Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek cena od 70 Kč - Srovname.cz\nSrovnání cen » Knihy, filmy, hudba » Knihy » Próza - beletrie » Srovnání cen Články o Recenze Napsat recenzi pro Informace o Poradna Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek\nDušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek\nDetektivní povídky s hádankou - Sedm nových detektivních příběhů s hádankou, sepsaných ve stejném duchu, jak je znáte z úspěšného televizního cyklu. Klein Dušan: Hříchy pro čtenáře detektivek - Detektivní povídky s hádankou - Sedm nových detektivních příběhů s hádankou, sepsaných ve stejném duchu, jak je znáte z ...a dál?\nHříchy pro čtenáře dete..\nProdukt Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek neprodává žádný obchod s kamennou pobočkou. Zobrazte si všechny obchody nebo zkuste podobné produkty.\nProdukt Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek nemá žádný obchod skladem. Zobrazte si všechny obchody nebo zkuste podobné produkty.\nProdukt Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek neprodává žádný obchod s možností platby kartou. Zobrazte si všechny obchody nebo zkuste podobné produkty.\nDo obchodu » Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek Superknihy.cz\nDo obchodu » Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek Megaknihy.cz\nXYZ Hříchy pro čtenáře detektivek - Dušan Klein\nDo obchodu » Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek Dobre-knihy.cz\nVíce možností? Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek koupíte i tady\nXYZ Hříchy pro čtenáře detektivek | Dušan Klein\nDo obchodu » Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek albatrosmedia.cz\nDo obchodu » Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek Knihcentrum.cz\nPEMIC Hříchy pro čtenáře detektivek - Detektivní povídky s hádankou\nDo obchodu » Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek Digiboss.cz\nDo obchodu » Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek Levneucebnice.cz\nDo obchodu » Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek Martinus.cz\nXYZ Hříchy pro čtenáře detektivek - Klein Dušn\nDo obchodu » Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek Bux.cz\nXYZ Klein Dušan - Hříchy pro čtenáře detektivek\nDo obchodu » Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek Knihy.abz.cz\nDo obchodu » Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek Easybuy.cz\nDo obchodu » Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek Knihkupectví-papyrus.cz\nXYZ Hříchy pro čtenáře detektivek\nDo obchodu » Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek Knihkupectví chrpa\nSpecifikace Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek\nSedm nových detektivních příběhů s hádankou, sepsaných ve stejném duchu, jak je znáte z úspěšného televizního cyklu. Průvodkyní vám bude reportérka Denisa Králová, která se věnuje kriminálním kauzám a ... a dál?\nPorovnat ceny Dušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek\nDušan Klein: Hříchy pro čtenáře detektivek - parametry\nDetektivní povídky s hádankou - Sedm nových detektivních příběhů s hádankou, sepsaných ve stejném duchu, jak je znáte z úspěšného televizního cyklu. Klein Dušan: Hříchy pro čtenáře detektivek - Detektivní povídky s hádankou - Sedm nových detektivních příběhů s hádankou, sepsaných ve stejném duchu, jak je znáte z úspěšného televizního cyklu. Průvodkyní vám bude reportérka Denisa Králová, která se věnuje kriminálním kauzám a tak trochu si hraje na detektiva s kamerou a mikrofonem. Zkuste společně s ní pátrat po pachatelích zamotaných zločinů…


Jak PPF ušetřila 160 milionů • RESPEKT\nmobrazek_1280.gif • Autor: Respekt\nPPF má problém. Mocná finanční skupina ovládající majetek za desítky miliard korun – vlastní například televizi Nova, Českou pojišťovnu, eBanku, splátkovou firmu Home Credit či týdeník Euro – čelí podezření, že při povinném výkupu akcií obrala menšinové podílníky o více než 160 milionů korun. V poměru k jejímu mnohamiliardovému majetku se to může zdát jako pakatel, pro pověst PPF je ovšem důležitý: skupina až dosud zdůrazňovala, že její akcionáři nikdy nemohli mít důvod si stěžovat.\nPosudek za 14 dní\nPPF a její hlavní vlastník Petr Kellner zbohatli na kuponové privatizaci, kde hrál hlavní roli fond, známý dnes pod jménem PPF investiční holding. O něj také nyní jde. Předloni se skupina rozhodla stáhnout akcie holdingu z veřejného trhu – konkrétně se tak stalo na valné hromadě 12. března 2002 – a v takovém případě musí ze zákona nabídnout drobným akcionářům, že vykoupí jejich podíly.\nPPF sama navrhla výplatu ve výši 400 korun na akcii a na posouzení této sumy si objednala českobudějovického znalce Martina Zvěřinu. Už 26. března byl posudek hotov a zněl na 354 korun za akcii; cena navržená PPF byla tedy podle Zvěřiny víc než přiměřená. Holding pak od akcionářů vykoupil 488 tisíc akcií za celkem 195 milionů korun.\nJenže své podíly neprodali všichni. O necelého půl roku později se proto PPF rozhodla k dalšímu kroku: vyšachovat ze společnosti i zbylé…\nSlovensko kope za KIA


SPODNÍ PRÁDLO KUKLA\nUnisex funkční kukla a nákrčník v jednom. Vnitřní strana podšitá jemným fleecem pro ochranu hlavy před chladem. Ideální na zimní sporty. Kukla / Nákrčník Ploché švy Funkční prodyšný materiál – odvádí vlhkost od těla.. zde >>\nKvalitní dětská lyžarská kukla Litex - více barev. Materiál: 85% Polyamid + 15% Elastan Velikost: UNI.. Litex >>\nTermoaktivní kukla, která je vyrobená z příze ProClima. Kukla udržuje teplo a odvádí pot a vlhkost směrem ven od pokožky. Model má ploché švy a pružný otvor na tváře. Kukla se snadno přizpůsobuje každému tvaru hlavy a krku. Díky anatomickému tvaru je kukla při nošení pohodlná a komfortní. Použitý systém Hygiene F.. haster >>\nKukla Balaclava I black - XXL - černá eshop >>\nKukla Balaclava I Winner z materiálu silver + protection je skvělou ochranou celé hlavy včetně krku. Výborné k túrám a výletům, s možností úpravy dle počasí. Lehká a skladná. Možnost použití pod přilbu jako čepici nebo i jako šálu. Celoroční použití. Speciální tkanina je určená do nižších teplot, pro dlouhod.. Winner >>\nKukla Balaclava II grey - XXL - šedá eshop >>\nKukla Balaclava II Winner silver + thermo line je vyrobena z elastického materiálu uvnitř s příjemným plyšem. Je skvělou ochranou celé hlavy včetně krku, obzvlášť v zimních měsících. Možnost použití pod přilbu jako čepici nebo i jako šálu. Ocení hlavně lyžaři. Speciální tkanina je určená do nižších teplot, p.. Winner >>


Demagog.cz — Jan Zahradník\n„Je skoro polovina programového období a je proplaceno 8 % dotací.“\n„Vláda vyjednala výjimku na obchvat Budějovic, nikoli na trasu od Budějovic na státní hranici. Tam pořád EIA není.“\n„Když jsem byl hejtmanem, tak se zahájila a plně připravila výstavba dálnice z Tábora do Veselí.“\n„Mezi podnikateli je přebytek kapitálu, v bankách je nulový úrok v podstatě, nic z toho nemají.“\n„Poptávka po vlastněných bytech převyšuje nabídku.“\nO převisu poptávky nad nabídkou, který developeři v ČR nebudou schopní uspokojit, informovaly investiční portály mesec.cz či investicniweb.cz.\nDruhý z nich se odvolává na informace ze čtvrtletní studie (.pdf) developerských společností, kterou zpracovaly firmy CEEC Research a KPMG Česká republika.\n„...na stavbu (D3 - pozn. Demagog.cz), na kterou bylo vydáno posouzení vlivu na životní prostředí platné a najednou se ta EIA zhroutila. Mávnutím koaličního vládního kouzelného proutku je EIA pryč a musí se dělat znova.“\n„Především je třeba říct, že tato novela, kterou nám ministerstvo předkládá, jde vysoko nad rámec výtek, které nám adresovala Evropská komise. Zahrnujeme na naší národní úrovni taková ustanovení, která vůbec od nás nejsou vyžadována a která významně rozšíří byrokracii.\nDámy a pánové, myslím si, že nám nezbývá nic jiného než předloženou novelu zamítnout, přestat se bát Evropské unie. Dovoluji si požádat poslance vládního hnutí ANO, aby na svého kolegu pana ministra Brabce apelovali, aby se vymanil z vlivu ekologických aktivistů a přikázal svému ministerstvu připravit zákon pořádně, tak aby neškodil českému hospodářství. Dovoluji si proto navrhnout, abychom tento zákon v prvním čtení zamítli.“\n„Máme tady model, pod trasou zanádražní komunikace, kdy byly vykoupeny pozemky aktivitou města České Budějovice, i když investorem byl kraj.“


Předokenní rolety Šimanov, žaluzie, venkovní žaluzie Šimanov\nPotřebujete předokenní rolety Šimanov, žaluzie, venkovní žaluzie Šimanov. Úvod Produkty Kontakty Napište poptávku Ke stažení English Vaše názory •\n- Města - Předokenní rolety Šimanov, žaluzie, venkovní žaluzie Šimanov Předokenní rolety Šimanov, žaluzie, venkovní žaluzie Šimanov\nPotřebujete vnitřní a venkovní žaluzie a rolety Šimanov - venkovní markýzy, venkovní žaluzie, předokenní rolety Šimanov\nZabýváme se dodáváním a montáží všech typů stínění a doplňků: venkovní rolety, žaluzie, markýzy a sítě proti hmyzu v maximální kvalitě, dle specifických potřeb našich zákazníků. Kromě dodávky a montáže žaluzií (horizontální a vertikální žaluzie)Vám nabízíme také vnitřní rolety: interiérové rolety - látkové rolety, římské rolety, screenové rolety (venkovní i vnitřní) a japonské stěny. Venkovní stínění dělíme na venkovní markýzy, venkovní žaluzie, venkovní předokenní rolety Šimanov a okolí.\nŽaluzie jsou dostupné v 5-ti barevných odstínech Venkovní markýzy, předokenní žaluzie, venkovní rolety Šimanov\nMáte zájem o rolety, venkovní markýzy, žaluzie - vertikální žaluzie, horizontální a předokenní, venkovní rolety Šimanov a okolí.\nStínící technika: kvalitní hliníkové systémy - dodávky a montáže žaluzií (horizontální žaluzie, vertikální žaluzie, venkovní žaluzie). Nabízíme interiérové vnitřní rolety do oken (látkové rolety, římské rolety, screenové rolety a japonské posuvné stěny). V nabídce máme i venkovní stínění na okna: venkovní žaluzie, venkovní rolety, rolety Sunstop, venkovní markýzy. Horizontální, vertikální žaluzie a předokenní venkovní rolety Šimanov.\ngarážová vrata, brány, branky, ploty, zábradlí, parapety, zimní zahrady, okna, dveře, zastřešení bazénů, slunolamy, fasády, zastřešení teras a pergol, zastínění zimních zahrad, hliníkové pergoly, markýzy a látkové rolety Šimanov a okolí.\nUherský Ostroh, Blansko, Bystřice nad Pernštejnem, Doksy, Rokycany, Velké Pavlovice, Frýdlant v Čechách, Česká Kamenice, Šenov, Velešín, Libochovice, Dobříš, .. pokrýváme\nŽaluzie, rolety Šimanov


Hledání výrazu "prodám pětidílnou šatní skříň dekor javor" | Bazar nabytku online.cz\nHledání výrazu "prodám pětidílnou šatní skříň dekor javor"\nZobrazeno 0-12 inzerátů z 2627\nProdám 7 ks vojenských kovových postelí vč. 15 ks vojenských matrací. ...\nProdám, před rokem kupovanou, pohovku. Důvodem je stěhování. V odkazu níže stránka ze které jsem pohovku kupoval. Nedoporučoval bych demontáž poněvadž si nejsem jist že by po smontování pohovka držela pevně jako předtím. Rád pomůžu odnést do auta. V případě dotazů pište. https://www.nakup-nabytek.cz/calouneny-trojsedak-alto-3-orech-sv-hneda/ ...\nProdám velkou sedačku\nProdám velkou světlou sedačku ve velmi dobrém stavu, nepoužívanou, celková délka je 3m, šířka 1,75m, délka menšího dílu sedačky činí 1,98m a rozměry nejmenšího dílu jsou:0,81m x 0,61m. K sedačce náleží 3 kulaté polštáře a 3 polštáře ve tvaru čtverce, polštáře jsou červené barvy, ty jsou v ceně sedačky, původní cena: 24tis., sleva více než .... ...\nProdám velkou světlou sedačku ve velmi dobrém stavu, nepoužívanou, celková délka je 3m, šířka 1,75m, délka menšího dílu sedačky činí 1,98m a rozměry nejmenšího dílu jsou:0,81m x 0,61m. K sedačce náleží 3 kulaté polštáře a 3 polštáře ve tvaru čtverce, polštáře jsou červené barvy. ...\nŠatní stojan, bílý, ocelový, Ikea Mulig.\nVelmi pevný, stabilní, přesto lehký (nezničitelný). Velikost: 100 x 152 cm. Cena: 220,- Kč Mám 3.kusy. Mohu přidat i látkové organizéry, jeden zcela nový ! Brno, 778 010 344 ...\nVelmi praktická postel se skříňkami + matrací\nNabízím velmi praktickou postel se spoustou úložného prostoru ve formě skříněk s posuvnými policemi, zásuvek, boxů... Velmi skladná. Délka postele: 200.cm, výška 80.cm bez matrace, šířka: 90.cm. Matrace je součástí postele. Postel se dá velmi lehce složit. Je pevná, výborný stav, bez poškození. Brno, 778 010 344 ...


Ta naše muzika...ve filmu. Díl prvý | Sanctuary.cz\nNephilim | 11.06.2018 17:15\nPokud dostane fanoušek kinematografie otázku, aby vyjmenoval díla, ve kterých zazní nějaká ta gotika, dark electro a podobně, pravděpodobně vás dokáže zahltit obsáhlým seznamem. My z něj ovšem vyškrtáme všechna filmy a seriály, u nichž je umístění takové muziky nasnadě (hudební filmy, upírská, záhrobní, horrorová či jinak temná tematika). Pak nám zůstanou kousky, kde je temný hudební doprovod většinou nečekaným překvapením, které dokáže i dokonale pitomý biják průměrnému bubákovi zatraktivnit. A právě ty najdete v následujícím výčtu.\nU konce světa (The World's End, 2013)\nZačneme akční sci-fi komedií se Simonem Peggem a Nickem Frostem v titulních rolích. Režisér Edgar Wright nám servíruje další střelený příběh kombinující Pařbu ve Vegas a jeho vlastní kasovní majstrštyk Soumrak mrtvých. Vizáž hlavního hrdiny je jasně inspirována Andrew Eldritchem - však také triko The Sisters of Mercy prakticky nesundá. Klasika "This Corrosion" pak zazní ve filmu hned dvakrát.\nBlbý a blbější (Dumb & Dumber, 1994)\nUlítlá komedie stavějící na komice ústřední dvojice Jim Carey/Jeff Daniels svého času pobláznila především teenagery. Film plný kultovních hlášek, řady nechutností, trapných situací a občas i zvráceného humoru. A jestlipak jste si někdy všimli, že ve filmu zazní skladba "Red Right Hand" od Nicka Cavea?\nA co když je to pravda? (Just Like Heaven, 2005)\nBuďme upřímní, u filmu s tímto názvem se to dalo čekat. V romantické komedii s Reese Witherspoon a Markem Ruffalem zazní ikonická skladba The Cure hned dvakrát: Nejdřív v trochu unylé a nepřekvapivé coververzi od gruzínsko/britské jazzové zpěvačky Katie Melua, závěrečné titulky potom ovládá originál.\nCool akční jízda s výborným Jamesem McAvoyem, zde překvapivě záporáckým Morganem Freemanem a sexy roštěnkou Angelinou Jolie. Velká část filmu se natáčela v České republice, však také jedna ze stěžejních akčních scén se odehrává v Pendolinu :) Ještě předtím se ale hlavní hrdina plouží ráno do práce a k tomu mu vyhrává skladba "Every Day Is Exactly The Same" od Nine Inch Nails.\nS vyznamenáním (With Honors, 1994)\nKomedie, snažící se o hlubší poselství - to je čtvrtstoletí starý filmový výtvor, ve kterém si zahráli tehdy ještě nepříliš známí herci jako Brendan Fraser nebo Patrick Dempsey. A k tomu obstojný soundtrack, obsahující skladby od Duran Duran, Mudhoney, The Pretenders a navrch megahit "She Sells Sanctuary" od The Cult.\nA máme tu další romantickou komedii, tentokrát s Danem Cookem a Jessicou Albou. Čekali byste, že se do praštěného příběhu podaří vpašovat gotický hymnus "Bela Lugosi's Dead", dokonce v původní verzi od Bauhaus?\nMortal Kombat - Boj na život a na smrt (Mortal Kombat, 1995)\nFilmový přepis jedné z nejúspěšnějších počítačových her historie doprovodil extra výživný soundtrack, na který přispěli třeba Type O'Negative, Utah Saints, Sister Machine Gun nebo Orbital. Svou troškou do mlýna přispěl i Sascha Konietzko se svým dítkem KMFDM, finální verzi "Juke Joint Jezebel" ovšem trochu počechral soundtrackový mág Giorgio Moroder. V podobném duchu se veze i hudební doprovod k druhému pokračování filmu.\nMarie Antoinetta (Marie Antoinette, 2006)\nPokus o životopis rakouské princezny, kterou její matka Marie Terezie provdala za Ludvíka XVI. Historické reálie jsou doplněny překvapivým soundtrackem, na kterém se vystřídají např. New Order ("Ceremony"), Gang of Four ("Natural's not in It"), The Cure ("Plainsong"), nebo prastarý hit Siouxsie and the Banshees ("Hong Kong Garden").\nHvězdná pěchota (Starship Troopers, 1997)\nKontroverzní sci-fi román Roberta A Heinleina si vzal na paškál ještě kontroverznější režisér Paul Verhoeven a stvořil svěží akční jízdu (která s původní předlohou nemá až tolik společného). A jestlipak jste v jedné ze scén rozklíčovali skladbu "I Have Not Been to Oxford Town" od Davida Bowieho? Pokud ne, nevěšte hlavu - zpěvačka a skladatelka Zoe Poledouris totiž kromě aranží přepracovala i část textu a za odměnu si mohla vokalistku ve filmu i zahrát.\nBeverly Hills, 90210 (Beverly Hills 90210, 1990-2000)\nDnes už si asi málokdo z mladé generace dokáže představit, jakým kultem byl v 'devadesátkách' seriál pojednávající o dvojčatech Walshových a jejich spolužácích. A i když se jednalo o čistokrevnou komerční slátaninu s výchovným podtextem, občas člověk musel povytáhnout obočí, co se tu objevilo za hudební doprovod. Nejoblíbenější byl z našeho pohledu patnáctý díl druhé série, kde Brandon požije drogu a David se opije do němoty po dvou deci whisky. Kromě remixu skladby "Go" od Tones on Tail tu zaduní i track "Dominion" od The Sisters of Mercy. Nakonec to všichni společně proberou a všechno dobře dopadne.\nDostali jste chuť zapátrat po dalších podobných filmech? Jen do toho - ostatně i my už pracujeme na dalším dílu :)\nAladar Po, 2018-06-11 18:53\nSoundtracky Mortal Kombat byly vyborny. :) Jeste tam chybi Psykosonic a The Immortals, co udelali titulni skladbu, Praga Khan, kterej to delal, byl zakladatel Lords of Acid. Jeste si pamatuju, ze v Doomsday hrala Siouxsie, ale nevim, jestli to neni prave jeden z tech vyskrtlejch filmu. :)\nsin Po, 2018-06-11 18:55\nMě v kině rozsekala vtipně použitá "Disintegration" v Ant-Manovi : https://www.youtube.com/watch?v=-TsqVnyZiHM Závěrečná scéna "Navždy Spolu". Ta byla taky pěkná : https://www.youtube.com/watch?v=CK2LgGcCbAI A ještě mě napadl film Haunter, kde hlavní hrdinka celou dobu na sobě má triko Siouxsie & The Banshees, pouští si to do sluchátek, a v pokoji má plakáty Bowieho, Depeche Mode, a dalších... :)\nwuxia Út, 2018-06-12 07:44\nKlasická chyba: "se Simonem Peggem a Nickem Frostem v titulních rolích". Simon Pegg a Nick Frost v tomhle filmu hrajou hlavní role, nikoliv titulní. Leda že by jeden hrál "konec" a druhej "svět".\nmudr Út, 2018-06-12 09:55\nFilm The Guest (2014) Kromě toho, že ten film je naprosto boží 80's retro, tak tam jsou songy od Clan of Xymox, Sisters of Mercy a nějaký 80's synthwawe (Survive). Ale je to horror/thriller.\nPetr Út, 2018-06-12 16:42\nNevzpomenu si na jméno, ale jde o film z devadesátých let, hraje v něm tuším James Spader a je tam scéna, kdy přijdou do nějakého nočního podniku a tam hudba od Skinny Puppy.\nPetr Út, 2018-06-12 16:45\nNašel jsem, je to trochu starší než jsem myslel: Bad Influence (1990) https://www.imdb.com/title/tt0099091/soundtrack WHO'S LAUGHING NOW Written and Performed by Skinny Puppy\nAladar Út, 2018-06-12 16:59\nJo, to mi jeste pripomelo Johnnyho Mnemonica. Puvodni soundtrack delali Black Rain (industrial z tehdejsiho Fifth Colvmn), a do americky verze pak misto toho procpali vetsinou genericky techno, ale je tam super scena, kde ukazuji celej ten Sprawl (myslim?) a hrajou k tomu KMFDM, vubec bych to necekal, ale sedlo to k tomu perfektne.\nJaeger Ne, 2018-06-17 12:04\nAni v nasich luzich a hajich nemusime chodit daleko. Ve filmu UŽ Zdenka Tyce z roku 1995 zazni nekolikrat dve skladby od Laibach z Opus d-i (1987). Prave titulni Opus d-i (Life is live) a tusim Geburt einer Nation.\nwuxia Po, 2018-06-18 09:49\nJaeger: Ano, Geburt einer Nation tam zní. Krom toho i Frank Black.\nČervencové horornovinky 02. 07. 2015\nRecenze Blutengel – Monument 21. 06. 2013


Přechod u Hvězdy bude za měsíc bezpečnější, řidiči budou muset brzdit - iDNES.cz\n22. května 2014 9:11, aktualizováno 9:11\nNa přechod pro chodce u obchodního centra Hvězda před dvěma lety zemřela patnáctiletá dívka. Nepřežila střet s autem. V okolí nyní vyrostlo dopravní hřiště, bylo proto potřeba změn. Rizikový přechod by tak do měsíce měl být výrazně bezpečnější.\nPřechod u Hvězdy bude bezpečnější. Ilustrační snímek | foto: Profimedia.cz\n"Doprava bude po ukončení rekonstrukce svedena ze dvou jízdních pruhů na každé straně vozovky do jednoho. Řidiči tím pádem budou muset při příjezdu zpomalit," vysvětluje princip úpravy Tomáš Pospíšil z technických služeb.\nÚpravy přechodu, na němž vznikne místo pro případný cyklopruh, už dlouho žádala komise místní samosprávy a volala po nich rovněž nedaleká základní škola.\n"Do úprav jsme se pustili, abychom zvýšili bezpečnost chodců. Navíc zde vyrostlo ještě dopravní hřiště, takže je potřeba pamatovat i na to, že do těchto míst zamíří další děti," obhajuje nutnost úprav náměstek primátora Martin Soukup.\nV březnu 2012 se na přechodu stala tragická nehoda. Dívka s kolečkovými bruslemi na nohou tehdy přejížděla v tomto místě silnici. V tu samou chvíli však projížděl hradeckou Štefánikovou ulicí třiadvacetiletý řidič vozem Opel Vectra a bruslařku na přechodu srazil.\n"Chodkyně utrpěla vážná zranění, se kterými ji záchranka převezla do Fakultní nemocnice v Hradci Králové. Dechová zkouška u řidiče opelu byla negativní," uvedla tehdy královéhradecká policejní mluvčí Ivana Ježková. Dívka o několik hodin později zraněním podlehla.\nTémata: Tomáš Pospíšil, Martin Soukup, Hradec Králové (město), Opel, Královéhradecký kraj, obchodní centrum, Tomáš Pospíšil, základní škola, Hradec Králové, Nehody Hradec Králové\nTřiadvacetiletý řidič, který v březnu srazil patnáctiletou dívku na bruslích na přechodu v Hradci Králové, dostal...\nProdej, stavební pozemek, 2886 m2,…


Euro kvůli výbuchům v Bruselu ignoruje pozitivní makro-čísla\nInvestice | 22.03.2016 14:55:08\nBřezen přináší v náladách mezi podnikateli v eurozóně obrat k lepšímu. Jak indexy podnikatelských nálad PMI, tak index německé podnikatelské nálady Ifo lehce vzrostly.\nIndex pondikatelské nálady PMI tak smazal ztráty z počátku roku vyvolané čínským strachem. Dnešní čísla by byly za normálních okolností byla povzbudivá pro euro i evropské akcie. Dnešní exploze na letišti v Bruselu ale jakýkoliv pozitivní efekt makro-čísel vylučuje. Euro po ránu naopak více než 0,5% ztrácí.\nPřes celkové pozitivní vyznění, ale průměr podnikatelských nálad za první kvartál zůstává relativně nízko (nejníže za poslední rok) a stávající nálady v průmyslu ukazují na růst ekonomiky eurozóny o 1,3-1,5 %. To je o něco méně, než je náš odhad pro růst ekonomiky pro první polovinu tohoto roku (1,6 %).\nPozitivní zprávou naopak je, že se v rámci PMI vylepšovalo především hodnocení nových objednávek. Vylepšení podnikatelské nálady zaznamenala většina koutů EMU, i když mezi jednotlivými regiony zůstávaly značné rozdíly. Největší německá ekonomika podle výsledků indexu Ifo zaznamenala zlepšení nálady napříč odvětvími – od maloobchodu po průmysl (výjimkou zůstává stavebnictví).\nVylepšení podnikatelských nálad do jisté míry souvisí se současnou lepší náladou na trzích – vyššími cenami komodit a akcií, které odráží aktuální pokles obav z prudkého přistání Číny. Tvrdá data mezitím spíše potvrzovala, že situace v ekonomice eurozóny zatím nebyla tak špatná. Lednový průmysl v eurozóně vzrostl o 2,8 % – nejrychlejší tempo růstu od poloviny roku 2011. Silná dynamika přitom přicházela z většiny klíčových odvětví (již se nejedná pouze o auta). I když takové tempo růstu průmyslu je pravděpodobně po zbytek roku neudržitelné a čínský strach může opět v dalších měsících zesílit, zatím to nepředstavuje pro růst bezprostřední riziko.\n16.07.201312.h - Evropa klesá kvůli německému zklamání, BCPP se ochotně přidává, euro silnější navzdory makru Vladimír Urbánek (Kurzy.cz)\n29.05.2013Kvůli pozitivním datům z USA euro včera vůči dolaru oslabilo Investiční bankovnictví (Komerční banka)\n10.05.2013Euro včera vůči dolaru oslabilo kvůli přiznívým číslům z USA Investiční bankovnictví (Komerční banka)\n25.01.2011Obchodování v Evropě končí díky pozitivnímu sentimentu z USA v černých číslech Markéta Höfferová (Kurzy.cz)\nEuro zřejmě bude kvůli výbuchům v Bruselu ignorovat pozitivní makro-čísla ...\nSamsung tahounem asijských trhů kvůli pozitivnímu výhledu\npondělí 19.2.2018 20:55:43


S dítětem na horách. Jak jsme učili Tobiho lyžovat? - Horydoly.cz - Outdoor Generation\nS dítětem na horách. Jak jsme učili Tobiho lyžovat?\nS manželem jsme od začátku našeho vztahu jezdili na hory několikrát ročně. Potom co Roman v práci povýšil, jsme si výrazně finančně polepšili. Ale s lepšími platovými podmínkami přišly i služební cesty a pracovní vytížení, které naše zimní dovolené výrazně omezilo.\nDobrá rada pro rodiče\nPři lyžování na sjezdovce dejte své ratolesti do kapsy lístek s jeho i svým jménem. Nikdy nevíte, co se může stát. Z kopce a na lyžích se dítě ztratí během 30 sekund. Vhodná je i píšťalka na provázku.\nKaždoročně aspoň vyrážíme po novém roce na týden do Alp. Roman si na horách odpočine od práce a já od starosti o domácnost a o našeho syna Tobiáška. Do dnešního roku, když jsme chtěli vyrazit na hory, se nám o Tobiho starala Romanova maminka. Tento rok jsme se, ale rozhodli, že je Tobi dost velký na to, abychom vyrazili na hory s ním a lyžovačku si i tak užili.\nCeloroční půjčovné se vyplatí\nProtože nemá Roman přes den moc volného času, zůstaly přípravy na lyžovačku na mě. Jezdíme pokaždé do stejného střediska, je tam hodně sjezdovek na to, aby nás neomrzely a dostatečný servis včetně wellness, abychom parádně zrelaxovali.\nVýbavu máme zánovní, jediné co zbývalo před odjezdem zařídit, byla výbavička pro Tobiáše. I když jsme zprvu přemýšleli nad nákupem nových lyží a lyžáků, po delším zvažování jsme se rozhodli lyže mu půjčit. Půjčovny umožňují i výpůjčku na celou sezonu, která stále finančně nedosahuje výše koupě nových lyží.\nV půjčovně Happy Sport mi mé rozhodnutí půjčit si lyže schválili, ale když jsem se začala koukat po hůlkách, dozvěděla jsem se, že: „do začátku děti hůlky nepotřebují, musí se soustředit na to, co dělají jejich nohy a hůlky by jim překážely. Hůlky u začínajících dětských lyžařů můžou být pro dítě nebezpečné“.\nAle finance nebyly důvod, proč jsme zvolili půjčovnu. Tobi roste jako z vody a jestli bude po tátovi, bude z něj pořádný řízek. Nové lyže by mu byly za chvíli malé a co pak s nimi? Jistě dají se dát do bazaru nebo prodat na internetu, ale to jsou starosti navíc. Navíc kdo říká, že ho lyžování bude bavit?\nSeznamte ho se sněhem\nPodle diskusí a článků na internetu je důležité, aby si dítě vytvořilo ke sněhu kladný vztah hned na začátku, než ho poprvé postavíte na lyže.\nSe sněhem se Tobiášek seznámil hned jako miminko a když nasněží je problém ho z venku dostat, aniž by nenásledoval pláč, že si chce ještě hrát. Koulujeme se, stavíme sněhuláky a děláme andělíčky.\nLyžařská školka děti baví\nRozhodli jsme se na horách vyhledat dětskou lyžařskou školku. Nechceme našeho malého naučit špatným návykům a cena za školku není zas tak vysoká. Určitě stojí za to, že si vaše dítě neosvojí žádné špatné návyky, které my samouci máme.\nV lyžařské školičce začínají děti nejčastěji ve věku 3-6 let. Někdy je možné začít dříve, u každého dítěte je to ale individuální. My jsme začali s Tobiáškem ve 3,5 letech.\nInstruktoři jsou moc příjemní a s dětmi to umí. Mají s nimi svatou trpělivost a co je hlavní, děti je respektují.\nMnoho rodičů učí své děti samo, chvíli jsme to s manželem také zvažovali, ale poté co jsem viděla, jaké zkušenosti mají instruktoři, jsem našeho rozhodnutí svěřit jim Tobiho do rukou nelitovala.\nVýuka probíhala formou hry a určitě pomohlo také to, že tam Tobiášek nebyl sám ale s dalšími dětmi. Po seznámení se sněhem a s lyžemi přišla na řadu samotná jízda.\nInstruktor na lyžích před Tobiáškem couval a držel mu špičku u sebe, aby se mu nepřekřížily a nespadl. Když jsem viděla, jak ho lyžování baví, věděla jsem, že budeme celá rodina jezdit pravidelně.\nPo 4 dnech ve školičce, kdy trénink probíhal dvoufázově – hodinu dopoledne a hodinu po obědě, zvládl Tobiášek samostatnou jízdu na sjezdovce. Naučil se základy velmi rychle, určitě rychleji než s námi.\nHappy Sport na Horydoly\nHappy Sport se přestěhoval do Řep\nRozhovor s Petrem Křivánkem (VIDEO)\nJak ušetřit na lyžařské dovolené?\nNovinky 2015/2016: Atomic, Head, Fischer, Lyže pro fajnšmekry\nHistorická jízda motorákem a metrem po Praze\nDopravní podnik hlavního města Prahy a Klub železničních cestovatelů pořádají unikátní projížďku po Praze historickým motorákem a historickým metrem. Jede se pouze 19. ledna a 16. března v 10 a 14 hodin.... celý článek\nTři králové nebo tři mudrci\nVýstava v Botanické zahradě Praha: Vánoce v babiččině chaloupce\nBotanická zahrada Na Slupi v Praze pořádá tradiční Vánoční výstavu. Letos je inspirovaná staročeskou kuchyní, zdobením a také zaniklými řemesly. Ve sklaníku Přírodovědecké fakulty dýchá kouzlo jednoduchosti.\n6. ledna roku 1 našeho letopočtu dorazila do Betlému záhadná parta. Říká se jí Tři králové, spíše to ovšem byli kazatelé, nebo mágové, případně mudrci či dokonce učení muži. Nejspíš to\nKNIHY POD STROMEČEK Knížka pod vánočním stromkem je obvyklý dárek. Nechte se inspirovat minirecenzemi na poslední chvíli. Ještě je čas zajít do knihkupectví a koupit vybrané publikace. Vybíráme z knih, které vyšly\nStředočeské betlémy roku 2018\nZajímavé betlémy představuje muzeum v Příbrami. Obec Máslovice se chlubí betlémem z pravého másla. Na zámku Loučeň je k vidění mnoho nazdobených vánočních stromečků.\nZapalovač Praha, Poutníci, Norská 25.-27.1. Školení dětských vedoucích 25.1.\nKouzlo starých hraček - výstava Rýmařov, muzeum 6.12.-27.1. 27.1.


Jak hubnout, když jste časově vytížení? Máme 7 tipů. | Rehabilitace.info\nJak hubnout, když jste časově vytížení? Máme 7 tipů.\t4.83/5\t(18)\nVydáno v kategorii: Dieta a hubnutí, Zajímavosti, Zdraví | Dne: 17 července, 2017 | Autor: Tým rehabilitace.info\n1. Bez snídaně to nejde\n2. Jezte pravidelně a dostatečně\n3. Mlsejte jedině zdravě\n4. Najděte si čas na pohyb\n5. Neseďte, když můžete stát\n7. Víkendy využijte na maximum\nJak hubnout, když pro samou práci nemáte na nic čas?\nChcete zhubnout, ale jste natolik vytížení, že nezvládáte klasické diety, které jsou spojeny i s náročnější přípravou jídla? Podívejte se s námi na pravidla správného hubnutí, která jsou určená pro všechny vytížené z nás, kteří nejsou spokojeny se svou postavou a chtějí s ní něco dělat. Jak se budete moci přesvědčit i vy, cesta k dokonalé postavě není zase až tak složitá, jak si sami můžete myslet. Stačí se jenom držet našich 7 rad.\nMnoho vytížených lidí dělá jednu poměrně výraznou chybu. Vynechávají snídani. A to je opravdu velký problém, který způsobuje to, že zkrátka a jednoduše nezhubnete. Snídaně je důležitá hlavně proto, že hned od rána dokáže dobře nastartovat váš metabolismus, což zajistí, že tuky budou spalovány rychleji, než když budete hladoví. Navíc snídaně vám dodá potřebnou energii, zasytí vás, a to znamená, že během dopoledne nebudete mít hlad, který vede spíše k nezdravému mlsání. Snídaně je tedy naprostý základ, a pokud se této rady držet nebudete, půjde vám hubnutí jenom velmi těžko.\nUrčitě je dobré vědět, i co je správné snídat. Ne každá snídaně je ta správná. Pokud hledáte tipy na dobrou volbu, určitě nezapomínejte na to, že snídaně by měla být zdravá, měla by vám dát energii a neměla by obsahovat příliš jednoduchých cukrů. Když se podíváme na osvědčenou klasiku, je hitem kombinace:\nJogurtu nebo mléka\nOvoce nebo ořechů\nPřípadně ještě med\nPodívejte se na TOP 10 zdravých snídaní. Budete mít inspiraci na super snídani :)\nDiety, u kterých máte dostatek času na přípravu, i konzumaci jsou spojeny s jistotou toho, že vaše tělo bude mít dostatek správných živin po celý den. To následně povede k faktu, že nebude mít potřebu ukládat a zároveň budete současné tukové zásoby spalovat. Co ale v případě, kdy 5 jídel denně nezvládáte? Potom je třeba jejich přísun omezit, a to na 3. Tedy na snídani, oběd a svačinu. Vždy byste měli dbát na to, že daná jídla je vhodné konzumovat ve stejných časech. Díky tomu váš metabolismus získá určitý řád, což vám v cestě za dokonalou postavou rozhodně pomůže. Dále platí i to, že byste poslední jídlo dne neměli konzumovat těsně před spaním, ale ideálně pár hodin před tím, než půjdete spát. Ideálně tak 3 hodiny před spánkem.\nA jak je to s množstvím jídla, které budete jíst? Určitě je dobré myslet na to, aby ho bylo dostatečné množství. Diety založené na hladovění rozhodně nejsou správnou cestou k cíli. Dále nesmíte opomíjet ani fakt spojený s tím, že snídaně a oběd by měla být na množství jídla a energetického přísunu bohatší, než večeře. Tu už je dobré zvolit jenom lehčí. Jak proto, že během spánku tělo netráví tak intenzivněji, tak i proto, že přejídání večer může způsobit horší spánek.\nČas od času se mohou objevit chutě na něco nezdravého. Pokud tento stav přijde, snažte se mlsat skutečně jenom zdravě. Cest, jak na to, je hned několik. Primárně by vaším cílem mělo být odolat všemu, co je primárně nezdravé. Tedy jídlům, která přinášejí jenom prázdné kalorie, nebo jednoduché cukry. Dokonalou ukázkou můžou být například smažené lupínky, stejně jako to mohou být sladké tyčinky a zákusky. Těm se prostě vyhněte.\nPokud chcete hubnout a ráno, odpoledne neb o večer vás takzvaně honí mlsná, je třeba začít improvizovat. Pokud už nedokážete odolat, a máte chuť na něco sladkého nebo křupavého, zkuste sáhnout spíše po něčem zdravém. Naším třep je:\nČokoláda s velkým podílem kakaových bobů – 80% kakaa a výš\nČerstvá mrkev nebo paprika\nPrávě to jsou náhražky za skutečně nezdravé pokrmy. I když v případě čokolády nebo sladkého ovoce se nejedná o pokrmy úplně zdravé, stále se nejedná o jídla, která patří do kategorie úplně zakázaných. Navíc nezapomínejte také na to, že roli hraje také zkonzumované množství. Takže ne celé čokoláda, ale pár kostek, ne kilo ovoce, ale pár kousků.\nPoslední náš tip se týká pohybu. I když platí, že na hubnutí má stále větší podíl strava než pohyb, nesmíme opomíjet to, že i ten je velmi důležitý. Je jasné, že pokud patříte mezi vytížené jedince, jenom těžko ve svém rozvrhu najdete čas, kdy byste mohli na 1 – 2 hodiny vyrazit za sportem. Je proto třeba hledat jiné možnosti pohybu a začít improvizovat.\nMůžete například vyrazit do práce na kole, což je v některých městech často i rychlejší, než jízda autem. Stejně tak nezapomínejte také na to, že i chůze je druhem pohybu a čím více jí během dne máte, tím lépe. Například cestou z práce můžete při jízdě MHD vystoupit o 2 zastávky dříve a zbytek cesty můžete jednoduše dojít. I když se bude jednat jenom o stovky metrů, měsíčně to bude pár kilometrů. A rázem se jedná o pohyb, který se počítá. Stejně tak můžete improvizovat v kancelářské budově, nebo v domě, kdy bydlíte. I když máte možnost jet výtahem, nevyužívejte ji. Dejte si několik pater pěšky po schodech. Uvidíte, že i toto je velmi dobrá cesta k tomu, jak si najít čas na pohybovou aktivitu a nijak výrazně neměnit svůj pracovní režim.\nIdeální je vstát ráno o něco dřív a dát si jízdu na rotopedu nebo si jít zaběhat do parku. Večer, když jste unaveni z práce se prostě ke sportu nedonutíte, tak to prostě je. Budete unaveni. Takže sportujte ráno, vstaňte třeba v 5 a 45 minut jezděte na rotopedu nebo jděte ven chvíli běhat. Vaše tělo si zvykne, nebojte. Tělo si zvykne na všechno. Na lenost i aktivitu. Takže ho trošku trénujte. Bez výmluv.\nVyužijte každou možnost k pohybu. Často telefonujete? Choďte u toho. I tento pohyb se počítá.\nNajděte si čas na kvalitní spánek. Jinak nebudete mít energii na nic. Chybějící energii budete zase dohánět sladkostmi a je to začarovaný kruh. Prostě si najděte čas na vašich 7 hodin spánku.\nO víkendu nepracujte a využijte svůj čas pro regeneraci. Tím ale nemyslíme válení u televize. Ale spíše aktivní odpočinek. Vyrazte na víkend. Jeďte někam na kole. Jděte plavat. Možností je plno. Zajděte do obchodu a nakupte zdravé potraviny na celý týden, v pracovních dnech na to třeba nebudete mít čas.\nA co říci na závěr? Uvědomte si, že život máte jen jeden. Pokud máte takový život, že nestíháte nic a jen pracujete od nevidím do nevidím… není čas na změnu? V důchodu třeba budete litovat toho, že jste nežili lépe. Vždy se dá život změnit k lepšímu. Tak popřemýšlejte.


Příbalový leták Elli MenoOsteo FORTE 90 + 30tob. ZDARMA\nElli MenoOsteo FORTE 90 + 30tob. ZDARMA\nTRÁPENÍ S MENOPAUZOU? ZAMÍTNUTO!\nElli MenoOsteo FORTE je doplněk stravy, který obsahuje dva unikátní komplexy speciálně vyvinuté pro potřeby ženského organizmu nacházejícího se ve fázi přechodu a po přechodu.\nV přípravku Elli MenoOsteo FORTE se kromě jiného snoubí extrakt z jetele lučního, který pomáhá udržovat klidný a pohodlný přechod, přičemž je zároveň prospěšný pro pevnost kostí, a extrakt ze šištic chmele otáčivého,jenž napomáhá ženám vyrovnat se s příznaky spojenými s menopauzou, jako jsou návaly horka, pocení, neklid a podrážděnost.\nMeno™ – pro klidný a pohodlný přechod díky extraktu z jetele lučního Extrakt z jetele lučního je prospěšný pro kardiovaskulární systém, pro pevnost kostí a zároveň pomáhá udržovat klidný a pohodlný přechod. Extrakt ze šištic chmele otáčivého přispívá k optimální relaxaci, ke zdravému spánku a pomáhá ženám vyrovnat se s příznaky spojenými s menopauzou, jako jsou návaly horka, pocení, neklid a podrážděnost.\nOsteo™ – pro přirozený stav kostí díky vápníku, vitaminu D3 a K2 Vápník je potřebný pro udržení normálního stavu kostí a také přispívá ke správné činnosti svalů.\nVitamin D3 přispívá k udržení přirozeného stavu kostí, k normálnímu vstřebávání vápníku a zároveň i k udržení obvyklé hladiny vápníku v krvi.\nVitamin K2 přispívá k udržení normálního stavu kostí a k přirozené srážlivosti krve.\nSložení: (5) Vápník (granulovaný uhličitan vápenatý), suchý extrakt z plodů sóje (Glycine max) standardizovaný na 40% obsah izofl avonů, (1)suchý extrakt ze šištic chmele otáčivého (Humulus lupulus) standardizovaný na 8 – 12 % izoflavonů, plnidlo: inulin; protispékavá látka: stearan hořečnatý; 2suchý extrakt z jetele lučního (Trifolium pratense) standardizovaný na 10 – 30 % izofl avonů, (3)vitamin K2 (menachinon), protispékavá látka: oxid křemičitý; vitamin B2(ribofl avin), kyselina listová (kyselina pteroylmonoglutamová), (4)vitamin D3(cholekalciferol), vitamin B12 (kyanokobalamin), tobolka: želatina, barvivo:oxid titaničitý.\nDoporučené dávkování: Užívejte 2 tobolky denně. Pro rychlejší nástup účinku je možné po dobu prvních 14 – 21 dnů užívat 3 tobolky denně. Pro dosažení dostatečně příznivého účinku je vhodné přípravek užívat dlouhodobě 3 – 4 měsíce.\nUpozornění: Nepřekračujte doporučené denní dávkování. Ukládat mimo dosah dětí! Přípravek není vhodný pro dospívající dívky. Nedoporučuje se užívat v případě přecitlivělosti na některou obsaženou složku. Současné užívání s léky konzultujte s lékařem nebo lékárníkem. Není určeno jako náhrada pestré stravy. Není vhodné pro těhotné a kojící ženy.\nObsah balení: 60+15 Výrobce: Simply You Pharmaceuticals a. s., Roháčova 188/37, 130 00 Praha 3, ČR, EU. Bezplatná


Apartment Hottenroth.1 - NEJLEPŠÍ CENY ubytování ve městě Warmensteinach\nApartment Hottenroth.1Apartmá-, Warmensteinach, Warmensteinach, Německo, 95485 - Zobrazit na mapěVelmi dobré7,8Na základě3hodnoceníApartment Hottenroth.1Zobrazit více fotografiíZobrazit více fotografiíZobrazit všech 22 fotografií\nApartment Hottenroth.1 – podrobnější informace\nV průběhu návštěvy města Warmensteinach se budete cítit jako doma v hotelu Apartment Warmensteinach 1, nabízejícím kvalitní ubytování i obsluhu. Odtud mohou hosté užívat snadný přístup ke všemu, co může toto živé město nabídnout. Díky své výhodné poloze, nabízí hotel snadný přístup k místům, která musíte vidět. Využijte bohatství bezkonkurenčních služeb a vybavení v tomto hotelu ve městě Warmensteinach. V hotelu si můžete vychutnat výběr špičkového vybavení, jako jsou rodinný pokoj, grilovací zařízení . Kvalita ubytování v hotelu byla pečlivě stanovena na nejvyšší stupeň komfortu a pohodlí. V některých pokojích hosté můžou využívat balkon/terasa, LCD televize / plazmová obrazovka, mikrovlnná trouba, myčka na nádobí, sprcha. V hotelu je k dispozici kompletní seznam rekreačních zařízení, včetně sauna, zahrada. Ať je důvod vaší návštěvy jakýkoliv, hotel Apartment Warmensteinach 1 je skvělou volbou pro váš pobyt ve městě Warmensteinach.\nInformujte prosím Apartment Hottenroth.1 o svém předpokládaném čase příjezdu předem. Tuto informaci můžete napsat do políčka pro zvláštní požadavky při rezervaci nebo se obraťte přímo na ubytování. Kontaktní údaje jsou uvedeny v potvrzení rezervace. Upozorňujeme, že celá platba za rezervaci musí být uhrazena před příjezdem. Interhome Vám zašle potvrzení s detailními údaji o platbě. Poté, co bude přijata celá platba, obdržíte e-mail s informacemi o objektu včetně adresy a místa vydání klíčů. V den příjezdu se vyžaduje složení zálohy ve výši 200 EUR za případné způsobené škody. Záloha Vám bude v plné výši vrácena, pokud nebudou při kontrole ubytování zjištěny žádné škody.\nWarmensteinach Ubytovacích zařízení


Interiérové pořady, které stojí za to vidět | Tereza Zmátlová\nPoslední dobou se internet hemží celou řadou doporučení, jaký filmy a pořady v karanténě zkouknout. Nevím jak vy, ale já jsem za celou dobou zhlídla jeden film, nějak nestíhám no….. Nicméně, pokud přeci jen trochu toho času máte, brouzdáte po Netflixu a nevíte, co si pustit, mám pro vás doporučení na super interiérové pořady, které si myslím, že stojí za to!\nMůj velmi oblíbený pořad o tom, jak lidé ve Velké Británii staví nebo přestavují své vysněné domy. V Anglii běží už pěkných pár let (od roku 1999) a má několik sérií. Každý díl vás provede celým procesem od návrhu až po návštěvu zfinalizovaného domu. Dozvíte se ale hodně i o tom, jak stavbu příslušná rodina prožívá, nebojí se ukázat i různé těžkosti a problémy, které se vyskytnou. Někdo musí třeba po celou dobu stavby bydlet v karavanu, aby to finančně utáhl. Někomu finance v průběhu stavby dojdou, a tak podobně. Všechny stavby jsou něčím originální – mezi moje nejoblíbenější patří třeba stavba domu v jeskyni, přestavba vodní věže v Londýně, dům postavený z betonu. Hodně mě baví Kevin McCloud, který Grand designs uvádí. Je z něj cítit nakažlivé nadšení pro věc, je vidět, jak s každou rodinou stavbu jejich vysněného paláce prožívá a navíc je to fakt sympaťák. Mimoto v pořadu uvidíte krásnou anglickou přírodu. Na Netflixu je momentálně 15. řada z roku 2017, ale průběžně se série mění. Některé díly najdete taky na Youtube.\nFotografie je z www.netflixu.cz\nIDM je soutěž, která běžela v anglické TV a Netflixu jako novinka vloni. Je to osmi dílná soutěž interiérových designérů (profesionálů i amatérů), kteří v každém díle dostávají za úkol navrhnout a vytvořit v poměrně krátkém čase nějaký komerční prostor – hotel, kadeřnický salón, skejťácký obchod a tak podobně. Nejprve pracují v týmech, ve finálových kolech už pak soutěží každý sám za sebe. Na téhle soutěži mě baví sledovat kreativní proces jednotlivých návrhářů, jak postupují při vymýšlení a při realizaci, obzvlášť když mají poměrně omezený rozpočet i čas. Navíc jsou opravdu nápadití, nebojí se barev, vzorů, různých zajímavých řešení, takže právě v tomto pořadu můžete načerpat spousty inspirace pro vaše bydlení. Uvidíte zde spousty natírání, lakování, renovování, dekorování, to vše velice barevné a kreativní. Kam se hrabou betonový stěrky a skandinávsky styl, který v Čechách už nějakou dobu kraluje. Výherce dostane zakázku snů na redesign hotelového lobby, baru a restaurace. Jo a tahle soutěž je plná emocí, takže se přiznám, že mě nejeden díl dojímal k slzám.\nFotografie proměněných soutěžních interiérů jsou z webu jedné ze soutěžících\nNicky Bamford-Bowes www.andthentheywentwild.co.uk\nPosledním pořadem je Stay here, který se zaměřuje na redesign realit na krátkodobý pronájem, tedy různých airbnb ubytování po celých Spojených státech amerických. V každém díle se proměňuje jeden takový prostor, třeba hausbót v Seattlu, dům na vinici v Kalifornii nebo historická hasičárna ve Washingtonu. A věřte, že ty proměny jsou opravdu veliké, nápadité a krásné. Pokud tedy máte nemovitost na pronájem a uvažujete o redesignu, tenhle pořad vám bude určitě velkou inspirací. Nejen že uvidíte spousty zajímavých interiérových nápadů a triků, ale také trochu „pocestujete“ po USA, což je v současné době bonus navíc.\nFotografie redesignovaného hausbótu jsou z portálu www.graymag.com\nA pokud vás shlédnutí těchto pořadů namotivuje k proměně vašeho bydlení, můžete si přečíst pár konkrétních návodů jak na to v mých starších příspěvcích. Třeba jak vybrat barvy do interiéru , nebo jak zrenovovat nábytek pomocí křídových barev , případně doporučení na vytvoření obrazové stěny. Samozřejmě vám ráda pomohu i osobně – mou nabídku služeb naleznete zde😊 Mějte se krásně.


Kulturní politika města - srovnání statutárních měst Ostrava, Brno, Liberec a Plzeň - PDF\nKulturní politika města - srovnání statutárních měst Ostrava, Brno, Liberec a Plzeň\nDownload "Kulturní politika města - srovnání statutárních měst Ostrava, Brno, Liberec a Plzeň"\n1 Kulturní politika města - srovnání statutárních měst Ostrava, Brno, Liberec a Plzeň Pro potřeby statutárního města Ostravy zpracovala Univerzita Karlova v Praze, Filozofická fakulta, Katedra kulturologie Praha, červen 2008\n2 OBSAH 1. Úvod Koncepčnost podpory kultury - Koncepční dokumenty Ostrava Brno Plzeň Liberec Hlavní poznatky a doporučení Financování kultury ve sledovaných městech v letech s výhledem na rok Podíl výdajů na kulturu k celkovým výdajům měst Financování městy založených kulturních institucí v letech Hlavní poznatky a doporučení Grantová podpora kultury v jednotlivých městech Kvantitativní hodnocení Grantová podpora kultury v Ostravě Grantová podpora kultury v Brně Grantová podpora kultury v Plzni Grantová podpora kultury v Liberci Hlavní poznatky a doporučení... 32\n3 Tento materiál zpracovala Katedra kulturologie Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze jako dílčí výstup komplexní analýzy současného stavu kultury ve městě Ostrava. Celou analýzu zpracovává v době od ledna do června 2008 na základě smlouvy pro potřeby statutárního města Ostrava. 1\n4 1. Úvod Základním předpokladem úspěšného ovlivňování podmínek kultury, a kulturní politika v moderním smyslu slova ničím jiným není, je dobrý program nebo koncepce. Proto byly analyzovány dokumenty koncepční povahy vybraných měst. Propracovaný program kulturní politiky má v současné době pouze město Plzeň, město Brno má pouze velmi stručný koncept podpory kultury. Všechna města však mají zpracovány programy strategického rozvoje, které s kulturou počítají. Město Ostrava přijalo také program rozvoje cestovního ruchu, který se zabývá i některými aspekty kultury. Šíře záběru strategických plánů měst však vylučuje možnost chápat oblast kultury v její úplnosti i v rozmanitosti jejích sociálních funkcí. S tímto vědomím je také třeba výsledky analýzy vnímat. Cílem bylo rozpoznání priorit v oblasti kultury v jednotlivých městech a posoudit jak se tyto priority promítají do programu podpory kultury. Dalším podstatným faktorem, který umožňuje analyzovat vztah měst ke kultuře je objem a strukturování prostředků určených na financování kultury. Proto byl dotazníkovým šetřením zjišťován podíl prostředků na kulturu vůči výdajům měst za posledních pět let. V souvislosti s potřebou posoudit fungování grantového systému byl stejným způsobem zjišťován podíl tímto způsobem rozdělovaných prostředků na celkových výdajích na kulturu. K výsledkům těchto zjištění je však potřeba přistupovat s určitou opatrností, protože jednotlivá města mají svá specifika, která neumožňují plnou srovnatelnost. Analýza grantového systému byla provedena na základě dvou typů podkladů. Prvním byly opět vyplněné dotazníky oslovených měst, druhým analýza dokumentů vztahujících se k tomuto tématu, zveřejněných na webových stránkách jednotlivých měst. 2\n5 2. Koncepčnost podpory kultury - Koncepční dokumenty 2.1. Ostrava Podstatný význam pro posouzení kulturní politiky města je její koncepční založení. Statutární město Ostrava koncepční dokument s tímto zaměřením zpracován nemá. Jisté koncepční záměry vztahující se k oblasti kultury je možné nalézt ve Strategickém plánu statutárního města Ostravy na léta Většina poměrně kusých zmínek je zahrnuta v pasážích dotýkajících se kvality života. V souvislosti s rozvojem lidských zdrojů a hospodářským rozvojem prakticky zmíněna není vůbec, ačkoliv podle našeho názoru zde představuje jeden z pohotových faktorů pozitivních změn (například v souvislosti s potřebou změnit negativní obraz města, podporou sytému celoživotního vzdělávání, rozvojem kreativity, kultivací sociálního prostředí, prevencí sociálně patologických jevů, oživení centra města atp.). Ve SWOT analýze kvality života jsou mezi silnými stránkami uváděny rozvinuté kulturní aktivity, kvalitní divadelní a hudební život, významné kulturní akce a rozvinutá grantová podpora. Velký rozsah industriálního kulturního dědictví, které představuje jeden z významných prvků kulturního potenciálu, je zmiňován jako silná stránka v souvislosti s hospodářským rozvojem, tj. rozvojem cestovního ruchu. Koncepční část této pasáže začínající dílčí vizí multikulturního města přátelského a vnímavého k potřebám svých obyvatel spatřuje zásadní problém v nevyvážené nabídce kulturních služeb a aktivit pro volný čas. Přičemž nevyváženost spatřuje především v nerovnoměrném rozmístění nabídky na území města a převažujícím adresování nabídky na mládež. Domníváme se, že nerovnoměrná dislokace nabídky je přirozeným jevem motivovaným mimo jiného ekonomickými, komunikačními a psychologickými faktory. Existence kulturních center a periférií je přirozeným stavem nabídky kulturních služeb nejen na území jednotlivých států, regionů i větších lokalit. Proto považujeme za rozumné řešit tento problém pouze v případě skupin, jejichž mobilita je omezena tj. dětí, seniorů a sociálně či zdravotně handicapovaných osob. Proto by měla být distribuce nabídky služeb orientovaná na tyto méně mobilní skupiny populace a intenzivněji podporována. Konstatování, že nabídka ve městě je zaměřena především na mládež, považujeme navzdory jeho omezené a velmi podmíněné platnosti, spíše za pozitivní hodnocení stavu než konstatování problému. Navrhovaná opatření a aktivity k jejich uplatnění je možné považovat za koncepční. Zásadní význam má bezesporu záměr rekonstruovat industriální kulturní památky a jejich využití pro volnočasové aktivity. Důležitou prioritou je podpora kulturních aktivit na veřejných prostranstvích a do jisté míry i podpora marketingu vybraných kulturních a společenských akcí. Záměr vybudovat městskou galerii se vzhledem k mimořádně rozsáhlé nabídce výstav výtvarného umění v řadě komerčních i nekomerčních galerií nejeví jako důležitý, pokud nezjistíme, že autoři měli na mysli vybudování výstavní síně pro pořádání významných výstav a nikoliv sbírkové instituce konkurující Galerii výtvarných umění zřizované Moravskoslezským krajem. Tento záměr by bylo možné realizovat účelnou rekonstrukcí některého vhodného objektu industriální architektury. 3\n6 Navzdory uvedeným výhradám by se analyzovaný dokument, tj. Strategický plán statutárního města Ostravy na léta , mohl a měl stát východiskem konceptu podpory kultury ve městě. Dalším dokumentem koncepční povahy dotýkajícím se sféry kultury je Koncepce cestovního ruchu města Ostravy aktualizovaná v roce Vzhledem ke svému poslání chápe kulturu instrumentálně, tedy jako komoditu, která je předmětem podnikání tohoto ekonomického odvětví, a proto nutně pomíjí její význam pro obyvatele města. Za příhodné produkty v oblasti kultury tak koncepce považuje především nabídku zábavy, památky a reprezentativní kulturní akce. Pokud jde o kulturní památky, je možné rozlišit mírné přecenění významu tradičních kulturních památek a věcné hodnocení kulturních památek industriální povahy. V jejich rekonstrukci, propagaci, zpřístupnění a propojení s již existujícími cíli cestovního ruchu spatřuje velkou a dosud jen málo využitou příležitost města. Další kulturní služby nejsou chápány jako nosný zdroj cestovního ruchu, ale jako jeden z prvků, kterým může být hlavní nabídka atraktivit doplněna. Ve strategických cílech a záměrech se Koncepce poněkud odlišuje od Strategie města. Nezdůrazňuje jako cíl překonání nerovnoměrnosti nabídky kulturních služeb, patrně proto, že pro návštěvníky města tento fakt nehraje žádnou roli. Obě koncepce se naopak shodují na významu industriálních kulturních památek a potřebě oživit centrum města. Prosazovaný záměr vybudovat centrum zábavy a volného času propojením komplexů industriálních kulturních památek s již využívanými lokalitami cestovního ruchu a jejich doplnění dalšími atraktivitami lze považovat za rozumné byť organizačně a ekonomicky neobyčejně náročné řešení. Strategické záměry Koncepce cestovního ruchu města Ostravy jsou konkretizovány v akčním plánu na léta 2006 a 2007 (vytvoření studie zabývající se využitím industriálního kulturního dědictví a jeho revitalizací, koncipování národních technických památek v dolní oblasti Vítkovic jako jádra zábavně poznávacího areálu, kultivace Stodolní ulice, rozvoj Zoo, vytvoření centra zábavy a volného času na Černé louce). I tento koncepční materiál může posloužit jako dílčí zdroj inspirace pro zpracování kulturní politiky města. 4\n7 2.2. Brno Statutární město Brno se v oblasti kultury opírá o dva zásadní dokumenty, kterými jsou Strategie pro Brno a Koncepce kultury v působnosti města Brna. První z nich v analytické části považuje za jeden z předpokladů dalšího rozvoje městskou památkovou rezervaci, vilu Tugendhat zapsanou v seznamu UNESCO, velký kulturní potenciál města byť s konstatováním, že jeho využití je ohrožováno nestabilitou financování. Ve SWOT analýze oblasti kvality života, jejíž součást kultura tvoří, jsou označeny za silnou stránku kultury města kvalita urbanistické struktury a architektury města a pestrá nabídka kulturních služeb. Za slabou stránku je pak považován špatný stav zařízení pro volný čas a nedostatečný přehled veřejnosti o nabídce kulturních služeb, za příležitost zapojení nevyužitých industriálních areálů do života města a možnost rozšířit nabídku služeb pro volný čas. Strategie vymezuje podporované aktivity mezi něž řadí především zlepšení informačního systému ve všech základních podobách, podporu kultury dostupné na veřejných prostranstvích a podporu nového využití brownfields. K těmto prioritám se pak přidružují cíle jako například dosažení vyšší atraktivity života ve městě, podpora volnočasových aktivit, podpora organizací nabízejících kulturní aktivity, podpora rozvoje kulturního života, zachování a využití kulturního dědictví včetně revitalizace nemovitých kulturních památek, zajištění modernizace infrastruktury kultury a podpora různorodé nabídky kultury v ulicích města. Koncepce kultury v působnosti města Brna je starší než Strategie pro Brno a některé z jejích cílů se v ní uplatnily. Jako dokument kulturně politické povahy zřetelněji chápe kulturu jako prorůstový faktor. Koncepce označuje za podstatný cíl udržení pozice druhého nejvýznamnějšího kulturního centra v České republice. Za předpoklad dosažení tohoto cíle považuje zajištění odpovídajícího ekonomického zajištění uměleckých a kulturních aktivit, především prostřednictvím organizací založených městem, městem pořádaných nebo spolupořádaných a účinného grantového systému. Druhým zásadním předpokladem je zajištění oprav a modernizace objektů sloužících kulturní činnosti. Vzhledem k době vzniku obsahuje cíle do roku 2003 z nichž některé byly splněny pouze částečně, protože je nacházíme i ve Strategii pro Brno (např. zkvalitnění informačního systému o nabídce kulturních služeb, zatraktivnění nabídky kulturních služeb mimo divadelní a koncertní sezonu, rozšíření nabídky kultury na veřejných prostranstvích, zkvalitnění infrastruktury). Část cílů byla splněna, část ztratila aktuálnost. Dlouhodobým cílem do roku 2010 je příprava rozvojového programu kultury města jako předpokladu jeho sociálního a ekonomického rozvoje. 5\n8 2.3. Plzeň Město Plzeň v současné době připravuje Integrovaný plán rozvoje města Plzně. Proto lze do současné doby považovat za aktivní Program rozvoje města Plzně z roku Kultura není v programu předmětem zájmu jako jev sám o sobě. Nemá samostatné postavení ani v analytické ani v programové části dokumentu. To odpovídá koncepci dokumentu. Je chápána převážně instrumentálně, a proto figuruje pouze jako předpoklad prezentace města a cestovního ruchu. Proto není zařazena mezi priority a cíle rozvoje, ale téměř výhradně jako jeho prostředek. Po minimálním zájmu o kulturu, demonstrovaném v celé analytické části včetně SWOT analýzy, s překvapením zjišťujeme, že kultura hraje velmi podstatnou, ba dokonce téměř určující, roli ve dvou ze tří rozvojových pilířů vize rozvoje Města Plzně. Na druhé straně je zřejmé, že zásadní dokumenty zabývající se kulturou, které byly k dispozici jako jeden z podkladových materiálů při tvorbě Programu rozvoje města Plzně (dále jen Program) a to Zpráva o stavu plzeňské kultury a návrh kulturní politiky města (dále jen Zpráva) a zejména na ni navazující Základní dokument kulturní politiky Města Plzně (dále jen Zásady) na aktuální verzi Programu nereagují. V koncepční části Programu, zejména v preambuli čtvrté kapitoly Vize rozvoje města Plzně, je přisuzován kultuře mimořádný význam ve druhém a třetím rozvojovém pilíři. Konkrétní i obecnější záměry jsou pak rozvedeny v prioritních oblastech, cílech a projektech, ze kterých se kultury dotýkají především cíl 3.2 Posílit městské funkce, 3.4 Vytvořit město jako umělecké dílo, 3.5 Zvýšit atraktivitu centra města, 6.1 Vytvořit nový a silný obraz města a 6.3 Prezentovat Plzeň jako progresivní město s vysokou společenskou a duchovní hodnotou života. Kulturní politika města je formulována v Základním dokumentu kulturní politiky Města Plzně schváleném zastupitelstvem města usnesením č Představuje velmi kvalitní a promyšlený dokument navazující na důkladnou analýzu podmínek kulturního života ve městě a kulturního života samotného. Jádrem dokumentu je sedm strategických cílů kulturní politiky města a vlastní zásady pro provádění kulturní politiky města. Formulace strategických cílů je vzhledem ke svému poslání nutně poměrně obecná. Jsou to cíle 1) Plzeň jako město občanů uspokojených kulturní nabídkou a příležitostí ke své vlastní tvorbě a jejímu uplatnění, i možností ke svému vzdělávání, 2) Plzeň jako společnost občanů vědomých si své kontinuity s předešlými generacemi, vědomých si historie, tradic a své příslušnosti k městu 3) Plzeň jako město soustavně pečující o mladou generaci, 4) Plzeň jako město soustavně pečující o menšinové skupiny obyvatel a dílčím způsobem cíle 5) Plzeň jako město přitažlivé pro obývání, návštěvu a investování, 6) Plzeň jako přirozený duchovní střed Plzeňského kraje a jako významné kulturní město v rámci České republiky, 7) Plzeň jako město otevřené komunikaci. Strategické cíle jsou dále konkretizovány v zásadách, které nejsou, jak by se dalo předpokládat, výhradně takticko-technologické povahy, ale obsahují zřetelné aspekty strategického pohledu v tom, že strategické cíle dílčím způsobem konkretizují nebo osobitě vykládají. Jde o následující zásady:1) Kulturní služby by měly adekvátně 6\n9 pokrývat poptávku a musí být dostupné všemu obyvatelstvu, 2) V podpoře provádění kulturních služeb a činností musí být vždy obsažen prvek veřejného zájmu, 3) Dosáhnout toho, aby veřejnost dostala nejlepší možnou hodnotu za peníze, které na službu vynakládá, 4) V rámci dotační politiky udržet přímé platby občanů za kulturní služby na únosné úrovni; uplatňovat systém slev pro vybrané služby a skupiny obyvatelstva, 5) V návaznosti na dlouhodobé cíle kulturní politiky stanovit konkrétní krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé (nejdéle však na 4 roky) programy, rozvíjející a realizující stanovené dlouhodobé cíle nebo aktuálně reagující na dobovou a místní problematiku, 6) Na základě analýzy výsledků prověřovat oprávněnost jednotlivých programů, poptávku ze strany veřejnosti a stanovit priority na každý rok, nejlépe však na čtyřleté období, s konkrétním dopadem do rozpočtu, 7) Realizovat koordinovaný informační systém pro komunikaci s veřejností včetně spolupráce se sdělovacími prostředky a pravidelných průzkumů veřejného mínění, 8) Posuzovat podporu kultury z veřejných zdrojů podle činností, 9) Instituce a organizace s přímou návazností na město zachovat jen u činností probíhajících kontinuálně, každodenně, nezastupitelně a jen tam, kde není účelné organizačně a ekonomicky tuto činnost zajišťovat jinak, 10) U institucí a organizací, které o prostředky de facto nesoutěží, odstranit činnosti, které se překrývají a jsou zároveň financovány z veřejných zdrojů, 11) U institucí a organizací, které budou zachovány, přijmout a financovat rozvojové programy, 12) Stanovit poslání a dlouhodobý cíl organizace, 13) U těchto institucí a organizací napomáhat vzniku vícezdrojového (kooperativního) financování, tj. sdružování prostředků z veřejných zdrojů na všech úrovních (stát, kraj, město, ale i veřejné fondy a nadace) i z privátních zdrojů (sponzoři, mecenáši i ve formě stálého partnerství), 14) U institucí a organizací přímo napojených na město jmenovat jejich ředitele na čtyřleté období, 15) Tam, kde je to účelné, napomáhat vzniku konkurenčního prostředí, 16) Tam kde je to účelné, delegovat provádění kulturních služeb na externí organizace, 17) Služby a činnosti neprobíhající kontinuálně, každodenně a nezastupitelně podporovat formou výběrových řízení a grantového systému, 18) V systému financování kultury pracovat s výrazným předstihem oproti současnému stavu a stanovit kritéria, jak pro vstup do systému, tak pro vyhodnocení (tzv.standardy), 19) V maximální míře navazovat smluvní vztahy, ve smlouvách stanovit normy a standardy na provádění kulturních služeb, definovat účel poskytnutých prostředků, monitorovat jejich plnění, stanovit kontrolní mechanismy a vyhodnocení kulturní služby nebo činnosti. U všech činností podporovaných z veřejných zdrojů dosáhnout pravidelné reflexe výsledků formou výročních zpráv nebo zprávou o vyhodnocení projektu, 20) Kulturní služby, činnosti, projekty, výsledky programů, využití a účelnost poskytnutých prostředků posuzovat radami nebo komisemi nezávislých odborníků (poradní sbory), 21) Podporovat kritickou reflexi umělecké tvorby, 22) Oceňovat nejlepší výsledky umělecké tvorby, interpretace a prezentace, 23) Pečovat o zvyšování kvalifikace pracovníků v kultuře, 24) Vytvořit průhledný a fungující systém, 25) Více prostředků na programy pro volný čas, děti, mládež, menšiny, 26) Do systému více zapojovat spoluodpovědnost především místních (obvodních) samospráv (pomáhat posílení obvodních úřadů v oblasti kultury), 27) Prosazovat zásadu, že s územním dopadem instituce (kulturní služby) by přímo úměrně měl růst podíl zdrojů z vyšších úrovní veřejné správy, 28) V systému uplatňovat zásadu: méně organizovanosti více dobrovolnosti. V další části dokumentu jsou pak konkretizovány úkoly v jednotlivých oblastech kultury. Dokument je postupně realizován. Problémem je, že nebyl doposud hodnocen ani aktualizován, byť aktualizace je připravena. 7\n10 2.4. Liberec Statutární město Liberec, stejně jako Ostrava, nemá zpracován žádný dokument strategické povahy zabývající se výhradně oblastí kultury či její podpory. I v tomto případě se můžeme při analyzování kulturní politiky města opřít pouze o dokument s daleko širším záběrem, kterým je Strategie statutárního města Liberec na léta přijatá a schválená v roce Její východiska jsou založena široce a konkrétněji s odkazem na lisabonskou strategii (i když její kulturní aspekt není přímo zmíněn) a strategické dokumenty České republiky mající povahu vládních usnesení z nichž pouze Strategie regionálního rozvoje ČR pro léta výslovně zmiňuje kulturu jako jednu z priorit. Poměrně úzce je Strategie spjata se Strategií rozvoje Libereckého kraje na léta , protože město Liberec má v oblasti kultury velmi významné postavení. Podle Strategie se Liberec chce stát centrem jehož význam přesahuje hranice kraje i České republiky, městem přátelským, tolerantním a otevřeným pro příslušníky jiných národů i jejich kultury, mimo jiného tím, že se bude profilovat jako město zdraví, kultury a sportu. Při posuzování předpokladů pro naplnění vize se ve SWOT analýze konstatuje, že silnou stránkou je nadstandardní nabídka kulturních služeb (jak v rozsahu, kvalitě i druhovém či žánrovém rozpětí). Význam potenciálu nemovitého kulturního dědictví města hodnotí oprávněně střízlivě (na rozdíl od jednoznačně pozitivního hodnocení jeho bohatství v regionu). Slabou stránkou se jeví špatný stav některých památkových objektů ve městě, špatný stav kin a rýsující se zánik výstavnické tradice. Příležitosti spatřuje v opravách a údržbě kulturních památek. Hrozby pak v nedostatku prostředků na kulturu, zániku kin v centru města v souvislosti s výstavbou multiplexu a nevyváženosti investic do volného času v souvislosti s přípravou areálu pro MS v klasickém lyžování v roce K naplnění vize, uvedené v předcházejícím odstavci, vytyčuje několik strategických cílů a opatření k jejich dosažení. Pro naši potřebu je podstatný strategický cíl D - Přitažlivé město - dostupnost služeb, informací, přírodní a fyzické prostředí, architektura, cestovní ruch a kultura. V dílčích cílech je pak tento strategický cíl konkretizován do několika dílčích cílů z nichž jsou pro naši potřebu podstatné cíle: D 1 Oživení opuštěných průmyslových areálů prostřednictvím nalezení jejich nové funkce a obnova oživení veřejných prostranství, D2 Obnova a údržba kulturních památek, regenerace městské památkové zóny, podpora pořádání sportovních a kulturních akcí, D 4 Aktivní kulturní politika, tj. rozvoj infrastruktury pro kulturu, podpora kulturních akcí ve městě, vzdělávání pracovníků v kultuře, rozvoj a podpora spolupráce veřejného, soukromého a neziskového nestátního sektoru v kultuře včetně rozvoje přeshraniční spolupráce, podpora neziskového sektoru v kultuře, podpora estetickovýchovných a kulturologických disciplin na školách, podpora informací o kulturních službách ve městě, kultura pro všechny, rozvoj kulturních společností a dlouhodobá stabilizace příspěvkových organizací v kultuře (prostřednictvím vícezdrojového financování). Formulace jednotlivých dílčích cílů je dostatečně 8\n11 zřetelná a zároveň obecná aby se mohla stát podkladem pro formulování strategie rozvoje a podpory kultury ve městě. Dokument obsahuje také přehled indikátorů umožňujících posouzení úspěšnosti realizace strategie. Pro oblast kultury jsou použitelné dva z nich a to počet nově opravených památkových objektů a počet aktualizovaných strategií, dokumentů, plánů a generelů. Je zřejmé, že hodnotící kriteria pro oblast kultury jsou spíše kvalitativní než kvantitativní povahy. Strategie zároveň předpokládá, že projekty rozvoje a podpory kultury budou mít převážně charakter projektů a programů neinvestiční povahy. 9\n12 2.5. Hlavní poznatky a doporučení 1) Všechna města mají zpracovány koncepční materiály svého dalšího rozvoje. Liší se jak délkou zvažované perspektivy, tak mírou významu připisovaného různým rozvojovým faktorům. 2) Kulturní potenciál jako rozvojový faktor je fakticky uplatněn, i když ne vždy autenticky a vynalézavě v koncepčních dokumentech všech sledovaných měst. S ohledem na povahu dokumentů převažuje instrumentální přístup ke kultuře nad přístupem autentickým. Zároveň je však zřejmé, že tyto univerzální dokumenty jsou pro rozvinutí úvah o podpoře kultury jako předpokladu obytnosti města, rozvoji a využití jeho kulturního potenciálu příliš obecné. 3) Proto je nezbytné zpracování koncepčních dokumentů kulturně-politické povahy, které by v návaznosti na základní strategie měst stanovily konkrétní globální i dílčí cíle a opatření k jejich dosažení, včetně priorit na konkrétní časová období. V tomto směru je zřetelně nejdále město Plzeň a do jisté míry i Brno. Stanovení strategických cílů a rozvojových programů je předpokladem pro efektivní podporu kultury. 4) Stávající strategické programy rozvoje jednotlivých měst mají předpoklad stát se základem a inspirací kulturních politik za předpokladu, že jejich obecné teze budou rozšířeny, konkretizovány a tvořivě aplikovány. 5) Programy kulturních politik mají šanci na úspěch za předpokladu, že jsou úzce svázány s hlavními cíly strategie rozvoje města, jsou zpracovávány za účasti odborné veřejnosti, vyústí v konkrétní rozvojové programy, jejich principy, cíle a pravidla jsou obecně známa a důsledně uplatňována v každodenní praxi. 6) Navzdory neexistenci programu kulturní politiky ve dvou ze čtyř sledovaných měst je z jejich praxe zřejmé, že jisté míry podpory se kultuře dostává. Je však otázkou, zda je míra a změření podpory v souladu se strategickými prioritami města a jejich občanů, zda má politická reprezentace a správní aparát měst dostatečně jasná kriteria pro rozhodování. 7) Všechna sledovaná města řeší problém opuštěných průmyslových areálů. V žádném z nich však, jak se zdá, nepředstavuje (vzhledem k rozdílné kvalitě industriálního kulturního dědictví) tak významný potenciál dalšího kulturního rozvoje jako v Ostravě. 10\n13 3. Financování kultury ve sledovaných městech v letech s výhledem na rok Podíl výdajů na kulturu k celkovým výdajům měst Přesto, že jde ve všech případech o města ve stejném právním postavení, existují mezi nimi podstatné rozdíly např. v počtu obyvatel, historickém vývoji, ekonomické síle či kulturním potenciálu. Protože cílem této části práce je porovnání rozsahu podpory kultury, musíme do značné míry od těchto, byť významných a určujících rozdílností odhlédnout. Jak dokládá přiložená tabulka, podíl výdajů na kulturu ve vztahu k celkovým výdajům měst se liší jen málo, zůstává v podstatě stabilní a jeho výkyvy většinou souvisejí s kolísáním rozpočtu samého. V zásadě však můžeme konstatovat, že podíl prostředků vynaložených ve statutárních městech na podporu kultury je více než desetinásobně vyšší než ve státním rozpočtu. Nejvyšší podíl neinvestičních výdajů na kulturu z rozpočtu města zaznamenáváme v Brně, který navíc kontinuálně roste po celé sledované období. U ostatních měst jsou zřetelné výkyvy, které se až na malé výjimky neprojevují poklesem nominální výše objemu prostředků vložených do kultury. Pozoruhodné je to, že zatím co v letech se rozdíl podílu podpory kultury v rozpočtech sledovaných měst snižoval (rozdíl mezi nejvyšší a nejnižší hodnotou klesl z 1,7 na 0,9 procentních bodů, to je na rozdíl cca 11%), počínaje rokem 2006 výrazně vzrostl (až na 3,7 procentních bodů v předpokladu roku 2008, což ovšem znamená rozdíl 33%, tedy trojnásobek stavu z roku 2005). Předcházející zjištění je potvrzeno také rozdílnou dynamikou růstu nominální výše podpory v jednotlivých městech. Zatím co v Brně vrostl mezi léty objem výdajů na kulturu z tisíc Kč na tisíc Kč (tj. o 43%), v Ostravě z tisíc Kč na tisíc Kč (tj. o 31%), v Plzni z tisíc Kč na tisíc Kč (tj. o 18 %) a v Liberci z tisíc Kč na tisíc Kč (tj.o 5,5 %). Je zřejmé, že rozdíly v objemu výše podpory se zvyšují a to jistě souvisí jednak s rozpočtovými možnostmi, ale patrně i s rozdílnou úlohou kultury v rozvojových strategiích měst. Sledujeme-li nominální výši podpory kultury ve statutárních městech je pořadí sledovaných měst Brno, Ostrava, Plzeň, Liberec. Budeme-li považovat součet neinvestičních výdajů sledovaných měst za 100%, pak podíl jednotlivých měst činil v roce 2007 (v závorce pro srovnání podíl v roce 2003) Brno 49,07% (45,16%), Ostrava 26,23% (26,28%), Plzeň 16,71% (18,61%), Liberec 7,99% (9,95%). V roce 2008 rozdíly v podílu dále vzrostou. I když je vypovídací hodnota tohoto srovnání omezena značnými rozdíly v objemu prostředků vynakládaných v jednotlivých městech, je tendence vývoje zřejmá. Je zajímavé, že podíl neinvestičních prostředků na kulturu ve vztahu k celkovým neinvestičním výdajům měst jen velmi málo souvisí s počtem kulturních institucí financovaných z rozpočtu (od 4 v Liberci až po 14 11\n14 v Ostravě). Přitom je právě většina prostředků použita na financování kulturních institucí založených městem (kolem 90%) a jen malá část prostředků jim slouží k podpoře jiných subjektů poskytujících kulturní služby. Významný podíl výdajů na podporu vlastních kulturních institucí je logickým důsledkem potřeby zajistit dostupnost veřejných kulturních služeb. Navzdory vysokému podílu na zdrojích jsou tyto instituce financovány nedostatečně, protože tempo růstu jejich podpory zaostává za růstem cen vstupů. Procentuálně i nominálně je podíl prostředků rozdělovaných v grantovém systému nejvyšší v Ostravě, kde osciluje kolem 4% prostředků určených na podporu kulturních služeb. V ostatních sledovaných městech se pohybuje kolem dvou procent, s výjimkou Plzně, která se zavedením víceletých grantů předpokládá v roce 2008 výrazný nárůst podílu (na cca 7%). Právě uplatnění víceletého grantu je příčinou dosavadního výrazného rozdílu mezi Ostravou a ostatními městy. Velmi omezené množství prostředků využívané k tomuto účelu sebou nese jednak znehodnocení či umrtvení části kulturního potenciálu obsaženého v neprofesionálních kulturních aktivitách založených na dobrovolné nehonorované práci a neefektivní využití finančních zdrojů pocházejících z jiných než veřejných rozpočtů. Protože v rozvinutých evropských zemích je podíl prostředků rozdělovaných z veřejných rozpočtů formou grantového řízení vyšší než v České republice, předpokládáme obdobnou tendenci i u nás. Tento předpokládaný trend, alespoň ve sledovaných městech doposud nenastal, snad s výjimkou Plzně, kde jsou určité náznaky v posledních letech zřejmé. V Ostravě, Liberci a Brně je zřejmá spíše stagnace, i když v Ostravě alespoň nominálně objem v grantovém systému rozdělovaných prostředků roste. Vzhledem k tomu, že nelze předpokládat radikální zlepšení ekonomické situace měst, ani struktury jejich výdajů, je patrně jedinou cestou k rozšíření podílu prostředků poskytovaných subjektům na základě soutěže vypisování víceletých grantů.. 12\n15 Neinvestiční výdaje měst na kulturu v letech s výhledem na rok 2008 (v tisících Kč) Výdaje Z toho tj. % Dotace tj.% Granty na tj.% Z toho Rok Město celkem výdaje na kulturu kulturním institucím města z výdajů na kulturu kulturu z výdajů na kulturu víceleté granty 2003 Ostrava , , , Brno , , ,1 0 Plzeň , , ,8 0 Liberec , , , Ostrava , , , Brno , , ,9 0 Plzeň , , ,7 0 Liberec , , , Ostrava , , , Brno , , ,7 0 Plzeň , , ,7 0 Liberec , , , Ostrava , , , Brno , , ,8 0 Plzeň , , ,7 0 Liberec , , , Ostrava , , ,5 4, ,5 Brno , , ,8 0 Plzeň , , ,3 0 Liberec , , ,7 0 Plán 2008 Ostrava , , , Brno , , ,6 0 Plzeň , , , Liberec ,9 113 O51 89, ,7 0 13\n16 3.2. Financování městy založených kulturních institucí v letech Z přiložených tabulek je zřejmá rozdílnost počtu organizací založených městem i podstatné rozdíly v jejich zaměření či podílu na nabídce kulturních služeb. Tak například v Liberci, Plzni a Brně jsou ve sféře kultury financovány organizace orientované přírodovědně (Liberec Zoologická zahrada, Botanická zahrada, v Brně a Plzni Hvězdárna a planetárium). Rozdílný je také podíl kulturních institucí působících na území statutárních měst, ale založených a financovaných krajem, jehož jsou sídelním městem (nejčastěji jde o muzea, galerie a knihovny). Shodným rysem všech měst je vysoký podíl podpory divadla (ve všech městech působí vedle vícesouborového divadla také další divadla), která spotřebovávají značný podíl z prostředků k financování městem založených organizací (Brno 70, v Liberci a Plzni 63 a v Ostravě 53 %). Z dalších srovnatelných typů institucí se na této části rozpočtových prostředků podílejí hudební tělesa - filharmonie či symfonické orchestry (Ostrava 13, Brno 7, Plzeň 4,4%, Liberec těleso tohoto typu nefinancuje), knihovny (Plzeň 14, Ostrava 12, Brno 7 %, Liberec instituci tohoto typu nefinancuje), muzea (Brno 6, Ostrava 2%, Plzeň a Liberec instituce tohoto typu nefinancují) a galerie (Brno 2 a Plzeň 1%, Ostrava a Liberec instituce tohoto typu nefinancují). Ostravu odlišuje od ostatních měst zahrnutí organizací servisního typu, tj. organizací spravujících majetek města využívaný mimo jiného také ke kulturním účelům, které však vlastním jménem pořádají minimum kulturních akcí, ale poskytují převážně prostor pro sport a zábavu organizovanou jinými subjekty. Právě u tohoto typu zařízení je zřetelný růst podílu města na financování jejich činnosti, zatím co u převažující většiny subjektů sledujeme spíše stagnaci nebo jen mírný nárůst. Převážná většina městy založených institucí funguje jako příspěvková organizace. Využití dalších progresivních organizačních forem např. obecně prospěšná společnost, sdružení právnických osob, nadace či s.r.o. je minimální s výjimkou Ostravy a částečně i Plzně. 14\n17 Neinvestiční dotace (v tisících Kč) poskytnuté v letech organizacím založeným statutárním městem Brno Národní divadlo Brno, p.o Městské divadlo v Brně, p.o Centrum experimentálního divadla, p.o Loutkové divadlo Radost, p.o Filharmonie Brno, p.o Knihovna J.Mahena, p.o Muzeum města Brna, p.o Dům umění města Brna, p.o Hvězdárna a planetárium M.Koperníka, p.o Brněnské kulturní centrum, p.o Pro dotování činnosti organizací zřízených městem Brnem je charakteristický až na drobné výjimky kontinuální nárůst prostředků ve většině buď kryjící nebo přesahující inflaci. Neinvestiční dotace (v tisících Kč) poskytnuté v letech organizacím statutárním městem Plzeň Divadlo Alfa, p.o Divadlo J.K.Tyla, p.o Divadlo Pod lampou, p.o Esprit - plzeňský kulturní servis, p.o Hvězdárna a planetárium, p.o Knihovna města Plzně, p.o Galerie města Plzně, o.p.s Plzeňská filharmonie, o.p.s Nadační fond pro kulturní aktivity občanů města Plzně V Plzni může odlišit organizace s rostoucí podporou (Divadlo Alfa, Divadlo J.K.Tyla, Knihovna města Plzně a do jisté míry i klub Divadlo pod Lampou) a zbývají organizace, jejichž podpora v podstatě stagnuje. 15\n18 Neinvestiční dotace (v tisících Kč) poskytnuté v letech organizacím založeným statutárním městem Liberec Botanická zahrada, p.o Zoologická zahrada, p.o Divadlo F.X.Šaldy, p.o Naivní divadlo Liberec, p.o V Liberci zaznamenáváme ve sledovaném období u všech organizací poměrně značné výkyvy financování v jednotlivých letech s pozitivním tendencí v posledním období. Neinvestiční dotace (v tisících Kč) poskytnuté v letech organizacím statutárním městem Ostrava Národní divadlo moravskoslezské, p.o Divadlo loutek Ostrava, p.o Lidová konzervatoř, p.o Komorní scéna Aréna, p.o Janáčkova filharmonie Ostrava, p.o Knihovna města Ostravy, p.o Ostravské muzeum, p.o Sportovní a rekreační zařízení města Ostravy, s.r.o VÍTKOVICE ARÉNA, a.s Ostravské výstavy, a.s Dům kultury města Ostravy, a.s Dům kultury Akord Ostrava-Zábřeh, s.r.o Mezinárodní hudební festival Janáčkův máj, o.p.s V případě Ostravy existují organizace jejichž dotace soustavně roste (Sportovní a rekreační zařízení města Ostravy, Vítkovice Aréna, Ostravské výstavy a Lidová konzervatoř), ale u většiny zbývajících subjektů dochází, po nárůstu v prvních letech sledovaného období v posledním roce nebo posledních dvou letech k poklesu. Z vnějšího pohledu lze tento vývoj považovat za přesun podpory z organizací produkujících přímo kulturní služby ve prospěch organizací servisních, tedy takových, které kulturní služby přímo neposkytují. Zvyšování podpory obchodních společností je v rozporu se záměrem, který vedení města vedl k jejich založení, tj. efektivně využít majetek města a zvýšit ekonomickou efektivitu služeb poskytovaných veřejnosti. 16\n19 3.3. Hlavní poznatky a doporučení 1) Sledovaná města se podílem neinvestičních nákladů na kulturu na celkových výdajích lišila na počátku sledovaného období jen málo. Zatímco počátkem sledovaného období se rozdíly v tomto parametru mezi jednotlivými městy snižovaly, od poloviny období tj. od roku 2006 významně rostou, V Brně podíl neinvestičních prostředků na celkových neinvestičních výdajích města přesáhl v roce % a v roce 2008 se předpokládá, že přesáhne 11%. V ostatních městech se pohybuje s určitými výkyvy mezi 7-9%. 2) Ve všech sledovaných městech v posledních pěti letech objem prostředků na kulturu vzrostl. Největší nominální i procentuální růst byl zaznamenán v Brně a Ostravě, kde přesáhl růst inflace. 3) Ve všech městech je většina takto vynaložených prostředků (kolem 90%) adresována organizacím založeným městem. Přes určité výkyvy se tento podíl příliš nemění. 4) Prostřednictvím grantového, tedy soutěžního, systému je rozdělováno ve všech městech kolem 2% prostředků určených na kulturu. Vyšší podíl se objevuje pouze ve městech, která vypisují víceleté granty (Ostrava od roku 2003, Plzeň od roku 2008). V důsledku této praxe roste podíl takto rozdělovaných prostředků na dvoj až trojnásobek. I přes tento nárůst je financování prostřednictvím grantů zajištěno naprosto nedostatečně. 5) Největší podíl (53-70%) na prostředcích vynakládaných na kulturu mají ve všech sledovaných městech divadla, následovaná knihovnami (7-14%), a hudebními tělesy (4,4-13%). Zbývající typy subjektů (muzea, galerie atp.) mají podíl podstatně menší. Objektivně je třeba říci, že ve všech místech je podporováno více než jedno divadlo. 6) Dynamika a diferenciace podpory vlastních kulturních institucí je v jednotlivých městech odlišná. V Brně v zásadě podpora všech organizací založených městem kontinuálně roste. V Plzni roste podpora divadel a knihovny, podpora ostatních institucí spíše stagnuje. V Liberci jsou zřejmé značné výkyvy v podpoře s pozitivní tendencí v poledních letech. V Ostravě soustavně roste podpora, z hlediska podílu na kultuře servisních organizací (Sportovní a rekreační zařízení města Ostravy, Vítkovice Aréna, Ostravské výstavy). U subjektů, které produkují kulturní služby dochází, po nárůstu v prvních letech sledovaného období v posledním roce nebo posledních dvou letech, k poklesu (s výjimkou Lidové konzervatoře). 17\n20 4. Grantová podpora kultury v jednotlivých městech Grantová podpora, tj. soutěž o prostředky z veřejných rozpočtů, se stala zejména ve větších lokalitách standardním postupem vícezdrojového a kooperativního způsobu financování kultury. Systém vypisování, posuzování, výběru, poskytování, smluvního zajištění i kontroly využití poskytnutých prostředků je stále propracovanější a transparentnější. Existuje řada variant, které se však stále více sbližují při zachování specifik, plynoucích z objektivních i subjektivních příčin. Zkoumání systémů grantové podpory ukazuje stále přetrvávající problémy, které spatřujeme především v nízkém podílu prostředků určených na tento druh podpory, který limituje využití dalších pohotových zdrojů žadatelů, velmi zdrženlivý postoj k poskytování víceletých grantů, převažující podíl volných grantů (tj. takových kde je vypsání velmi obecné nebo zcela volné) a nepřiměřeně pružná kriteria hodnocení. Nevyužívání víceletých grantů výrazně omezuje možnosti organizátorů a producentů připravujících opakované projekty velkého rozsahu, protože nemohou odpovědně a s dostatečným předstihem připravit dramaturgii a organizačně projekty zajistit. Města se navíc jejich nevyužíváním připravují o možnost klást na žadatele náročnější požadavky. Důsledkem převahy obecně vypisovaných grantů je omezená možnost orientovat žadatele na priority města v oblasti kultury a inspirovat jejich aktivity k předkládání potřebných projektů. Přílišná obecnost a pružnost kriterií může vést k jejich velmi osobitému výkladu a tím k nespravedlivému posuzování předložených projektů a ke snížení transparentnosti rozhodování, tedy k nešvarům, které jsou při rozhodování o využití prostředků z veřejných rozpočtů zvláště nebezpečné Kvantitativní hodnocení Diference v objemu prostředků určených pro grantové řízení závisí jednak na celkové ekonomické situaci města, ale především na tom, zda jsou poskytovány pouze jednoleté nebo víceleté granty. U víceletých grantů jsou vzhledem k jejich výši kladeny odpovídající nároky na kvalitu projektů i náročnost řízení. S jejich využitím souvisí také podstatně vyšší podíl prostředků rozdělovaných prostřednictvím grantového řízení. Proto je objem prostředků na granty v Ostravě a od roku 2008 i v Plzni podstatně vyšší než v ostatních městech. Po odečtení roční částky na víceletý grant by podíl prostředků na grantovou podporu v Ostravě poklesl v jednotlivých letech o 40-50% a pouze v roce 2007 by byl srovnatelný rozsahem financování grantů s Brnem. Prostředky celkem Ostrava ,5 Brno , , ,3 Plzeň Liberec\nKONCEPCE SLUŽEB KRAJSKÉ KNIHOVNY KARLOVY VARY\nKONCEPCE SLUŽEB KRAJSKÉ KNIHOVNY KARLOVY VARY Eva Žáková, Krajská knihovna Karlovy Vary Koncepce jako v češtině zdomácnělé cizí slovo je ve slovnících cizích slov obvykle interpretováno jednak jako početí


Chrám Spasitele Na krvi, Petrohrad\nROZHOVOR - Vojenský analytik: Stále se mluví o tom, jak Rusko a Čína ovlivňují Čechy. Tak se podívejte, odkud se ve skutečnosti přebírá 80 procent zpráv\nMyslím, že na prezidentu Donaldu Trumpovi vina neleží. Leží na předcházejících vedeních Spojených států. Donald Trump to vlastně pouze zdědil.\nOn nemá příliš možností zasahovat do konkrétních procesů, ke kterým tam dochází. Hnutí Black lives matter, to znamená hnutí za obrození černošského obyvatelstva Spojených států, v podstatě vyprovokovala parta, která má blízko k předcházející administrativě. Respektive předcházející demokratickým voličům. Dnes se tam objevují hlasy, že černoši budou volit Joea Bidena, hlavního demokratického protivníka Trumpa, protože Trump není prezident černochů, on je jen prezident pro bílé. Ozývají se hlasy, i veřejně, když sledujete například CNN, sledujete některé rozhovory, tak se tam zcela otevřeně hovoří o tom, že černoši se musejí vyzbrojit, že černoši musejí dát bílým jasně najevo, že bělošství se přežilo a v podstatě je na čase, aby černí přezvali vládu. To se běžně objevuje v rozhovorech.\nKlíčová slova: Čína, Evropská unie, Geopolitika, Rusko, USA


Z Centrálního autobusového nádraží (CAN) pojedete trolejbusem č. 11 nebo 15 ze zastávky CAN, Husova do zastávky Mrakodrap. Zde možno přestoupit na trolejbusovou linky č. 16 směr Doubravka, Zábělská. Vystoupíte na zastávce Ul. Družby. Správu naší společnosti najdete cca 50 metrů zpět za rohem v ulici V Malé Doubravce.\nPřípadně lze přestoupit v zastávce Mrakodrap na trolejbus č. 13 ve směru Doubravka,Na dlouhých který odjíždí z nedaleké zastávky Goethova a pokračovat až do zastávky Na dlouhých. Odtud dojdete kolem pošty zhruba 100 metrů zpět k budově naší společnosti do ulice V Malé Doubravce.\nZ Hlavního vlakového nádraží ČD pojedete ze zastávky Hl. nádraží ČD, Americká trolejbusem č. 16 ve směru Doubravka, Zábělská. Opět vystoupíte v zastávce Ul. Družby, dále viz. popis výše.\nZ ostatních částí města se přesuňte nejbližším spojem do středu města. Tam přestupte na trolejbus linky č. 13 směr Doubravka, Na dlouhých nebo linky č. 16 směr Doubravky, Zábělská.\nPřípadně lze využít polookružní autobusovou linku č. 30. Vystupte v zastávce Ul. Družby. Sídlo naší společnosti najdete za rohem v ulici V Malé Doubravce.\nBližší informace včetně jízdních řádů jednotlivých linek a schéma sítě MHD v Plzni.\nPři vjezdu do Plzně se ocitnete na ulici Rokycanská. Pokračujte směrem do centra pod trolejbusovými dráty. Následuje klesání, přičemž v polovině kopce odbočíte doprava na světelné křižovatce do ulice Masarykova. Hned na další světelné křižovatce odbočíte doleva do Těšínské ulice. Po pravé straně již uvidíte budovu naší společnosti. Je však nutné ještě odbočit dvakrát doprava, čímž objedete blok.\nz ostatních směrů\nSledujte směr na Prahu či směrové cedule do Doubravky. Při příjezdu ze středu města, nejdříve minete železniční nádraží a pivovar. Následně podjedete železniční viadukt a na první světelné křižovatce odbočte doleva do Těšínské ulice. Pod stopou trolejového vedení přejedete most přes řeku Úslavu a na druhé křižovatce (v zhruba polovině kopce) odbočíte doleva. Staniční ulicí pojedete asi 100 metrů a dáte se doprava do ulice V Malé Doubravce. Číslo popisné 27 patří naší akciové společnosti.\nAktualizováno 24.5.2010\t © Zbyněk Hupák


Nuke - Elektro Bastlirna Forums-viewtopic-záměna reduktor LPG\nzáměna reduktor LPG\nZaslal: čt srpen 10 2017, 10:51 Předmět: záměna reduktor LPG\nPánové je legislativně možné změnit mezi sebou reduktory LPG? Například mám systém třeba s reduktorem LandiRenzo, posere se/funguje špatně -> tak tam dám výkonnější třeba HLPropan?\nZaslal: čt srpen 10 2017, 11:16 Předmět:\nTohle je třeba řešit s firmou,která montuje LPG.Jednoduše to asi nepůjde.\nZaslal: čt srpen 10 2017, 14:55 Předmět:\nNení problém, jen musíš použít reduktor na stejný systém (na výrobci nezáleží) a stejného výkonového rozsahu. LPG servis ti pak při revizi jen zapíše do LPG přílohy k TP nové číslo a případně výrobce reduktoru.\nInformace pochází přímo od LPG technika, který systémy montuje a provádí opravy a údržbu.\nZaslal: čt srpen 10 2017, 16:16 Předmět:


ŽENA-IN - Renicek: Takový balík!\nRenicek: Takový balík!\nA už tu máme první příspěvek od čtenářky s nickem Renicek. Co by si pořídila za takový balík peněz? Přečtěte si.\nTakový balík! Umím si představit, co to s člověkem udělá. Zvlášť s někým, kdo žil celý život skromně. Je to krásné fantazírování, co všechno by se za ty peníze dalo pořídit. Šaty od Blanky Matragi, výlet lodí po Středozemním moři na celé léto, ochutnat lanýže a pravý kaviár. Koupit si dům snů na břehu jezera, zaplatit si úžasnou omlazovací, zkrášlovací kúru.. krásné, zábavné snění. A něco z toho bych si určitě dopřála. Ale stejně bych se rozdělila.\nLázně pro nemocnou maminku, příspěvek do bráchovy rodiny, kde nemůžou sehnat práci…Je toho hodně co mě napadá. Zúčastnila jsem se přednášky o výcviku psů pro canisterapii… tam jsou obrovské možnosti jak uplatnit peníze, které přebývají a kdybych vyhrála já, koukala bych, jak udělat radost nejen sobě, ale také těm, kteří takové štěstí neměli.\nJak se k případu takové výhry vyjádřil psycholog. Někdo se dá na drogy, někdo na automaty, někdo nesmyslně investuje. Moc záleží na tom, komu se takové peníze dostanou do ruky. Jestli budou také pomáhat nebo nadělají spíše škodu.\nObojí je možné. Tak gratuluji výherci, chladnou hlavu, štědrou ruku a klidné spaní.\nKrásné snění, viďte? Ale hezky byste s tím balíkem peněz naložila. Tak budeme zase jen snít a i bez milionů se krásně mít :)\nrusalka2008 — #4 ja asi tak nejak podobne\nUrčitě bych přispěla na výzkum léčby rakoviny v ČR a také jiným potřebným. Pak bych podělila rodinu, koupila si domek na pláži, splatila dluhy atd. atd.\nNo kdybych vyhrála 400 mil. tak bych zaplatila krásnou svatbu. Pak bych si pořídila domeček se zahrádkou a pak bych celé rodině koupila dovolenou. Něco bych darovala nadačnímu fondu. A zbytek bych si schovala a postupně je utrácela. Určitě bych i nadále chodila do práce. :-)\nTaky bych přispěla na psy.. vodící čo záchranářské... lidé jsou na prvním místě, ale tihle mazlíčci jim mohou zachránit životy.\nTaky si myslím, že člověk nemůže být tak omezený a hledět jen a jen na sebe. Najít zlatou střední cestu, to je ono..


Stod v IDP nebude\nStod v IDP nebude vydáno 11. 12. 2006 (2412 přečtení)\nAni v roce 2007 nebude Stod zařazen v systému Integrovaná doprava Plzeňska.\nPoslal jsem koordinátorovi dotaz: "Dobrý den, neuvažuje se v dohledné době o rozšíření IDP o Stod? Původně se o hovořilo o startu v roce 2006, z toho sešlo, nejsou nějaké další plány? Sice by asi byly tajné, protože jsem nahlas nic neslyšel, ale co kdyby... V novinách jsem četl, že Karlovarský kraj bude mít jednu velkou integrovanou dopravu, je škoda, že to stejně nefunguje i v Plzeňském."\nV pokračování článku si přečtěte v pokračování článku...\n"O rozšíření IDP se zatím neuvažuje, i když, jako organizátor IDP, plány a návrh rozšíření o další zónu máme zpracované.\nČinnost organizátora IDP hradí pouze město Plzeň, jako jeho zřizovatel a kraj se zatím k IDP ani organizátorovi dopravy nehlásí.\nPro rozšíření IDP o další zónu je nutná spolupráce s krajem, jeho souhlas, ale i finanční podpora, protože IDP je sice výhodné pro cestujícího, ale pro dopravce je ztrátové, a proto kraj musí ztrátu uhradit.\nKraj o zřízení organizátora dopravy, který by činnosti spojené s organizací dopravy a tedy i s rozšířením IDP vykonával, neuvažuje, přestože ve všech ostatních krajích (vyjma Vysočiny) organizátoři již pracují.\nAni o aktivitách samotného kraje na zřízení další zóny mi není nic známo.\nV Karlovarském kraji je organizátor podporován krajem a skutečně během příštího roku se integrované území značně rozšíří."\n:: Co je k tomu nutí?\n:: Co zbytečného si pamatujete?\n:: Dal jsem #DámLitr\n:: Máte to raději na šířku, nebo na výšku?\n:: Bojíte se mluvit anglicky?


KVÁSKOVÉ – Vintage Kitchen\nBUCHTIČKY SE ŠODÓ NEBO S VANILKOVÝM KRÉMEM\n20.století, Kváskové, Kynuté, Recepty, Rok 1924, Vintage\nZatracované i opěvované, buchtičky se šodó. Řekněte mi jak vy, ale já je jako malá ve školní jídelně nesnášela. Asi ani není divu, protože to, co se vařilo za socialismu nebylo pravé šodó, ale řídký pudingový krém uvařený z nekvalitních surovin. Slovo šodó je odvozeno z francouzského „chaud“ , což znamená horký nebo teplý a označuje se […]\nJá se letos dala s velkou vervou do kváskového pečení, takže i mazanec bude poprvé z kvásku. Věřte, že jsem se zpočátku s kváskem dost nazlobila, tak věřím, že se vám podle mého receptu podaří. Nicméně vždy je to stejně o zkušenosti a rozpoznání v jaké kondici je kvásek, zda má těsto správnou konzistenci, jak je nakynuté a tak […]