ndůvodů. Hudební skladatel a Koníčkův spolupracovník a přítel Zdeněk\nJohn připomněl, že dirigent se podílel na animovaném filmu Munro, který\nbyl v roce 1960 oceněn Oscarem.\nKoníček dirigoval hudbu například k filmům Král Šumavy, Dědeček\nautomobil nebo Sladké hry minulého léta, kde ji i komponoval.\nSpolupracoval také s řadou zahraničních režisérů a skladatelů. Patřily\nk nim kultovní filmy Davida Lynche Modrý Samet a Lost Highway, Devátá\nbrána Romana Polanského nebo Portrét dámy Jane Campionové.\nOd roku 1952 se Koníček věnoval i kompozici, zvláště v oboru filmové a komorní hudby. Zkomponoval hudební doprovod k více než 300 českým,\nslovenským i zahraničním filmům, inscenacím a seriálům. Mezi jeho\nkomorní skladby se řadí 1. smyčcový kvartet, 4. smyčcový kvartet či\nŠtěpán Koníček se narodil 7. března 1928 v Praze. Na Filozofické\nfakultě Univerzity Karlovy studoval hudební vědu a estetiku, od roku\n1947 studoval na AMU dirigování u Karla Ančerla a skladbu u Pavla\nBořkovce. V letech 1951 až 1952 byl hudebním režisérem Československého\nrozhlasu v Brně, poté byl zaměstnán jako asistent uměleckého ředitele v Symfonickém orchestru hlavního města Prahy FOK. Pak začíná jeho dráha\nve Filmovém symfonickém orchestru.\nPosluchači Českého rozhlasu ocenili šarm zpěvačky Marie Rottrové\nNejvíce šarmu měla v loňském roce zpěvačka Marie Rottrová. Myslí si to\nposluchači Českého rozhlasu Hradec Králové a Českého rozhlasu 2, kteří\npřispěli do desátého ročníku celostátní ankety o Šarmantní osobnost\nroku. Na druhém místě skončil každoročně nominovaný Karel Gott, třetí\npříčku obsadila herečka Jiřina Jirásková. Výsledky rozhlas v pátek\nvyhlásil na slavnostním večeru v sále královéhradecké filharmonie.\nJako cenu si 64letá Marie Rottrová odnesla keramické slunce od\nakademické sochařky Dagmar Štěpánkové. Svým vítězstvím Rottrová se\nzařadila do společnosti zpěváka a moderátora Marka Ebena, režiséra a herce Zdeňka Svěráka, někdejšího státního zástupce Miroslava Antla,\nbývalého majitele cestovní kanceláře Václava Fischera, zpěvačky Heleny\nVondráčkové, režiséra Zdeňka Trošky, herce a moderátora Vladimíra Čecha\na herců Květy Fialové a Radovana Lukavského. Ti všichni v rozhlasové\nanketě vyhráli v minulých ročnících. Anketu může člověk podle jejích\npravidel vyhrát jen jednou.\nLetiště v Karlových Varech obnovilo provoz\nLetecký provoz v sobotu obnovilo mezinárodní letiště v Karlových\nVarech. Končí tak více než dvouměsíční výluka dopravního terminálu,\nkterý prošel rekonstrukcí vzletové a přistávací dráhy.\nNejmenší česká zoo otevřela novou soví expozici a voliéru bahňáků\nNejmenší zoologická zahrada v Česku, Ohrada v Hluboké nad Vltavou,\notevřela v sobotu novou expozici sov a průchozí voliéru pro bahňáky.\nJako jediná v České republice má unikátní zařízení na výrobu vln.\nVybudování zázemí pro sovy a bahňáky v nové části zahrady přišlo téměř\nna čtyři miliony korun. ČTK to řekl zástupce ředitele hlubocké zoo\nCelkem 13 sovích voliér začali pracovníci zoo stavět před dvěma roky.\nPředloni na podzim je osadili stromy a dalšími rostlinami a nechali\nvoliéry zarůstat. "Má to připomínat různé typy prostředí, evropské lesy\ni tundru," uvedl Kössl. Některé voliéry ale při dnešním otevření\nzůstaly prázdné. "Sovice sněžná a puštík bradový nám zahnízdili v původním voliérách. Přestěhujeme je, až vyvedou mladé," řekl. Voliéra\nbahňáků představuje ptáky pláží a břehů evropských řek, jezer i moří.\nJe průchozí s jezírkem a písečnými plážemi. Návštěvníci se tak ocitnou\npřímo mezi ptáky. "Návštěvníci mohou vidět tenkozobce, ústřičníky a dytíky. Spolu s nimi jsou tu i volavky rusohlavé," uvedl Kössl.\nZoologická zahrada Ohrada leží vedle loveckého zámku v Hluboké nad\nVltavou. Vznikla v roce 1939 a zaměřuje se na ohrožené druhy fauny\nČeské republiky. Ročně ji navštíví přes 200.000 lidí.\nZlínská Vila Tomáše Bati patřila "dětem ze zkumavky"\nZahrada Vily Tomáše Bati v centru Zlína se v sobotu změnila ve velké\ndětské hřiště. Zlínská Klinika reprodukční medicíny a gynekologie zde\npřipravila setkání s rodiči a dětmi, které se narodily pomocí\nasistované reprodukce. Z asi tří set dětí byla téměř polovina dvojčat.\nNa děti čekala řada soutěží, vystoupení historických šermířů či\nfolklorního souboru. Klinika pomohla za pět let své existence na svět\nšesti stovkám dětí, řekl ČTK její ředitel David Rumpík. Cílem dětského\ndne byla podle Rumpíka kromě zábavy také možnost setkání a výměna\nzkušeností. "Je to hezká příležitost setkat se s pacienty, kteří již\nskončili léčbu. Vidím na nich, jak jsou rádi, že si mohou spolu\npopovídat, vídávali se v čekárně, mnozí spolu absolvovali výkony. Teď\nsi mohou ukázat, že to dobře dopadlo," uvedl Rumpík. Poznamenal, že\ntouto akcí se také může dát lidem najevo, že děti narozené pomocí\nasistované reprodukce nejsou v ničem jiné a jsou zdravé. "Lidé aspoň\nvidí, že se není čeho bát, pokud se nedaří počít miminko," poznamenal\nPoměr dvojčátek na akci dokázal, že při umělém oplodnění je velké\nriziko vícečetného těhotenství. "Záleží na tom, kolik embryí si nechá\nžena zavést. My zavádíme jedno až dvě embrya, pokud se zavedou dvě, je\nšance 20 až 30 procent, že se narodí dvojčátka. Maminky z toho nejsou\nvětšinou nijak zklamané, když se několik let pokoušejí o miminko," řekl\nAsi 15 procent párů v republice neotěhotní bez pomoci lékaře, zhruba\n1,5 až dvě procenta loni narozených dětí bylo počato technikami\nasistované reprodukce. Počet neplodných párů se stále zvyšuje, ve Zlíně\nloni klinika přijímala měsíčně asi 50 bezdětných párů, letos jich je 60\naž 70. Úspěšnost léčby závisí na věku pacientky, asi 50 procent žen do\n35 let otěhotní po prvním cyklu umělého oplodnění, poté úspěšnost\nTenistka Vaidišová získala ve Štrasburku první titul na antuce\nTenistka Nicole Vaidišová vyhrála v generálce na Roland Garros svůj\nprvní antukový turnaj v kariéře. Sedmnáctiletá Češka porazila v dnešním\nfinále ve Štrasburku čínskou soupeřku Šuaj Pcheng 7:6, 6:3 a připsala\nsi už šestý titul na okruhu WTA. Nejvýše postavená česká tenistka na\nsvětovém žebříčku (18. příčka) si letos poprvé zahrála o turnajový\ntriumf, jejím dosud nejlepším výsledkem byla semifinálová účast v úvodu\nsezony v Sydney. Ve Štrasburku byla od druhého kola, kdy vypadla\njednička Patty Schnyderová, největší papírovou favoritkou a svou roli\nVaidišové v pátek mírně usnadnila postup do finále Jelena Jankovičová,\njež semifinálový duel kvůli zranění na začátku druhého setu vzdala.\nDnes mladá Češka absolvovala celé dvě sady, přičemž tie-break vyhrála\n9:7, a i ve druhém vzájemném utkání Šuaj Pcheng porazila.\nDíky triumfu na turnaji Internationaux de Strasbourg získá rodačka z německého Norimberku prémii 28.000 dolarů a 120 bodů do světového\nžebříčku. Štrasburský titul si zařadí do sbírky k vítězstvím z roku\n2004 ve Vancouveru a Taškentu a loňským třem úspěchům po sobě v Soulu,\nTokiu a Bangkoku.\nLegendární tenistka Martina Navrátilová získala necelý půlrok před\nsvými padesátými narozeninami 175. titul ve čtyřhře. Slavná česká\nrodačka v sobotu ve finále turnaje ve Štrasburku společně s Jihoafričankou Liezel Huberovou vyhrála nad německo-rumunskou dvojicí\nMartina Müllerová, Andrea Vancová 6:2 a 7:6. Devětačtyřicetiletá\nNavrátilová se naposledy radovala z turnajového vítězství loni v srpnu\nv Torontu ve dvojici s Annou-Lenou Grönefeldovou. Před dvěma týdny\ntoužila po zisku titulu v rodné Praze, ale s Barborou Strýcovou vypadly\nve čtvrtfinále. Nejúspěšnější tenistka všech dob ochutnala první\nturnajové vítězství mezi profesionálkami už v roce 1974. Vedle\ndeblových úspěchů má ve sbírce také 167 singlových titulů, včetně\nČeský tenista Michal Tabara postoupil do finále mezinárodního turnaje\nFutures ITF v Jablonci nad Nisou. Druhý nasazený hráč, který se vrátil\nna dvorce po vleklém zranění, v sobotu v semifinále porazil krajana\nDaniela Lustiga 6:3, 6:0. Jeho nedělním soupeřem bude nenasazený Martin\nVacek, který zdolal podobně hladce turnajovou trojku Andise Jusku z Lotyšska 6:1, 6:2. Vítězem čtyřhry se stal nejvýše nasazený pár, Čech\nLustig se Slovákem Filipem Poláškem. Ve finále vyhráli nad jinou\nslovensko-českou dvojicí Marek Semjan, Filip Zeman 6:2 a 6:0.\nTenistka Eva Birnerová si počtvrté za sebou zahraje na grandslamovém\nturnaji French Open. V kvalifikaci si připsala i potřebné třetí\nvítězství, kterého dosáhla proti Ljudmile Skavronské z Ruska 7:5 a 6:3.\nOd neděle se na antukových kurtech v Roland Garros pokusí Birnerová\nvylepšit své maximum, kterým bylo loňské druhé kolo.\nPoslední krok k postupu naopak neudělal Tomáš Cakl, který podlehl\nBrazilci Juliu Silvovi ve dvou setech. Dnes se pokusí na French Open\nještě postoupit Lucie Hradecká a Barbora Strýcová. Přímo do hlavní\nsoutěže dvouhry bylo nasazeno sedm českých tenistek a osm mužů.\nČeský tenista Jan Hájek na postup do hlavní soutěže Roland Garros\nnedosáhl. Dvaadvacetiletý hráč v pátek v posledním kole kvalifikace\npodlehl na pařížské antuce Rokovi Karanušičovi z Chorvatska dvakrát 4:6\na na svůj premiérový start na grandslamovém turnaji tak musí dál čekat.\nDva čeští tenisté se představí při nedělním zahájení grandslamového\nRoland Garros. Tomáš Zíb otevře v 11 hodin program na kurtu Suzanne\nLenglenové duelem prvního kola se sedmým nasazeným Tommym Robredem ze\nŠpanělska, Iveta Benešová nastoupí na dvorci číslo jedna proti domácí\nPauline Parmentierové ke třetímu utkání v pořadí.\nŠebrle po vrhu koulí odstoupil z desetiboje v Götzisu\nRoman Šebrle se rozhodl šetřit již dříve zraněnou nohu a odstoupil z desetibojařského mítinku v Götzisu. Ve vrhu koulí poslal náčiní do\nvzdálenosti 15,34 metru a pak rozhodčím oznámil, že skok vysoký už bude\nbez pětinásobného vítěze tradičního závodu a světového rekordmana. "Už\nna stovce jsem to malinko cítil, nešel jsem ji proto naplno. Je mi to\nmoc líto, Götzis je srdeční záležitost, ale zdraví mám jen jedno a raději tu nohu budu šetřit," prohlásil po odstoupení Šebrle. Zranění si\npřivodil před třemi týdny na soustředění ve Španělsku a třebaže už je\ntakřka zcela v pořádku, rozhodl se raději v sezoně s vrcholem na\nmistrovství Evropy neriskovat.\nFotbalisté Ružomberku pod vedením českého trenéra Františka Komňackého\nse stali poprvé v historii mistry slovenské ligy. Premiérový titul si\nzajistili v sobotním předposledním kole výhrou 5:0 v Banské Bystrici a před závěrečným utkáním sezony mají v čele tabulky nedostižný\nšestibodový náskok. Ružomberku nahrál i výsledek loňských šampionů\nArtmedie Bratislava, kteří ve stejný den podlehli v Trenčíně 1:3 a přišli byť jen o teoretickou šanci obhajobu titulu. Komňacký, mezi\njehož svěřence patří i český útočník Jan Nezmar, si na konto připsal\ndruhý mistrovský titul po dvou letech: v roce 2004 slavil s Baníkem\nFotbalisté Českých Budějovic postoupili do první ligy. Návrat do\nnejvyšší soutěže, kterou opustili po minulé sezoně, si zajistili díky\nsobotní výhře 2:1 v Ústí nad Labem. Oba góly Jihočechů vstřelil už v prvním poločase Ivo Táborský, za domácí tým snížil v zápasu\npředposledního kola deset minut před koncem Petr Fousek. Jako první\npostoupilo před deseti dny mezi českou elitu Kladno. Středočeský klub\nse do nejvyšší soutěže vrátil po 36 letech. Z první ligy letos\nsestoupily Blšany a Jihlava.\nČeští florbalisté neobhájí stříbrné medaile z minulého mistrovství\nsvěta. Po sobotní prohře v semifinále šampionátu 2:4 s pořádajícím\nŠvédskem je v neděli v poledne čeká zápas o bronz s poraženým z duelu\nFinsko - Švýcarsko. Necelý týden po porážce hokejistů ve finále MS tak\nŠvédové zbortili sen o zlatu už druhému národnímu týmu.\nČeské házenkářky v sobotu prohrály ve Španělsku první zápas s domácí\nreprezentací o postup na mistrovství Evropy 24:31. Odveta je na\nprogramu za týden v neděli v Hodoníně a svěřenkyně Lubomíra Krejčíře v ní budou muset dohnat sedmibrankovou ztrátu, chtějí-li startovat na\nfinálovém turnaji ve Švédsku.\nČeští volejbalisté vstoupili do kvalifikace mistrovství Evropy 2007\nsobotní porážkou na Slovensku 0:3 po setech 22:25, 20:25 a 15:25.\nSvěřenci slovenského trenéra Igora Prieložného se ve skupině B střetnou\nještě s Dánskem a Maďarskem.\nČeské volejbalistky vyhrály v kvalifikaci mistrovství Evropy v maďarském Szombathely i druhé utkání bez ztráty setu. Po páteční výhře\nnad Ukrajinou v sobotu zvítězily nad Rakouskem rovněž 3:0 a první ze\ndvou kvalifikačních turnajů zakončí nedělním zápasem proti domácímu\nSkifařka Miroslava Knapková zahájila sezonu druhým místem na Světovém\npoháru v Mnichově. V dějišti mistrovství světa, které bude bavorská\nmetropole hostit za rok, prohrála stejně jako na loňském šampionátu v Japonsku jen s favorizovanou Běloruskou Jekatěrinou Karstenovou.\nBronzovou medailí dnes překvapil dvojskif Gabriela Vařeková, Jitka\nAntošová, Ondřej Synek skončil ve finále skifařů pátý.\nKajakářky Jana Blahová s Michalou Strnadovou-Mrůzkovou vybojovaly třetí\nmísto v závodě na 500 metrů na regatě Světového poháru v Duisburgu.\nPřed českou posádkou v sobotu skončily jen reprezentantky velmocí -\nvítězné Maďarky Katalin Kovacsová s Natašou Janicsovou, jež jsou\nolympijskými vítězkami z Atén, a domácí Katrin Wagnerová-Augustinová s Fanny Fischerovou. Martin Doktor obsadil na pětistovce sedmé místo a o\ndvě pozice si pohoršil oproti předchozímu startu v Poznani. Z vítězství\nse stejně jako v Polsku radoval trojnásobný olympijský vítěz Andreas\nDittmer z Německa před ruským reprezentantem Alexandrem Opalevem.\nNa noc předpovědi slibovaly zataženo, od západu s deštěm. Teploty 13 až\n9 stupňů Celsia.\nV neděli má být oblačno až polojasno s přeháňkami, ojediněle bouřky. Na\nvýchodě zpočátku zataženo s deštěm. Teploty 15 až 19 stupňů, na horách\nkolem 12ti. Západní až severozápadní vítr může mít v nárazech a na\nhorách nárazy o rychlostí až 90 kilometrů za hodinu, k večer by měl ale


ORIGO-REALITY / Vyhledávání / Byty - pronajem / 2+1 / Lanžhot / PRONÁJEM, BYTY, Lanžhot\nVyberte si byty k pronájmu 2+1 Lanžhot\nv aktuální a rozsáhlé nabídce, kde si můžete zadat konkrétní parametry nájemního bydlení, vyhledat byt podle dispozice a lokality, někdo upřednostňuje byt. jednotku s lodžií nebo balkonem. Důležitá je též výše nájemného i s poplatky a také jistota (kauce), která se úročí dle nového Občanského zákoníku. Má se za to, že tento druh bydlení je nejrychlejší variantou bydlení. Stačí kontaktovat inzerenta a sjednat si prohlídku nemovitosti. Na té se dozvíte veškeré podrobnosti a podmínky pronájmu bytu 2+1 Lanžhot. Zpravidla druhý den dochází k podpisu nájemní smlouvy a složení jistoty. Tak neváhejte a vybírejte z ucelené databáze nemovitostí. Pro ty co mají rádi větší soukromí a prostor jsou připraveny domy k pronájmu.\nNájem bytu 2+1 Lanžhot nebo pronájem bytu 2+1 Lanžhot


Cesta kolem Madagaskaru, ostrova, na který se vejde celý svět | KACHNA SE KOCHÁ\nKdybych měla popsat Madagaskar jediným slovem, nebyl by to lemur, chameleon, a dokonce ani baobab, ale rozmanitost. Rozmanitost ostrova, kde člověk ujede pár stovek kilometrů a dostane se z deštného pralesa do stepní nebo až skoro pouštní krajiny a po dalších pár stovkách kilometrů zase do suchého lesa plného sukulentních stromů, ze kterého vyjde přímo do měsíční krajiny tsing – ostrých vápencových útvarů. Když přiletíte do hlavního města tohoto tropického ostrova, ocitnete se v horách, a to v horách poměrně vysokých. Antananarivo, kterému místní obyvatelé říkají zkráceně Tana – se totiž nachází v samém středu ostrova v nadmořské výšce přes tisíc metrů. A tak tu i v době, kdy na pobřeží teploty lákají spíše ke koupání, nepohrdnete nějakým tím teplým oblečením, přestože kulich a zimní bundu jako místní asi potřebovat nebudete. Ať se z Tany vydáte kterýmkoli směrem, čeká vás cesta přes hory. My jsme zvolili cestu východním směrem do té části ostrova, která je méně dotčená civilizací, o turistech ani nemluvě, a co do klimatu teplá a výrazně vlhká. Takzvané vanilkové pobřeží tak láká nejen políčky této orchideje s aromatickými plody i spousty dalšího exotického ovoce v čele s banány a všudypřítomnými idylicky zelenými rýžovými políčky, ale také krásnými bílými písečnými plážemi a hlavně nefalšovaným deštným pralesem s jeho rozmanitými rostlinami a živočichy. Samotná cesta přitom divokou přírodu moc nepřipomíná, kopce jsou až na občasné banánové keře víceméně pusté. Pralesy přitom najdete i v madagaskarském vnitrozemí, musíte za nimi ale zamířit do některého z národních parků. Těch přitom cestou z hlavního města do námořního střediska Tamatave potkáte hned několik. Často jde o relativně malé kousky zachovalého pralesa, který spravuje místní komunita. Obyvatelé vesnice jsou pak také těmi, kdo dostanou zisky z návštěvy případných turistů. Těch zatím není mnoho, přesto se ale díky tomuto systému učí, že nezničený les má svou hodnotu. Rezervace nedaleko vesnice Andasibe patří právě k těm menším, vynahrazuje to ale dostatkem zvířat i tím, že místní průvodci jsou opravdu místní, a zvířata tak dokážou bez problémů najít. Žije tu přitom snad úplně nejznámější druh Lemurů – černobílý lemur indri – i jeho neméně zajímaví bambusoví příbuzní, nechybí ani různé druhy ještěrek a chameleonů. S madagaskarskými bílými písečnými plážemi obklopenými palmami se při cestě z hlavního města na východ seznámíte ve městě Tamatave, které je významným centrem námořního obchodu. Pokud se chystáte dál pokračovat na sever, právě tady pro vás končí silnice v evropském smyslu tohoto slova a začíná pověstná národní silnice číslo 5, která slibuje nejméně dva dny náročného kodrcání krásnou pobřežní krajinou po cestě více či méně nesjízdné, ale zato s cílem v nedotčeném deštném pralese. V městečku Maroansetra pak cesta končí úplně, a tak nezbývá, než si najmout místního průvodce a vydat se na cestu po vlastních nohách. Což rozhodně stojí za to, i když tu jako ve správném deštném pralese prší téměř každý den po celý rok. Kde jinde ale můžete pár dnů zůstat sami uprostřed obrovských pralesních stromů a zázvorových křovin, jen s několika chameleony a prý i lemury. Ti ale nemají rádi déšť, a tak je uvidíte, jen pokud se vám poštěstí tu prožít nějaký ten suchý den. Ještě než se ponoříte do pralesa, setkáte se se světem snad ještě více fascinujícím, když procházíte vesnicemi lidí, kteří často nebyli dál než v nejbližším městečku, a dětí, které vidí bělocha poprvé v životě, a tak vás nadšeně vítají pokřikem „Salut vaza!“ a fascinovaně si prohlíží svůj obrázek na displeji foťáku. Okraj pralesa totiž lemují jednotlivé, několik hodin až dnů pěší chůze o sebe vzdálené vesnice, mezi nimiž se nepravidelně rozkládají rýžová pole a políčka. Rýže je hlavním zdrojem obživy místních lidí a jako takové je jí věnována náležitá péče. Rýžová semena se nejdřív vysejí na malé zatopené políčko, kde trošku povyrostou a vytvoří hustý jasně zelený trávník. Rýžová sazenice ale potřebuje dostatek prostoru, proto je třeba připravit pole větší, opět zalité vodou, a do něj rýžové sazeničky přesadit. Na Madagaskaru se rýže sklízí dvakrát ročně a jejím sklizením teprve začíná složitý proces, při kterém Malgaši rýži šlapou, hází s ní, a když ji zbaví stonků i slupek, ještě ji ve speciálním hmoždíři částečně nadrtí. Přestože jsou okraje pralesa obydlené, přežil tu zvířecí druh pro Madagaskar dříve typický, dnes už ale většinou téměř vyhubený – krokodýli. Ti si tu poklidně žijí v řece, kterou místní používají jako koupelnu, prádelnu i zdroj pitné vody zároveň. Na většině ostrova se jim ale stala osudnou vysoká cena krokodýlí kůže, přestože byly zvířetem pro Malgaše posvátným. Když nedaleko městečka Antalaha deštný prales opustíte, vrátíte se zpátky na Vanilkové pobřeží s jeho plážemi a, jak už název napovídá, také políčky a sušírnami vanilky. Stejně jako u rýže také u vanilky existuje specifický postup zpracování. Vanilkový lusk, který při sběru vypadá spíš jako zelená fazolka, se nejprve na pár minut vhodí do horké, ale ne vařicí vody a pak se pozvolna suší, přičemž je třeba ho pravidelně otáčet a dopřát mu přiměřenou dávku slunce. Centrem obchodu s vanilkou je právě Antalaha a také Sambawa, poměrně veliké přístavní město tvořené jedním obrovským trhem. Další zásadní změna krajiny přichází v severní části vnitrozemí ostrova. Místní, téměř westernová krajina se vyznačuje pustými pláněmi červené hlíny, která je jen řídce posetá ostrými travinami, sem tam nějakou opuncií nebo sukulentem a výjimečně doplněná osamělým stromem. A poměrně suchou krajinu čekejte i v severovýchodní části ostrova, která je specifická krasovými útvary a suchými lesy. Typickým příkladem takového suchého lesa je národní park Ankarana, ve kterém kromě lesnaté části, obývané lemury korunkovými, hnědými a sportovními, najdete i pustou krasovou část s některými sukulentními rostlinami jako „sloní nohy“ i nějakým tím baobabem. Útvary tvořené místními vápenci můžete v Ankaraně obdivovat jak pod zemí v jeskyních, tak i v podobě bizarních skalních útvarů zvaných Tsingy. Ostré hroty tsing tvoří v Ankaraně obrovská šedá pole, ve kterých se jen sem tam podaří přežít nějaké suchomilné rostlině. A neméně zajímavé je i podzemí, které sice sintrovou výzdobou i obydlením koloniemi netopýrů připomíná české krápníkové jeskyně, úplně jiná je ale jeho prohlídka, kdy za svitu baterky volně procházíte mezi krápníky téměř nedotčené jeskyně. Kdo si dost neužil lemurů a suchého lesa, může ještě navštívit národní park Anakrafantsika, který navíc láká i na jezero s krokodýly. Krom toho tu mají poslední dva baobaby svého – jako mnohé rostliny i živočichové Madagaskaru endemického – druhu na světě i veliký kaňon ukazující sílu eroze v místní jílovité půdě. Tady naše cesta po Madagaskaru skončila, kdo by ale vyrazil dál na jih, může očekávat mnoho dalšího, ať už je to kraj obrovských baobabů v západní části ostrova, odlehlé vesničky v horách s vyřezávanými sloupovými náhrobky, na kterých si jako v komiksu můžete přečíst život pohřbeného, nebo vyprahlé pouště na jihu ostrova.\nPřesunout se o těch pár stovek kilometrů nemusí ale na Madagaskaru být – a většinou ani není – ani rychlé, ani pohodlné. Místní doprava na oplátku občas nabízí pořádné dobrodružství i opravdu blízký kontakt s místními lidmi. Na návštěvě u Malgašů\nObyvatelé Madagaskaru, tedy Malgaši, jsou lidé velice přátelští, kteří se řídí heslem Moro moro, což znamená něco jako v klídku a pohodě. V některých zapadlých vesnicích jim ostatně často ani nic moc jiného nezbývá, civilizace sem proniká jen pomalu, všechno má svůj čas a rýže stejně dřív nevyroste. Na druhou stranu ve městě se setkáte s hektickým vířením všudypřítomných stánkařů a pouličních prodavačů. Moro moro je základní malgašská fráze, která znamená něco jako v klidu. Malgaši se touto zásadou řídí vždy a všude a tento výraz používají tak často, že se jí dříve či později začne řídit i každý cestovatel. Že jede autobus za pár hodin? Žádný problém, skočíme si na oběd, na pláž, na trh… Otevírací doba, domluvený sraz s průvodcem? Prostě moro moro, ono se to vyřeší. AntaNANArivo – Oficiální název hlavního města Madagaskaru je sice Antananarivo, místní mu ale neřeknou jinak než Tana, maximálně Tanarive. Oficiální název ale hezky ukazuje, jaké názvy Malgaši svým městům rádi dávají: jejich názvy jsou většinou dlouhé, s velikou oblibou ve zdvojených slabikách. Navíc názvy měst začínají pro našince neuvěřitelně často na A, a tak se rychle stane, že se v nich člověk cestou přestane orientovat. Antananarivo sice není město, které by zrovna lákalo milovníky architektury a navíc působí padesát let po odchodu Francouzů značně ošuntěle, zato je to město neuvěřitelně živé, plné tržišť, stánků i pouličních prodavačů čehokoli. Antananarivo je také městem kopců, kopečků a pahorků. Jednotlivé části města tak spojuje spousta schodišť, která místním slouží zároveň jako fitness centrum, místo pro hraní společenských her (ta nejoblíbenější připomíná žravou dámu a Malgaši jsou ji schopní hrát s čímkoli od mušliček po zátky od piva), ale samozřejmě taky jako ideální místo pro umístění prodejních stánků. Jedno schodiště se dokonce stalo turistickým centrem města, kde se dají pořídit i jinde nedostupné suvenýry jako třeba pohlednice. Kromě toho tu také v milion a jedné variantě pořídíte suvenýr, který chytře využívá oblibu Malgašů v byrokracii: razítka, pro turisty s motivem lemurů, chameleonů nebo baobabů, která vám tu prodavači vyřežou přímo před očima. V podstatě každá ulice v Taně nebo jiném větším městě je zaplněna stánky s všemožným zbožím. Nejčastější je ovoce – banány v trsech, smažené i grilované, papáje, ananasy, u moře i kokosy; podobně velký je i výběr zeleniny a různého zeleného listí. Oblíbené jsou ale i obchůdky s domácími potřebami, zemědělským náčiním včetně obrovských mačet, ale taky stánky s obrovským výběrem náhradních dílů ke kolům i autům. Kromě toho trhy nabízí zpestření jinak docela nudné malgašské kuchyně. Nabízí tu nepřeberné množství drobností ze slaného i sladkého těsta, lívance, koblížky, taštičky plněné zelím i masem. Vše je ale zaručeně důkladně mastné.\nJídlo po malgašsku totiž obsahuje hlavně obrovskou hromadu rýže, která se jí zásadně suchá, protože ani jedna ze dvou variant, které si v běžném podniku podél madagaskarských cest nebo na vesnici či malém městečku můžete objednat – zebu sauce a poulet sause – navzdory svému názvu omáčku neobsahuje. Jsou to totiž pečené kousky kuřete nebo místní krávy zebu rozsekané takovým způsobem, že nezbývá než si před objednávkou důkladně popřát štěstí. Trochu rozmanitější je nabídka při pobřeží, kdy tuto donekonečna se opakující dvojici občas ozvláštní nějaká ryba nebo jiný mořský tvor, ale taky vynikající kokosová omáčka ke kuřeti. Aby bylo jídlo kompletní, svou hromadu rýže pak Malgaš zapije sklenkou rýžové vody. Na Madagaskaru přitom kupodivu vaří vlastní a chutné pivo značky Three horse beer. Tři koně jsou také spolu s čínskou polévkou, sušenkami a Coca-Colou snad jediným baleným zbožím, které je na Madagaskaru možné koupit téměř kdekoli.\nNosit náklad na hlavě je vcelku běžný africký zvyk, přesto člověka vždycky malá holčička s obrovským lavorem mokrého prádla nebo košem rýže překvapí. Malgašky přitom nosí na hlavě opravdu všechno, a to včetně batohů, jejichž popruhy jim navíc hloupě visí přes obličej. Naopak dítě podle Malgašů patří jednoznačně na záda, kam si je maminky vážou šátky. Není tak vůbec výjimečné potkat Malgašku s batohem na hlavě a dítětem na zádech. To, že Madagaskar není zrovna obvyklým turistickým cílem má také jednu velikou výhodu – lidé vás tu opravdu rádi vidí, turista je pro ně spíše než chodící peněženkou zajímavým zpestřením života a to se projeví i tím, že většinou tápajícímu návštěvníkovi rádi pomohou. RN5, cestou necestou za krásami Madagaskuru\nRN5, tedy národní silnice číslo 5, silnicí v našem evropském slova smyslu vlastně ani není, na valné většině trasy jí k tomu chybí nejen asfaltový povrch, ale třeba také mosty přes řeky a mořské zálivy. Pro řadu obyvatel Madagaskaru je tak RN5 noční můrou, zatímco průvodce Lonely planet ji řadí mezi 10 nejlepších zážitků na Madagaskaru. Což podle mě svědčí o tom, že autoři průvodce mají značný smysl pro ironii; cesta po RN5 je totiž zážitkem sice neuvěřitelně silným, místy ale také dost náročným a nepohodlným. Krása okolní krajiny vám to ovšem vynahradí a navíc, kde jinde se vám stane, že mořskou zátoku přejíždíte na bambusovém voru nejen vy sami, ale i vaše auto. Na RN5 totiž víc než kde jinde platí, že i cesta může být cíl… RN5 přitom není žádnou lokální silničkou, naopak alespoň prozatím je to hlavní dopravní tepna madagaskarského severovýchodu. Proto se tu také Francouzi, jejichž kolonií Madagaskar dříve byl, snažili vybudovat hlavní silnici. Nedošlo ale nejen na pevný povrch a většinu mostů, drobným zádrhelem je také to, že silnice končí doslova uprostřed ničeho a ve městě Maroansetra plynule přechází v cestičku schůdnou pouze pro pěší, vedoucí přímo do pralesa. Plány na dostavbu, která by propojila obloukem celý sever ostrova, sice existují, ale vzhledem k tomu, že Malgaši momentálně příliš nezvládají údržbu silnic už existujících, je to spíše pohádka pro vzdálenou budoucnost. A tak tu stále zůstává RN5, nejhorší silnice na Madagaskaru nebo nejlepší autokros na světě.Výmoly jsou často tak hluboké, že by se do nich hravě schoval člověk. Jediným dopravním prostředkem, který je cestu schopný zdolat, je tak džíp s pohonem na všechna čtyři kola. A tak je místní hromadná doprava dopravou opravdu hromadnou, cestuje se totiž na korbičce auta, kde sedačky nahrazují pytle přepravovaného materiálu a do prostoru ne většího než běžné osobní auto patří podle místních „norem“ alespoň 12 lidí, bez ohledu na to, že Evropané jsou o pořádný kus větší než Malgaši. S místními tak máte možnost se seznámit opravdu zblízka. Ti jsou přitom na tento způsob cestování zvyklí, omezený prostor jim očividně nevadí, stejně jako jsou ochotní se auta přidržovat zvenku za jakýkoli vhodný výstupek. Cesta probíhá spíše pozvolna, minimální doba pro zdolání zhruba tří set kilometrů z přístavu Tamatave k pralesnímu poloostrovu Cap Est jsou dva dny, nám tato trasa trvala dny tři a za horšího počasí může zabrat klidně týden. Důvod k zastavení se přitom vždycky najde. Před nejnáročnějšími úseky je třeba vysadit cestující, lehčí auto pak díru nebo blátivý kopec snáz zdolá a rozlámaní a výfukovými plny přiotrávení cestující procházku také ocení, obzvlášť pokud vede po krásném pobřeží. Staví se ale i na jídlo, na přenocování, když přijde tma, nebo pokud je potřeba poopravit auto. A to je vzhledem ke stáří vozů a náročnosti silnice téměř kdykoliv. Malgaši jsou ale naštěstí nesmírně schopní mechanici a za pomoci velkého a malého kladiva, klíče a šroubováku jsou schopní vyměnit snad i celý motor.\nNejčastější a také nejzajímavější zdržení ale tvořily chybějící mosty, nahrazené přívozy všeho druhu. Jelikož je RN5 silnicí pobřežní, kromě řek musí často překonávat i mořské zálivy. Část cesty tak probíhala krátkými přesuny od přívozu k přívozu, následovalo delší či kratší čekání na písečné pláži, více či méně dramatický převoz auta i pasažérů a za chvilku znovu to samé. Na většině míst přitom přívoz tvoří velké motorové plošiny, a zádrhelem tak bylo spíš čekání, než se přívoz naplní, případně nedostatek paliva, jenž ale vyřešili řidiči přepravovaných aut, kteří se buďto podělili o své zásoby, nebo spolu s cestujícími za pomoci provazu celý přívoz ručně přetáhli. To pravé dobrodružství ale začalo tam, kde auta přes zátoku dopravoval vor vyrobený z bambusových tyčí, který vypadal, že sotva uveze polovinu cestujících, rozhodně ale ne plně naložený džíp. Naštěstí bambus plave opravdu dobře a navíc zátoky nejsou příliš hluboké, takže kam nedopluje vor, tam si auto cestu probrodí samo. A tak se nám všechny nástrahy RN5 podařilo šťastně překonat a cesta kolem Madagaskaru mohla pokračovat… Doprava na Madagaskaru se řídí dvěma základními hesly: nikam nespěchat a dostat do dopravního prostředku co nejvíc cestujících. V praxi to vypadá tak, že se už během dopoledne na autobusové zastávce/ nádraží / před stánkem dopravní společnosti nebo prostě tam, odkud autobusy běžně odjíždí, začnou srocovat lidé. Ať je doba odjezdu udaná jakákoli, větší aktivitu můžete očekávat až během odpoledne, kdy skupinka lidí většinou značně převyšuje počet míst v autě. V tuto chvíli začíná několikahodinové divadlo, během kterého řidič a jeho pomocníci jednak shání další cestující a jednak pečlivě upevňuje, přidává a několikrát přivazuje náklad, který podle madagaskarského způsobu zásadně cestuje na střeše dopravního prostředku. Tím přitom na lepších cestách bývá něco mezi dodávkou upravenou pro cestující a minibusem, na cestách horších pak džíp, na němž však pro cestující slouží nejen kabina, ale také nákladový prostor. S přicházejícím večerem, když už skupinka cestujících připadá očím Evropana úměrná zhruba pro dva vozy a na střeše je dokonale přivázán stejně nadrozměrný balík nákladu, se může vyrazit. Pro náklad přitom platí třetí důležité pravidlo: převážet lze cokoli. A tak není nijak výjimečné, když je na střeše auta přivázaná kompletní výbava kuchyně včetně stolu a židlí a zároveň také motocykl. Převážení ovoce je zcela běžné, včetně volně přivázaných trsů banánů. Stejně tak je normální, že si některý z cestujících u cesty koupí pytel dřevěného uhlí – přiváže se přece na střechu. Samostatnou kapitolou pak je převoz slepic – ty jsou pro Malgaše komoditou naprosto zásadní, a tak je vozí s sebou téměř všude – jedné slepici stačí svázat nohy a uchopit ji jako kabelku, pro převoz většího množství drůbeže mají ale Malgaši speciální přenosné kurníky – pletené tašky s velkými oky, které stačí přivázat na střechu auta nebo na nosič kola a slepice mohou cestovat kamkoli.\n← Jezeří, zámek na hraně dolu Miláno: Čtvrthodinka s Leonardem a mnohem víc →


Inspirujte se základními modely z konstrukčního systému ecokit\nModerní domy ecokit jsou nádherné, architektonicky navržené obytné prostory naplněné světlem, důmyslnými detaily a funkčními prvky.\nUniverzální a flexibilní konstrukční systém umožňuje snadnou a rychlou stavbu a jednotlivé komponenty je možné používat v nekonečném množství konfigurací a půdorysů.\nPROHLÉDNĚTE SI NAŠE KONCEPTY\nKTERÉ ŽIJE S VÁMI\nA co když se v budoucnu něco změní? Není problém. Stejně tak, jako se bude měnit váš život, se může měnit i vaše zázemí. Začněte s malým studiem a s rostoucí rodinou domek snadno rozšíříte. Až děti vyletí z hnízda, můžete dům zase zmenšit na původní velikost a snížit tak náklady na provoz.\nKterýkoliv z našich konceptů lze upravit na míru, aby vyhovoval vašemu vkusu i potřebám a současně splňoval požadavky úřadů.\nVARIABILNÍ BYDLENÍ, KTERÉ ŽIJE S VÁMI\nFunkčnost a udržitelnost jsou pro nás zásadní. Domy jsou vybaveny špičkovou moderní technologií. Od energeticky účinných solárních panelů a volitelného off-grid balíčku, až po nejnovější mechanické větrání s rekuperací tepla. Aby byl váš život v domech ecokit jednodušší, zdravější a příjemnější.\nprozkoumejte naše koncepty\nVyberte si jeden z půdorysů, nebo nás kontaktujte a společně navrhneme ecokit přesně podle vašich představ.\nPro rok 2022 si pak můžete kterýkoli z půdorysů objednat v jednom ze 4 nových tvarů.\nVe kterém chcete bydlet vy?\nATELIÉR NEBO JÓGOVÉ STUDIO\nDOMEK I CHATA\nJEDNODUCHOST & FLEXIBILITA\nProhlédněte si naše základní modely a koncepty a udělejte si představu o možnostech, jaké s ecokit systémem máte.\nLíbí se vám konkrétní model, ale nevyhovuje vašemu pozemku? Nebo jste si z naší nabídky nevybrali?\nNapište nám a společně najdeme řešení, které vám bude plně vyhovovat. Úvodní konzultace je zdarma!\nPřipraveni sdílet vaše sny a plány?\nJe na čase proměnit je ve skutečnost.


Koordinátor: Zeptejte se jedné paní - vecernice50.cz\nKoordinátor: Zeptejte se jedné paní\nVečernice 10.7.2015 8.4.2017 sociologie No Comments\nProč hledání koordinátora péče nemá úspěch, ale ani neúspěch (II.)\nZatímco mezi pečujícími probíhají na téma „koordinátor podpory ano či ne“ docela zanícené diskuze, komunikace mezi aktivisty poslanci uvázla na mrtvém bodě už dávno. Funkci do úřadů neprosazuje vůbec nikdo.\nPřitom se v odborných kruzích o zřízení koordinátora mluvilo již téměř 10 let, ale věc se nikam neposunula. Přesto se odborníci shodnou na tom, že koordinátor by byl pro pro pečující i pro nemocné přínosem, a že by státu ušetřil peníze.\nUskutečnit vizi si v ČR přeje také několik občanských spolků. Aktivisti jsou přesvědčeni, že „oslovili všechny poslance“ a koordinátor bude. Příčina je v tom, že spolky s poslanci věc neprobírají, nediskutují o funkci, ale pouze možnost probírají mezi sebou.\nMinisterstvo práce a sociálních věcí ČR slovy tiskového mluvčího Petra Sulka sděluje, že ministerstvo o zřízení funkce „koordinátora“ neuvažuje, „neboť tato problematika je dle regionálních možností řešena agendou sociální práce, a to podle zákona o sociálních službách“. Jinými slovy, že stačí to, co je. (Otázku Večernice položila ministerstvu v březnu. pozn. red.)\nSpolky jsou na omylu\nAktivisti si myslí opak a tvrdí, že oslovili mnohé ministry, včetně Andreje Babiše. Jsou zklamaní, že nikdo z nich nereaguje. Na otázku novinářky, jaký má ve věci postoj, by mohl odpovědět alespoň poslanec Jaroslav Zavadil (ČSSD), který má sociální věci ve svých kompetencích a lidé jej o pomoc žádali písemně. Ale i ostatní poslanci reagují na dotazy médií Pečuj doma a Večernice50.cz vágně.\nPoslanec je bez závazku\nTak například poslanec Petr Gazdík, který 4. června 2014 zaštítil svým jménem v prostorách Poslanecké sněmovny PČR odborný workshop o koordinátorech, bez okolků přiznává, že jeho jméno zde fungovalo jen formálně. Poslanec Gazdík novinářům doporučuje „oslovit paní Němcovou z Brna, která o problematice ví mnohem více, než on sám“. (Dotaz Večernice položila poslanci v březnu. pozn. red.)\nDobrý seminář, žádný výsledek\nVýše zmíněný odborný seminář v parlamentu byl velmi zajímavý a diskuze vynesly na světlo mnohá fakta, která zajímala jak odborníky, tak úředníky. To ale ještě neznamená žádný posun v české legislativě. Žádný úředník se po absolvování semináře nemůže zvednout a jít změnit zákon. Proč?\nPátrání mezi poslanci ale nakonec ukazuje, že chyba se dá najít na obou stranách: Ve sněmovně je totiž zažitou praxí, že lidé osloví se svými požadavky konkrétní poslance osobně. To znamená, že poslat jim materiály ze semináře je velmi málo a neznamená to vůbec žádný závazek pro nikoho. Naši zástupci totiž dostanou do svých schránek denně mnoho zásilek, které považují za formální dokumenty.\nAktivisti, kteří si přejí zřízení funkce, se na svých setkáních jen vzájemně ujišťují, že by to bylo dobré, ale konkrétní kroky nejsou, takže informace se nedostává dál. Proto je proces zřizování funkce koordinátora stále na nule. Bude tak i nadále, alespoň do té doby, než některé z občanských sdružení osloví poslance dostatečně věcně, konkrétně a důrazně a společně s nimi domluví postup.\nRozhovor s poslankyní Janou Hnykovou o parlamentním lobování na dané téma přineseme v příštím článku\n← Koordinátor péče: komunikace drhne\nJana Hnyková: Diskuse nesmí chybět →


www.PRYnCYPall.cz » Ota Hereš 2012 (TÖRR)\nÚvodCosikajLe o dívejFotoarchívPlakátyJiří SchelingerFotoreportyFOTOREPORTY ROK-2007FOTOREPORTY ROK-2008FOTOREPORTY ROK-2009FOTOREPORTY ROK-2010FOTOREPORTY ROK-2011FOTOREPORTY ROK-2012FOTOREPORTY ROK-2013RozhovoryRozhovory 2008Miloš Radimec 2008 (Historie Elisabeth)Jiří Krejčí 2008 (ExBasák Citronu)Jiří Krejčí 2008 (ExBasák Citronu) část 2.Rozhovory 2009Ludvík Černý 2009 (Kytarista skupiny WATT)Rozhovory 2010Petr Michalík 2010 (zakladatel skupiny Citron)Rozhovory 2012Rozhovory 2012 – 01.-06.Martin Kolinss (Debustrol) 2012Tomasz Budzynski (Armia – PL) 2012Burgerstein, Bořuta, Folwarczny – Ke kořenům kapely Citron 2012Ota Hereš 2012 (TÖRR)Jiří „Kába“ Kabeš (Plastic People) 2012ARAKAIN XXX LET – rozhovor s Jiřím Urbanem (2012)Rozhovory 2012 – 07.-12.Dona Michaelle (Kapriola) 2012Tanja na Slezskoostravském Rockfestu 2012Slepí Křováci 2012Míla Benýšek (ex Citron) 2012 část 1.Míla Benýšek (ex Citron) 2012 část 2.Marian & 333 2012Smalec (GAGA/ZZ – PL) 2012David Pavlík (Tango) 2012Na slovíčku s Pepou StreichlemPepa Streichl … 1.částPepa Streichl … 2.částPepa Streichl … 3.částPepa Streichl … 4.částRozhovory 2013Dona Michaelle (Kapriola) 2013ČONÍK BAPI 2013Kde se hráloAréna Underground ClubBenátkyAmfiteatr Černá LoukaHow To Get The Right Price On A Used xlr cadillacCoffee ShopKD Nová VesKin MaleboKlub DeltaLennonMKM Studio Černá LoukaPavilon C Černá LoukaPavilon G Černá LoukaPavilon P Černá LoukaPermoníkRock HillRock Still Club – KD Prefa TřeboviceSklepŠtolaTančírnaT.N.T. No P. THCTřebovice U Pošty, Na HřištiVěchýtekVŠB Sál nad menzou, V KlubŽalákKde se hrajeCoolTourChlívMarleyTatranVývrtkaDiskuzeKontaktJaroslav Chico Brandys – autorMartin Vontor – redaktorPepino Dvořák – webmasterJ.S. (DJ/VJ DeeJoe) – censorship\nDuo Juyos Complet\nRock - Fest 2013\nOta Hereš 2012 (TÖRR)\nÚnorovou sobotu 11.2.2012, kdy spíše více nad námi vládnou silné mrazy a každý se jistě v duchu modlí k tomu, aby již skončily svou scénu a konečně se trochu oteplilo a kdy spíše každý je vděčný za kousek toho tepla domova či vyhřáté kanceláře vyráží náš pryncypallovský team do toho open ice boxu ulovit si další skalp. Tedy v podobě již dříve zmíněného rozhovoru s Otou Herešem, vůdčí postavou black metalové legendy, kapely TÖRR do poněkud také ne příliš vyhřátých prostor Barrák Music Clubu na Havlíčkovém nábřeží. Tentokrát ovšem team PRYnCYPallu, tvořím jen výhradně Já, neboť Chico na poslední chvíli z jistých zdravotních komplikací jeho přítelkyně tuto akci zrušil. Prostě takové ty obyčejné ironie osudů, kdy vždycky do toho něco vleze, co člověk nechce, ale s Honzou Pietro Braunem, majitelem celého obydlí a Marcelem Palovčíkem a Radkem Sladkým- bubeníkem a managerem kapely Törr máme celou věc domluvenou a tedy ještě před koncertem samotným se scházíme v Honzovém Hudebním Světě, tedy prodejny hudebních nástrojů, tedy místě mně za ten čas dobře známém, s Otou Herešem – členem kapely Törr kde po jisté klasické debatě mezi hudebníkem a prodejcem o Richardové pink kytaře,o kterou Ota kdysi jevil zájem pácháme onu, no řekněme zpověď, kterou si lze později poslechnout na stránkách na facebooku, vždyť se nacházíme v pekelném světě metalu.\nPRYnCYPall: „Takže Oto, Já Tě vítám v Ostravě a přeji Ti krásný zážitek tady a rád bych s Tebou pro PRYnCYPall provedl rozhovor. Takže hned na úvod bych se Tě zeptal: Hraješ v TORRu a Alkeholu, dříve ještě v Kryptoru a Harleji pak ještě v projektech Hattrick a Leprocide. Mohl by si zhodnotit krátce každou kapelu?“\nOta Hereš: „Díky. Tak začalo to někdy v sedmdesátých létech, kdy jsem založil Törr, rak to bylo v sedmdesátém sedmém, pak kapela prošla nějakým tím vývojem až vlastně do roku 1986, kdy jsem potkal Vlastu Henycha a udělali jsme takový metalový Törr či spíše black metalový, protože zpočátku to byl takový heavy metal, rock, protože to byl spíše takový heavy metal, takže Törr, to bylo takové mé dítě samozřejmě. Potom, co jsem se vrátil z vojny v létech osmdesátým devátým, devadesátým roce, tak jsem šel ke Kryptoru, což byla taková trashová vynikající partička. Tam jsme prožili spolu celkem tři roky na které docela hodně rád vzpomínám, protože jsme toho spolu prožili celkem hodně, tak to bylo takové perfektní. Tam jsem vlastně potkal Kunu a založili jsme Alkehol, což byla spíše taková sranda, sranda kapela o pití, o pivě, o chlastu a tak různě, tak tu mám vlastně do teď. V mezifázi, tam jsme vlastně vzali Tondu Rauera a ten několik let poté, co se zakládal Alkehol zakládal Harlej, tak mne tam přizval, takže jsem chvíli hrál i v Harleji. Mezitím, protože jsme se znali s Alešem Brychtou z kapely Arakain a jak Kuna, tak i Aleš jsou fotbaloví fandové a hrají nějaké ty hanspaulské ligy, tak jsme si řekli, že uděláme takový fotbalový projekt, tak jsme udělali Hattrick a mezitím jsem odešel z Harleje a Vlastně mne pozval zpátky do Törru, takže jsme udělali zase zpátky Törr v podobě, v jaké se nachází v současnosti.“\nPRYnCYPall: „Takže vlastně to byl takový comeback. Leprocide to byl vlastně Kryptor který hral Death Metal. Kolikrát hrála tato kapela veřejně ?“\nOta Hereš: „ Zcela úplně přesně si již nepamatuji kolikrát to bylo, ale někdy kolem roku 1993 jsme jeli takovou společnou Tour, která se jmenovala Load proad and alive a jel to právě Kryptor, Leproside a Alkehol a to mám takový pocit, že to mohlo být takových 10, 15, 20 koncertů celkem, což si ale přesně nepamatuji, takže to živě hrála tak kapela, byť 20 minut, protože jsme měli jen pět, šest skladeb.“\nPRYnCYPall: Ten odchod Vlasty Henycha od TÖRRu musela být pro obě strany nepříjemná záležitost, protože Vlasta byl pro mnohé fanoušky ksichtem kapely. Je nějaká dohoda kdo co bude hrát od TÖRRu?\nOta Hereš: „ Ne, to není. Dnes je to tak, že každý si může hrát co chce, takže my jsme to z celkem logických důvodů udělali tak, že věci co jsem zpíval Já, tak jsem si sebou odtáhl do Törru a Vlasta zase používá repertoár Törru, protože tam skládal texty a nějaké ty věci a ten hraje své písničky v podstatě. Takže si každý hraje co chce, ale není to zase o tom, všechny věci, které jsem zpíval Já, protože Kladivo na čarodějnice zpívá jeho nový kytarista, takže to je jedno.“\nPRYnCYPall: Na YouTube.com jsem zahlédl Vlastovu hlášku jak svého kytaristu nazývá sto Otů, což není moc originální, protože sto Říhů nazýval Franta Čech svého kytaristu Standu Kubeše. Co na to říkáš vlastně?“\nOta Hereš: „ Vlastně je pravda, že historicky to už tady bylo, že Standa Kubeš byl sto Říhů, takže možná na to konto toho Petra nazývá jako sto Otů, takže vlastně ani nevím jak to vzniklo. Každopádně Petr je dobrý kytarista a s největší pravděpodobnosti bude lepší než Já. Nevím, jestli stokrát v tomto případě, ale je mi to jedno.“\nPRYnCYPall: Jaký je Tvůj přístup ke sportu, pasivní nebo aktivní?\nOta Hereš: „ Jsem vyloženě antisportovec, takže vyloženě pasivní. V podstatě žádný sport neprovozuji, tedy kromě toho, že v zimě jezdím na hory, to je jako fakt, že mne baví lyžování, ale jinak vůbec.\nPRYnCYPall: Hudba, pivo, Alkehol a Alkohol a nekonečné diskuze v restauračních zařízeních. Každý správný chlap se vždy pyšní, kolik kdy toho nejvíce vypil. Jaký je Tvůj rekord?\nOta Hereš: „ Teď již rekordy nelámu, protože jsem starý, ale když jsem chodil na výšku, v průběhu těch osmdesátých let, tak jsme chodili do takové hospůdky a nemyslím to tak, že jsem jako každý den vypil sud, ale bylo tak 25 piv.“\nPRYnCYPall: Törr, je vlastně jakousi metalovou legendou u nás už zastaných časů, opomeneme-li metalové počátky CITRONU, Vitacitu a podobných Heavy Metalových seskupení, vznikl v roce 1977, tedy ve stejném roce kdy byla založená i Charta77. Jak po létech s odstupem času vnímáš ty začátky, kdy se na koncerty a vůbec, působení metalových skupin vyznávající tedy dle tehdejších měřítek západní styl hudby, dívalo takříkajíc skrze prsty pod dobu Sametové revoluce a dnes? Řekněme něco jako takové Předvčírem, včera a dnes?\nOta Hereš: „ Když vezmu ten heavymetalový Törr, tak my jsme hráli pod těmi různými hlavičkami zájmových uměleckých činností a byly to takové soutěže, tenkrát v přelomu těch sedmdesátých, osmdesátých létech koncerty jako takové v podstatě moc nebyly. Tenkrát jako v těch létech tak už existovaly zábavy a tam právě jezdily takové tyto kapely, tak to jsme zase až tak často nehráli. Když potom přišel jako takový ten blackmetalový Törr v roce 1986, tak jsme každé čtyři měsíce museli měnit provozovatele, nešlo tenkrát hrát prostě jen tak, že si člověk někam zajede. Muselo to být vždy pod hlavičkou někoho. Tak jsme vždycky sehnali nějakou takovou zájmovou organizaci svazu mládeže (SSM), někoho tam a vždycky čtyři měsíce to vydrželo, než se přišlo na to, že jsme Törr a že na nás chodí hodně lidí a že je to průser v podstatě. Takže jsme s tím režimem tedy tak nějak šachovali, že jsme tedy hráli tak, jak se dalo a tak nějak to prostě vycházelo.“\nChvíli následovala debata ohledně tehdejších nahrávek a přehrávek a věci zákulisních.\nPRYnCYPall: Törr a metalová hudba je obvykle spojována se satanem a satanismem, jak vlastně vnímáš Satana a jiné věci s tím, že vlastně Satan je v mytologii jistým rohatým bohem a zároveň duchovním otcem Čechů?\nOta Hereš: „Uplně to nehrotím s těmi různými náboženstvími. Tohleto bylo spíše takové nasměrování hudby, protože ten styl Venomu u nás nikdo nehrál a tak jsme na jejích popud začali vytvářet ty texty i tu muziku a ty texty byly, ale nijak jsme s Vlastou žádní sektaři či okultisti nebyli.“\nPRYnCYPall: „A závěrem na co se můžeme těšit v příštích létech ve tvé hudební kariéře ať již s Törrem, Alkeholem či jinými hudebními aktivitami, popřípadě i v jiných sférách Tvého života?\nOta Hereš: „No, protože muziku miluji vyloženě, protože je to prostě můj život, takže budu dále pokračovat jak v Törru, tak i v Alkeholu, protože budeme vydávat s Alkeholem bestoffku, protože slavíme vlastně 20.let. S Törrem, jsme vloni vydali desku a teď chystáme s ní promoTour, kde budeme v létě objíždět i ty veškeré festivaly, takže hrát se bude a nová deska s Alkeholem bude také.\nPRYnCYPall: „Na závěr něco veselého. Říká Ti něco oslovení „pětikačka“ To na Tebe práskl Pípa? Po revoluci jak si hrál v Kryptoru a Pípa prý navedl v hospodě jednoho fanouška ať se Tě zeptá „pětikačka dáš si pivo „On se ptal proč? Pípa mu říkal, že Ota má mezi předními zuby mezeru, že se mu tam vleze pětikačka. Co k tomu dodáš?\nOta Hereš: „ hele, tak to je dobré. Já si už na to moc nepamatuji, protože ono je to také zpátky dvacet let, ale dobrý, teď jsi mne jako úplně dostal. Je to ale prostě tak, je tam ta díra na velikost pětikačky, takže je to za bůra.“\nPRYnCYPall: „ Tak tedy ještě jednou díky za rozhovor a přeji skvělý zážitek dnes.“\nA loučím se tedy podáním ruky s Otou, balím si svých pět švestek a přemisťuji se do centra akce, zatím co kapela Törr odchází ještě někde na jídlo do blízké čínské restaurace a jdu k baru pro pivo. Co má člověk dělat, než ta akce začne a hvězdy konečně přijdou na scénu.\nSedím tedy u stolu a přisedli si ke mne kluci z orlovské kapely AHARD, jež někdy koncem dubna budou koncertovat zde v Barráku společně s kapelou SALAMANDRA a tak s postupem času trávíme ten čas debatou ohledně těch věcí kolem kapel a tak různě. Na koncert kapel ANARCHUS a TÖRR se přišlo podívat asi zhruba 200 lidí a možná, že i více.\nJeště pár fotek a stejně jako posledně tramvají č. 9 domů.\nTak zatím s pozdravem a přáním hezkého počtení Martin.\nPro přidání komentáře musíte být přihlášeni.\tPRYnCYPall player\nVybrat měsíc Květen 2013 (17)\nLeden 2013 (22)\nSrpen 2012 (19)\nČervenec 2012 (24)\nČerven 2012 (25)\nBřezen 2012 (25)\nBystrzycki ZLOT 2013\nPestré vrstvy : kultovka jak cyp\nBARRÁK,13-05-13, STIGMA roztančil Barrák\nMartin Chodúr zpívá jazz v Parníku\n23. SETKÁNÍ KYTARISTŮ & SPOL.\nDvě tváře allskapone’s\nKONCERT – Fulnek-Free Day-Fest 2013\nPRYnCYPall new fotoreporty\nBarrák,03-05-2013, MAYHEM, Ador Dorath aneb Temný kult znesvětil Ostravu\nBARRÁK, 1.5.2013, Koncert ECHOES (UK), Sunset Trail & Otherside\nBARRÁK, 20-04-2013, Koncert HOUBA vs. LENIWIEC (pl) & ON THE WAY\n©2011-2013 www.PRYnCYPall.cz | Powered by WordPress with Easel


Kniha PDF Sharpovo obležení Bernard Cornwell :: Jak číst a nakupovat e-knihy\nKniha Sharpovo obležení PDF online\nMajor Sharpe a jeho elitní skupina střelců opět ukazují své vojenské umění: tentokrát už na území Napoleonovy Francie. V době, kdy Wellingtonovo spojenecké vojsko pokračuje v invazi do Francie, vyžádá si britské válečné loďstvo pomoc majora Richarda Sharpa.\nCornwell Bernard Richard Sharpe 15 Sharpv nepítel Sharpova arvátka.txt. Sharpovo Waterloo a povídka Sharpovo výkupné. eBook Sharpovo obleení by Bernard Cornwell available in haisley.gpvsro.cz with PdF ePub . Richard Sharpe a zniení pevnosti Almeida srpen 1810. Sharpovo obleení Richard Sharpe a taení v zim 1814 Cornwell Bernard UMÍSTNÍ B CO.\nSharpovo obleení taení v zim 1814 Sharpova pomsta a Sharpovy Vánoce Sharpovo Waterloo a povídka Sharpovo výkupné Sharpv ábel Richard Sharpe a císa Napoleon nakladatel OLDAG rok vydání 2006 vydání 1. Cornwell Bernard Richard Sharpe 17 Sharpeho regiment.txt. Sharpova pomsta a povídka Sharpovy vánoce 20. Fordham Lincoln Center Dorms. Sharpovo Waterloo a povídka Sharpovo . Národní centrum pro statistiky vzdělávání monitoruje mnoho aspektů elementární. Cornwell Bernard Richard Sharpe 18 Sharpovo obleení.txt. Správa vzdělávání na místní úrovni. BDB.cz Databáze knih. Vydáno v roce. Srovnání cen Sharpovo obleení. Major Sharpe a jeho elitní skupina stelc opt ukazují své vojenské umní tentokrát . Použité knihy online IIT JEE. Underpaide učitelé Filipíny. Pravá noha utrená ve stehn výbuchem granátu byla pry.\nPanama drogový kartel.\nDobré knihy PDF Sharpovo obležení PDF. Elektronické knihy knihovny PDF Bernard Cornwell.\nBernard Cornwell Sharpovo obležení kniha ke stažení online.


Spolupráce s knihovnou, Univerzita Tomáše Bati ve Zlíně, Univerzita Tomáše Bati ve Zlíně\nDomů / Knihovna UTB / O knihovně / Spolupráce s knihovnou\nStudentským organizacím, projektům a součástem univerzity nabízíme reklamní prostor na plochách PC v knihovně (přes 230 počítačů) výměnou za propagaci knihovny (způsoby a možnosti se dojednávají individuálně). Tato nabídka se týká nekomerčních subjektů a partnerů knihovny. Rezervaci ploch zajišťuje Mgr. Světlana Hrabinová na e-mailu pcplochy@k utb cz.\nStaňte se partnery významné univerzitní knihovny, která je největší odbornou knihovnou ve Zlínském kraji. Obsluhuje více než 12 tisíc uživatelů, z nichž převážnou většinu tvoří studenti a zaměstnanci univerzity, ale také zhruba 700 čtenářů z řad odborné veřejnosti.\nOslovte skrze sponzoring tisíce studentů, investujte do jejich vzdělání.\nJak se stát partnerem knihovny a jaké jsou možnosti spolupráce?\nNa následujících odkazech si můžete stáhnout kompletní partnerskou nabídku s podrobným popisem možné spolupráce a výhod, které vám partnerství přinese. Nabídka je flexibilní a propagace je připravena přesně na míru vašim potřebám -- nebojíme se realizovat vaše nápady na netradiční formy propagace. Součástí naší partnerské nabídky je rovněž přehled reklamních ploch, které můžete v rámci spolupráce využít, a mediakit časopisu K.UTB obsahující přehled inzertních a redakčních ploch v našem časopisu. V případě zájmu nebo jakýchkoliv dotazů k partnerské nabídce vám pomůže Mgr. Světlana Hrabinová, e-mail shrabinova@k utb cz.\nSeznam oborů pro "Adopci signatur"\nPřehled reklamních ploch v knihovně\nMgr. Světlana Hrabinová\nvedoucí oddělení služeb / marketing a PR\nE-mail: shrabinova@k utb cz\nTelefon: +420 57 603 2889


Extrémně tvrdé a odolné sklo Cellularline Capsule, vyrobeno přesně na míru vašeho smartphonu dokonale ochrání displej před poškrábáním a poškozením ve formě prasklého displeje. Sklo chrání celou čelní stranu zařízení, dosahuje až k okrajům a je navrženo speciálně pro zaoblené displeje. Po instalaci nejsou žádné mezery mezi LCD a sklem, citlivost dotykové obrazovky zůstává naprosto nedotčena a není snížena ani úroveň jasu displeje. Díky speciální oleofobní úpravě je sklo chráněno před otisky a mastnotou.\n- ochranné sklo pro displej\n- kryje celou čelní stranu až k okrajím\n- tvar je uzpůsobený zaobleným displejům\n- neovlivňuje jas ani citlivost dotykové obrazovky


03.12.2015 14:12 Naší Deborce se narodili historicky první miminka a to vrh A. Je to 5 holčiček (2 modré a 3 černobílé) a jeden chlapeček.\n29.10.2015 21:31 Ačkoliv včera paní rozhodčí Ridarčíková z našich loktů nadšená nebyla, pan doktor Ekr při dnešních rentgenech nad Hatuščinými loktíky zajásal A o tom, že nejen nad lokty svědčí naše dnešní oficiální výsledky rentgenů: Hattie Black z JBonda: DKK 0/0, DKL 0/0, OCD clear, SA 0 . Hattuška je hvězda a já ti za ní Moniko mooooc děkuji!!\n29.10.2015 21:24 Pro samou radost z toho, že štěňátka brzy vykouknou na svět bych se ani nepochlubila úspěchy mých gréních holčiček. Takže tady je výčet našich říjnových radostí. Izabellka absolovovala svou první výstavu - krajskou v Litoměřicích s výsledkem Velmi nadějná 1 a krásným posudkem. V závěrečných soutěžích se navíc dostala mezi 5 nejkrásnějších štěňátek. To samé hodnocení dostala na mezinárodní výstavě v Českých Budějovicích. Hattie získala v Litoměřicích hodnocení Výborná 1, vítěz třídy a krasjký vítěz. V Českých Budějovicích získala hodnocení Výborná 1,...\n22.09.2015 10:14 Tak jsme 16.9. a 18.9 byli s Deborkou na krytí u krásného psa Bordeline Country Ravel. Musím prozradit, že krytí proběhlo úspěšně. Více si můžete přečíst v deníčku štěňátek - zde.\n17.08.2015 12:42 Do fotogalerie našich černošek Hatt a Bell byly přidány nové fotky z pasení v Pohořelicích u Moniky Tihelkové. Děkuji za super lekci a za krásné fotečky mých princezen. Bell si kromě oveček vyzkoušela i indické běžce, což byla láska na první pohled. Je s nimi totiž velká legrace, krásně běhají a milují vodu. Tuto vlastnost mají s naší Bell společnou. Nejsem si jistá, jestli sympatie kachny a černé upírky byly vzájemné :)\n17.08.2015 00:55 Pravděpodobně do konce srpna očekáváme hárání naší Debb. Pokud si to Deborka nerozmyslí a vše půjde tak jak má, tak se na podzim v naší chs narodí naše premiérová štěňátka :)\n17.08.2015 00:54 Právně vznikla první verze našich webových stránek. Je to zatím test a to nejen mých schopností, ale i funkčnosti. Tak prosím chyby i nedokonalost prosím omluvte. Více zde: https://www.dogstory.eu/news/mame-web/


Ferrari za 6 milionů skončilo v křoví. Řidič ztratil kontrolu nad vozem a rozsekal ho o strom\nPohled, který bolí. Luxusní Ferrari 458 Spider v černé barvě skončilo po autonehodě v anglickém Bathu ve křovisku. Řidič, který ztratil kontrolu nad vozem, ho v něm naboural o strom.\n08.01.2018 21:00 |\nItalský řidič naboural úplně nové Ferrari, policii ujel\nUkázku, jak neřídit úplně nové auto, předvedl v úterý jeden italský řidič na obchvatu města Bari. Se svým Ferrari, které bylo podle deníku la Republica registrováno ten den ráno, nezvládl předjíždění a po smyku narazil do svodidel. Když pak na upozornění motoristů přijela na místo policie, řidiče ani auto už nenašla.\n08.03.2013 14:40 |\nMarešovo prokleté Ferrari: Podívejte se, jak ho v roce 2004 zdemoloval\nRudé Ferrari 360 Modena moderátora Leoše Mareše (35), které za několik týdnů bude mít nového majitele , je darem vskutku danajským. Podle automobilových expertů, kteří jsou zasvěceni do tajů této italské značky, je totiž Marešův bourák takřka neprodejný. Důvod je jednoduchý. Mareš své Ferrari několikrát naboural.\n12.05.2011 15:15 |\nOsobnosti: Leoš Mareš (2957 článků)\nKdyž strážníci na Proseku vyzvali ve čtvrtek dopoledne řidiče, jenž naboural několik zaparkovaných aut, aby vystoupil, jejich žádost zůstala nevyslyšena. Není divu – řidič toho totiž nebyl schopný, protože byl úplně namol. Nadýchal neuvěřitelné 4,5 promile. To je přitom hranice, jež se může rovnat smrtelné otravě alkoholem. Řidič skončil na záchytce.\nMěl jediný úkol: dostat luxusní ferrari z bodu A do bodu B. Jenže i když bylo parkování a převoz vozů jeho zaměstnáním, dovézt vůz za 11 milionů korun na místo určení byl pro Itala Roberta Cintiho nadlidský úkol. Popletl si brzdu s plynem a s ferrari najel do výlohy.\nNaboural ferrari a utekl: Policie po řidiči pátrá!\nZběsilá noční jízda skončila nehodou luxusního ferrari mezi Pardubicemi a Přeloučí! Neznámý řidič "zaparkoval" své auto na hromadě suti a z místa utekl. Policie po něm pátrá.\nO velké smůle mohou mluvit nadšenci v luxusních sportovních vozech, kteří o víkendu projížděli Japonskem. V prefektuře Jamaguči totiž vedoucí řidič skupiny ztratil nad svým Ferrari kontrolu a způsobil řetězovou nehodu, která se nepochybně zapíše k těm nejdražším vůbec. Odhaduje se, že se srazilo 14 luxusních automobilů, včetně osmi Ferrari, jednoho Lamborghini a tří mercedesů.\n05.12.2011 11:55 |\n05.12.2011 12:25 |\n05.12.2011 13:50 |\nA je vymalováno! Řidič naboural s kbelíky plnými barev: Podívejte se, jak to dopadlo\nTo je ale svinčík! Desítky litrů malířské barvy se rozprskly po celém autě poté, co řidič dodávky vjel mimo silnici a naboural. Picasso by měl asi hodně práce, aby tohle umění napodobil, to se totiž jen tak nepovede. Tragikomickou nehodu odneslo i původně černé štěňátko.\nPřed soud v australském Sydney se dostal řidič autobusu, který za volantem kouřil marihuanu. Poté během jízdy usnul a naboural do rodinného domku. Testy ukázaly, že měl v těle i další drogy, informovala australská média.\n29.08.2014 11:25 |\nVozidlo mi naboural žabák, až ho potkám, tak si to s ním vyřídím, tvrdil policistům opilý řidič\nZa hlupáky měl strážníky městské policie opilý řidič z Ostravy. Vůz mu podle jeho slov naboural žabák, kterého si prý podá. Vlastní vinu na poničeném voze samozřejmě odmítl s tím, že nemůže řídit, protože má vyslovený zákaz řízení.


International Express Intermediate: Lekce 1-2 LS 2020/2021 1.\tNavazování kontaktů, marketing pomocí sociálních médií Gramatika: Přítomný čas jednoduchý a průběhový 2.\tSlovní zásoba: sociální sítě a internet 3.\tTvorba tradičních a moderních životopisů 4.\tSpolečenská konverzace, orientace v pracovním prostředí 5.\tMezinárodní design Gramatika: minulý čas, předpřítomný čas jednoduchý a průběhový 6.\tSlovní zásoba: zahájení nového podnikání 7.\tSlovní zásoba: schůze týmů 8.\tSlovní zásoba: delegování úkolů 9.\tOdborný technický text; porozumění textu, diskuze a slovní zásoba 10.\tOdborný technický text; porozumění textu, diskuze a slovní zásoba 11.\tOdborný technický text; porozumění textu, diskuze a slovní zásoba 12.\tOdborný technický text; porozumění textu, diskuze a slovní zásoba 13.\tOdborný technický text; porozumění textu, diskuze a slovní zásoba 14.\tZápočtový test


Bezděkov - popis tvrz přestavěnou na zámek, historie\nPrvní zmínka o Bezděkovu je již ve 13. stol. a jeho prvním známým majitelem byl Elblin z Bezděkova po jehož smrti přešel do majetku Jana Lucemburského a ten jej daroval Petrovi z Rožmberka. Je předpoklad, že gotická tvrz v Bezděkově byla založena již ve 14. stol. Z majitelů ve 14. století jsou zmiňováni jen Jan z Bezděkova a Jan Bohuchval z Hrádku, který statek držel až do roku 1414.\nKoncem 1. poloviny 15. stol. se majitelem statku stal Racek Chlévec z Malšína a v té době, přesně v noci z 19. na 20. května 1450 byla tvrz dobyta. Tvrz byla dobyta ještě v roce 1468. Toto obléhání a dobývání tvrz nepochybně poškodilo, byla však opravena. V 1. polovině 16. století tvrz sloužila již jen hospodářským účelům a postupně pustla.\nV roce 1555 ji jako pustou odkoupil Viktorin Pek z Římku a postupně tvrz obnovil. V té době byla tvrz tvořena velkou čtverhrannou věží a několika dalšími stavbami. Byla opevněna vodním příkopem a zdí. Za Viktorina byla tvrz upravena na renesanční sídlo, jehož podoba není přesně známa. Později se majitelé opět střídali. Z roku 1811 se dochovala kresba zachycující pohled na tvrz od severovýchodu zachycující velkou třípatrovou věž, krytou jehlancovou střechou s vikýři, obklopenou několika patrovými křídly seskupenými do nepravidelného šestiúhelníka. Vodní příkop, obklopující dříve tvrz, byl počátkem 19. stol. vysušen a změněn na zahradu.\nPo roce 1820 získává panství Bezděkov František Korba z Weidenheimu a v držení tohoto rodu zůstal až do 20. stol. V polovině 19. stol. byla původní renesanční stavba přestavěna podle projektu architekta Vojtěcha Ignáce Ullmanna v novorománském resp. novogotickém stylu. Vznikl tak romantický zámek s cimbuřími a masivní hranolovou věží.\n23.11. 2005 - L.P. podle Úlovec Jiří, Hrady, zámky a tvrze Klatovska, Libri, 2004\nZámek Bezděkov se nachází přibližně uprostřed obce. Stojí na místě gotické tvrze ze 14. stol., která byla při stavbě zámku začleněna do nové budovy. Dnešní vzhled získal zámek začátkem druhé poloviny 19. stol. Jedná se o stavbu s malým vnitřním nádvořím postavenou v…


Města dostanou šanci vyhnat herní automaty - Jindřichohradecký deník\nMěsta dostanou šanci vyhnat herní automaty\nJindřichohradecko – Doposud marné protesty obcí a měst kvůli rozrůstajícím se hernám budou konečně vyslyšeny.\nPoslanci totiž schválili změnu zákona o loteriích, která městům za tři roky umožní kompletně vyhnat herny s hracími automaty, nebo je alespoň odkázat do takových míst, kde nebudou vadit. Podmínky pro hazard v České republice se tím pádem velice zpřísní.\nObce dostanou šanci zatrhnout i ty herny a provozovny videoloterijních terminálů, které už dříve podepsaly smlouvu s ministerstvem financí.\n„Celá věc musí mít právní postup. Nejdřív potřebujeme podklady, které začínáme shánět. Musí být totiž jasné, jak tyto podniky s ministerstvem uzavřely smlouvy. Právě ty smlouvy si budeme muset vyžádat. Potom na to teprve můžeme nějakým způsobem reagovat. A reagovat v Jindřichově Hradci budeme velice rádi,“ uvedl starosta Jindřichova Hradce Stanislav Mrvka.\nI starosta Českých Velenic Jaromír Slíva se ze změny loterijního zákona raduje. „Pokládám změnu za obrovský úspěch, kterého jsme se konečně dočkali po letech marného volání. V momentě, kdy zákon definitivně schválí, připravíme vyhlášku,“ uvedl Slíva pro Deník.\nProti schválené změně se v poslanecké sněmovně postavily Věci veřejné. Ty vyžadovaly daleko ráznější a přísnější opatření, tedy vyhnat herny z měst pryč už po jednom roce. Tento návrh ale neprošel. Hlavním důvodem se stala námitka, že v takovém případě by hrozila rozhodčí řízení majitelů heren s automaty vůči státu.\nKladného přijetí se dočkal i návrh, podle kterého se sjednotí výše odvodů pro všechny společnosti provozující hazard. Herny tak budou odvádět celých dvacet procent z jejich výdělku.\nRozhodnutí o změně zákona se ale rozhodně nelíbí lidem, kteří do hracích automatů nejrůznějších druhů investují velké množství svého času i častokrát závratné částky peněz.\n„Zahrát si automaty chodím rád a často. Myslím, že na tom není nic špatného a je to věc každého člověka, jestli svoje peníze utratí za cigára, alkohol, drogy nebo hazard. Nové rozhodnutí a odstranění heren, které má do několika let následovat, chápu jako své omezování. Je to jako kdyby vášnivým čtenářům zavřeli knihovnu. Když v centru města nikomu nevadí spousty reklam a pochybných obchůdků, proč by měly vadit zrovna herny?“ zlobí se šestadvacetiletý Petr K.\nSouhlasí s ním i Tereza F., která si podle svých slov na automatech zahraje několik her nejméně každý druhý večer. „Můžeme stírat losy, můžeme se účastnit televizních soutěží, můžeme luštit křížovky o ceny nebo sázet po internetu. To nikomu nevadí. Proč bychom si tedy nemohli zariskovat tímhle způsobem?“ komentuje Tereza.


bylinné produkty | Dobromysl\nBylinné léčivé produkty jsou ručně zpracovány a jsou dostupné na akcích v distru ABC nebo na objednávku přes email. Projekt vychází z myšlenky vzájemné pomoci, samoléčby a sdílené lékárny, která má přispívat k naší nezávislosti na konvenční medicíně a farmaceutickému průmyslu.\nUžíváme postupů popsaných v několikadílném herbáři autorů Janči a Zentricha i jinde. Snažíme se o sběr nejkvalitnějších rostlin ve správnou denní dobu a o prvotřídní zpracování s ohledem na přirozené prostředí (např. nevysbíráme nikdy celé stanoviště). Hodně bylin také pěstujeme na vlastní zahradě. Ne vždy se podaří stihnout sběr dané rostliny, takže je možné, že některé produkty nebudou dostupné.\nProdukty průběžně testujeme na sobě a na svých blízkých a budeme rády, když se do této skupiny zapojíte i vy a dáte nám zpětnou vazbu prostřednictvím diskuzí na tomto blogu nebo na email. Do výroby vkládáme vlastní prostředky (nákup skleněných lahviček, alkoholu, olejů, mastí) a výtěžek věnujeme na činnost ABC (Anarchist black cross), takže budeme rády za jakékoliv finanční příspěvky, které ovšem nejsou podmínkou.\nPokud bys měl/a vlastní bylinné produkty, které bys zde chtěl/a za stejných podmínek nabízet nebo o nich informovat nebo pokud bys chtěl/a spolupracovat jinak, napiš na email.


Máta účinky – Zahrada a terasy\nKromě toho, že je máty peprná populárních ochucovadlem, má i léčivé účinky , . Mátový čaj má antiseptické a antibakteriální účinky. Ovšem její spektrum účinků je mnohem širší a . Nápoj králů, který zklidní, zlepší trávení, i léčí. To asi nehrozí, protože mátový čaj patří k těm úplně nejznámějším na světě.\nNejčastěji se máta peprná používá při léčbě žaludečních potíží. Tyto látky mají blahodárné účinky na činnost trávicího ústrojí. Běžně se tak přidává do žaludečních čajů.\nVýrazně zlepšuje žaludeční . Má vlastnosti, které mají velice příznivé účinky na lidský organismus. Mátu a její účinky na zdraví si rozebereme hned níže. Neboj se, neprozradím ti jen mátové účinky , . Během letních měsíců oceníte chutný a především osvěžující drink obsahující mátu a citrón. Seznamte se s divokou mátou , která lidstvo provází tisíce let.\nJe známo asi druhů máty , které mají stejné nebo podobné účinky na naše tělo. U nás je nejčastější máta vodní, kadeřavá, klasnatá nebo . Máta peprná – Mentha piperita. Pomáhá odstraňovat křeče Pomáhá k chuti k jídlu Pomáhá při rýmě a nachlazení Pomáhá při zánětech dýchacích cest . Díky protikřečovým účinkům se . Listy mäty obsahujú silicu, mentol a ďalších viac ako látok, ktoré majú blahodárne účinky na tráviace ústroje. Mäta pomáha odstraňovať kŕče . Moc má svírati a utvrzovati, chuti je trochu hořké. Mätový čaj poznali už pred tisíckami rokov, a preto sú jeho účinky naozaj overené.\nPěstujeme mátu v bytě, květináči a truhlíku i na zahradě. Podobně působí i chutný čaj z máty , která navíc dokáže pročistit.\nSedativní účinky mají vůně z heřmánku, levandule, santalu či majoránky.


Restaurace Gloria, Olomouc | Restu.cz\nStylová restaurace se nachází na výpadovce na Šternberk, kde na Vás čeká příjemné prostředí s možností pořádání firemních večírků, svateb, promocí a rodinných oslav.\nDnes vynikající Špenátová polévka se smaženou houstičkou a jako hlavní chod jsem si dala Hovězí pečeni se smetanovou omáčkou z lišek, domácí knedlík. Toto jídlo jsem jedla poprvé v životě a moc jsem si pochutnala. Je příjemné si dát úplně neznámé jídlo a ještě si na něm pochutnat.\n, před 1 rokem (rezervace 23. března)\nDnes jsem si dala výbornou Špenátovou polévku s opečenou houstičkou....opravdu výborná a jako hlavní jídlo jsem zvolila z meníčka Vepřovou panenku na grilu s přelivem smetany a barevného pepře, domácí americké brambory. Opět nemám sebemenších výhrad.\nNějak jsem si dnes nemohla vybrat. Ale jelikož to mají ve stálé nabídce moje nejoblíbenější jídlo Smažený kuřecí řízek, bramborový salát s majonézou, tak nebylo co řešit. Dobrá byla i Hrstková polévka.\nPenzion Gloria (3 m)\nHotel SENIMO (0,59 km)\nHotel Hanácký Dvůr (0,70 km)\n+420 585 310 481 +420 731 489 313\nVáš průvodce po skvělých restauracích. Usadili jsme ke stolům již více jak 8 562 091 hostů.