Hodnotenie designu / struktury - Webtrh\nHodnotenie designu / struktury\nchcem vas poprosit o kritiku a zaroven pomoc s dokoncenim dizajnu, hlavne co zlepsiť, co vyhodit a co tam naopak chyba. Horný slider je len pre ukazku, zatial neviem co tam dat.\nStranka bude pre prezrentaciu portfolia a ponuku sluzieb, dakujem za uzitocne rady k veci :)\nNaposledy upravil jano92 : 25.11.2014 v 19:07\nLVlorf3us nabízí: Logo na míru | Tomáš Vachuda\nKacer007 poptává: Poptávka leták fotbalového náboru\nYannD poptává: Příprava podkladů pro tisk\nMne se to libi, ale trosku me mate ta ctyrsloupcova nabidka sluzeb. Vypada to totiz jako paticka..\nDik za tip, je to prehlad sluzieb tak neviem ako inak by som to upravil, ale nad niecim pouvazujem.\npro mě osobně jde o další ze stovek relativně hezkých, ale ničím nevýrazných webů. Tedy další kapka v moři. Nakolik je to špatně je už na tvém uvážení.\n- Proč máš např na pozadí fotku amerického města? Předpokládám, že cílíš na lokální trh.\n- Pokud nevíš co do slideru, tak jej tam nedávej. To je jako koupit nějakou hezkou šablonu a pak teprve uvažovat, jak na to napasovat obsah.\n- Proč by někdo měl využít tvých služeb? Takové ty kecy o vizuální prezentaci a komplexních službách se dočtu snad úplně všude. Mě zajímá v čem jsi nejlepší, jiný, proč si vybrat tebe.\nTakže toť můj názor :).\nDakujem za dobre tipy, slider asi vyhodim prec lebo nenajdem mu hlbsi zmysel, pozrite takto bez slidera, bude to prehladnejsie? Texty este chcem zamenit\nNaposledy upravil jano92 : 25.11.2014 v 19:09\ndesign vypadá solidně, ale struktura mi nesedí. Po příchodu chci ihned vidět, co mi firma může nabídnout, nepotřebuji vidět "Klientský přístup" a tlačítko s žádostí o cenu. Nový návštěvník bude firmu poznávat, nebude hned žádat cenovou nabídku. Doporučuji služby umístit co nejvýše a poté jít bod po bodu, jak postupuje zákazník. Tlačítko s žádostí o cenu umístit na všechna místa, kde se potenciální zákazník může rozhodnout.\n4. Zajímavé informace - nabídněte potenciálním zákazníkům nějaké lákadlo, pokud se ještě nerozhodli. Např. informace mailem výměnou za mailovou adresu nebo zajímavé videa, články, prezentace - zkrátka obsah, kterým je zabavíte, abyste získali jejich další pozornost.\nFormulář v patičce mi vůbec nesedí. Párkrát jsme jej realizovali a v životě přes něj nikdo nic nenapsal. Raději doprava nahoru prdnout button a form dát na samostatnou podstránku, případně ať je tlačítko responziv po boku a je vždy k dispozici, ale někde dole to rozhodně efektivní nebude.\nOsobní TIP: S těmi službami si více vyhrajte, zkusil bych ke každé vložit obrázek či ilustraci, ty současné ikony jasně naznačují, že je Vám to u.. (odbytá práce).\nHodně štěstí a těším se na případnou další verzi.\nmě se design líbí, rozhodně to chce výjimečné logo ... jinak je to přehledné


HYDROBIOLOGICKÝ ÚSTAV | Projekty\nŘešené mezinárodní projekty\nPitná voda - připravenost na budoucnost\nSize estimation and taxonomical identification of European freshwater fishes using a broadband echosounder\nŽivot na okraji: Limity výskytu larev hmyzu\nJak složité jsou mikrobiální potravní řetezce ve vodách?Objasnění role středně velkých heterotrofních bičíkovců ve sladkých a brakických habitatech\nPaleoekologická rekonstrukce globálních environmentálních změn na počátku mladšího dryasu\nŘešené národní projekty\nZvýšení přirozeného reprodukčního potenciálu rheofilních ryb na člověkem ovlivněných tocích\nBiomanipulace jako nástroj zlepšení kvality vody nádrží\nOptimalizace managementu jednohorkových kaprvých rybníků z hledika přikrmování a látkové bilance\nMetodologie kvantifikace dravých druhů ryb ve vodárenských nádržích pro optimalizaci managementu vodních ekosystémů\nAkvakultura reofilních druhů ryb\nGrantová Agentura ČR - EXPRO\nPELAGICS – Eko-genomika mikroorganismů v evropských jezerech\nSjednocení systematiky sinic pomocí harmonizace polyfázické a genomové taxonomie\nMonopolizace příjmu železa nebo služba společenstvu? Dvě tváře sinicových betahydroxyaspartátových sideroforů\nVliv dostupnosti dusíku a stavu lesa na půdní mikrobiom, cykly prvků a biologické zotavování acidifikovaných vod v horkých ekosystémech.\nFylogeografie a ekogenomika 'Ca. Fonsibacter' (SAR11-IIIb)\nVliv extrémních projevů počasí na sezónní dynamiku planktonních společenstev a kvalitu vody v nádržích\nEcoFAct – Ekologie častých sladkovodních aktinobakterií\nBiotické a abiotické faktory řídící ztráty fosforu z nevyvinutých alpinských půd\nPutování v temnotě: mohou "zárodky" z podzemního habitatu být úspěšné v hypolimniu jezer?\nJak významný je biogenní metan pro sekundární produkci v hlubokých vodních nádržích?\nAlternativní cesty přenosu energie – zaostřeno na planktonní potravní sítě mělkých jezer\nObjasnění ekologie pikoplanktonních sinic pomocí genomové taxonomie\nKvantifikace toků vody a fosforu v narušených a nepoškozených horských lesních povodích pomocí hydrologických, izotopových a hydrochemických metod\nŽivot na pomezí: Biogeochemické faktory řídící změny mikrobiálních společenstev na rozhraní tekoucích a stojatých vod v pramenných oblastech\nZáchrana a obnova krajiny – Aktivita: Revitalizace industriální krajiny dává vyniknout unikátním ekosystémům\nStrategie AV21 - Pronikání mikroplastů potravní sítí nádrží.\nStrategie AV21 - Zlepšení rybářského managementu českých nádrží\nCalibration of sampling methods for Spanish fish populations in reservoirs\nPortorické oddělení pro přírodní a ekologické zdroje\nPodpora a management sladkovodních sportovních druhů ryb\nCentrum pro ekologický potenciál rybích obsádek nádrží a jezer\nLandesamt für Verbraucherschutz, Landwirtschaft und Flurneuordnung Frankfurt/O., Germany\nEstimation of fish yield potential in lakes, fish assessment in Lake Werbellinsee\nMonitoring of the fish stock of Czech reservoirs\nMonitoring the environment of man-made lakes: what can fisheries data and models tell us?\nČesko-Norský výzkumný program (CZ09)\nVliv submerzních makrofyt na trofické vazby a distribuci ryb v hlubokých jezerech (MacFish)\nPlovoucí zelené ostrovy, perspektivní alternativa pro zlepšení ekologického potenciálu a podporu rozvoje litorálních společenstev na vodních nádržích\nVývoj technického opatření k zamezení migrace nežádoucích druhů ryb nad ÚN Lipno za účelem podpory obnovy populace pstruha obecného a perlorodky říční\nSedimenty vodních děl - identifikace, kvantifikace, chrakterizace, sanace - nové postupy\nEkogenomika sladkovodních metylotrofů s evolučně zjednodušeným genomem\nVliv perifytonu na produktivitu a cyklus fosforu v oligotrofních jezerech vzniklých po rekultivaci těžby uhlí\nLov na zabijáka orlů - výzkum cyanotoxinu způsobujícího ptačí vakuolární myelinopatii\nEndofytické bakterie a houby: interakce v kontextu vývoje ekosystému\nVliv změn environmentální chemie na jezerní ekosystémy na počátku mladšího dryasu\nDynamika fosforu v neobhospodařovaných terestrických ekosystémech: Vztahy s cykly dusíku a uhlíku.\nObjasnění životních strategií sladkovodních virů pomoci metagenomiky\nCharakteristiky životních strategií vybraných skupin Betaproteobacteria ve vztahu k jejich roli v přenosu uhlíku do vyšších trofických hladin\nOdrážejí dlouhodobá data o zooplanktonu Slapské nádrže civilizační nebo klimatické změny v minulých 50 letech?\nDlouhodobý vliv redukce ryb na perloočky rodu Daphnia ve velké nádrži\nVliv slunečního záření na klíčové skupiny sladkovodních Betaproteobacteria\nOdezvy fytoplanktonu na změny životního prostředí\nFaktory ovlivňující fototrofní aktivitu společenstva sladkovodních Betaproteobakterií\nZměny izotopového signálu ryb: spojitost mezi využíváním krajiny a potravními sítěmi nádrží\nToxický potenciál, evoluce syntézy toxinů a faktory řídící produkci anatoxinu-a bentických a půdních nostokálních sinic\nRozlišení vlivů změn v chemismu prostředí a klimatu na biogeochemické procesy a biodiversitu přírodních půd a vod alpinského pásma.\nFunkční diverzita půdních mikroorganismu rašelinné smrčiny a její vliv na DOM v půdě\nVliv přirozeného rozpadu horských smrkových porostů na mikroklima\nHydroakustické rozlišení ryb od bublin a kvantifikace emisí methanových bublin z přehrad mírného pásma\nOdejdi! naznačila: sexuální segregace sladkovodních ryb\nKompetiční mechanismy u sinic ovlivňující druhové složení fytoplanktonu\nÚnikové strategie před predátory u časných vývojových stádií okounovitých ryb\nHorizontal acoustic surveys and fish behaviour in the open water\nVzorce a důvody rozdílného pelagického chování plůdku okouna: nový pohled na deklarovanou ekologickou plasticitu druhu\nKompetiční vztahy mezi dominatními druhy fytoplanktonu údolních nádrží\nSezónní dynamika příjmu potravy, růstu a produkce rybího plůdku a jeho predační vliv na zooplankton v údolní nádrži s trofickým gradientem\nVliv kvantity a kvality potravy na změnu kompetiční úspěšnosti mezi 0+ okounem a ploticí\nStrategie AV21 - Rozmanitost života a zdraví ekosystémů - Aktivita: Monitoring indikačních, krypticky žijících druhů ryb šetrnými metodami\nČíslo projektu: TO01000202\nŘešitel: doc. Ing. Petr Porcal, Ph.D.\nZdroj financování: TAČR and Norway Grants\nDoba řešení: 2021 - 2024\nNárůst koncentrace rozpuštěných organických látek (DOM) představuje velký problém pro úpravny vody upravující povrchovou vodu. Povrchová voda je v České republice zdrojem pitné vody z vice než 50%. V jižních Čechách je pitnou vodou z povrchových zdrojů zásobováno vice než 350 tisíc obyvatel. Hlavními zdroji jsou vodárenské nádrže (Římov, Husinec, Jordán) a řeka Otava. Povodí těchto zdrojů bude zmapováno z hlediska zdrojů DOM a jejich časové a prostorové variability a vznikne mapa zdrojů DOM s predikcí jejich budoucího vývoje. Bude vypracována metodika manipulace s odtoky z vodárenských nádrží pro minimalizaci vlivu zvýšených koncentrací DOM po přívalových deštích. Projekt bude profitovat ze spolupráce mezi správcem povodí, výrobci pitné vody a vědeckých partnerů z ČR a Norska.\nČíslo projektu: EHP-BFNU-OVNKM-2-093-01-2019\nŘešitel: RNDr. Michal Tušer, Ph.D.\nZdroj financování: EEA and Norway Grants 2014-2021\nDoba řešení: 2019 - 2023\nPro hodnocení a monitorování vodních ekosystémů a konkrétně těch organismů, které slouží jako ukazatele kvality vody, se v případě ryb hydroakustika stala ve většině zemí na celém světě důležitou monitorovací technikou. Ve srovnání s konvenčními úzkopásmovými echoloty, vývoj širokopásmových echolotů představuje technologický skok. Širokopásmový echolot může vysílat široké spektrum frekvencí v jednom akustickém pulzu a poskytuje mnohem bohatší informace o rybách. Rozborem přijímacích signálů může poskytnout vodítko k velikosti a taxonomické identifikaci pozorovaných ryb.\nNedávné šíření širokopásmových echolotů mezi biology ryb naléhá na důkladnou analýzu výkonu takových systémů, aby se využily jejich výhody a možnost nahrazení konvenčních sonarů. Naším cílem je prozkoumat aplikační potenciál širokopásmového echolotu pro odhad skutečné velikosti ryb a identifikaci taxonomických skupin běžných evropských druhů ryb.\nPro účely šetření bude v kontrolovaných experimentech s běžnými evropskými sladkovodními rybami použit nový širokopásmový echosounder EK80 (SIMRAD, Norsko). Řízené experimenty budou prováděny ve speciální experimentální kleci, kde budou pozorovány různé velikosti několika druhů ryb. Tvar přijímajících zvukových signálů bude extrahován, zkontrolován a zpracován do klasifikačních algoritmů.\nČíslo projektu: 20-00892L\nŘešitel: Evžen Stuchlík\nZdroj financování: Grantová Agentura ČR\nDoba řešení: 2020 - 2022\nPřežívání živočichů v extrémních podmínkách vždy upoutávalo zájem ekologů a fyziologů. Příkladem extrémního prostředí jsou horské toky vyznačující se různým stupněm nepříznivosti životních podmínek. Přesto jsou tyto vody osídleny početnými populacemi pakomárů (Diptera: Chironomidae), které lze nalézt i v těsné blízkosti tajících okrajů ledovců. Vycházíme z těchto hypotéz: i) různé metabolické dráhy jsou velmi nízkými teplotami ovlivněny různě, ii) metabolismus uhlovodíků může být pružnější než např. metabolismus lipidů, iii) pozorované rozdíly jsou dány vznikem poddruhů a nikoliv pouze metabolicky. Studijní lokality pro tento projekt, na kterých jsou vysokohorské toky s potřebným gradientem nepříznivých podmínek, se nacházejí v Alpách a Tatrách. Předpokládáme, že gradient podmínek, který by limitoval přítomnost larev pakomárů, musí být dostatečně extrémní a že energetické zásoby jedinců jsou vhodným proxy pro jejich fitness. Za účelem studia limitů přežití pakomárů vysokohorských toků v minulosti využijeme záznamů představovaných vrty jezerními sedimenty ze tří šumavských lokalit.\nCílem projektu je charakterizace gradientů extrémních podmínek; stanovení energetických zásob u jedinců z různých lokalit; sledování projevů vybraných genů od endokrinní po metabolickou regulaci; charakterizace genetické homogenity; paleolimnologický záznam odpovědí populací na deglaciaci v minulosti.\nČíslo projektu: 22-35826K\nŘešitel: Indranil Mukherjee\nDoba řešení: 2022 - 2024\nDrobní bičíkovci živící se bakteriemi byli intenzivně studováni. Avšak, potravní preference středně velkých (5-20 μm) bičíkovců, ať už se jedná o predátory nebo omnivory s aktivním či pasivním příjmem bakterií nebo malých bičíkovců, jsou velmi málo známy. Tyto trofické interakce jsou velmi složité a objasnění role středně velkých prvoků může zcela zásadně měnit naše současné, velmi pravděpodobně zjednodušující popisy přenosu energie na nejnižších stupních potravních článků ve vodách. Abychom otestovali tuto hypotézu, navrhujeme jak vzorkováni planktonu, tak i manipulační pokusy, které modifikují potravní struktury v planktonu dvou zcela odlišných prostředí, tj. nádrže Římov (CZ) a brakické vody Baltického moře. Českopolský tým bude analyzovat populační dynamiku a preference hlavních skupin prvoků s využitím široké škály metod včetně nově vyvinutých postupů, umožňujících studovat doposud neznámé potravní interakce na buněčné úrovni. Předpokládáme významné výsledky, které umožní revizi současných konceptů popisujících přenos energie a uhlíku ve vodních mikrobiálních sítích.\nHlavním záměrem tohoto projektu je objasnění role středně velkých (5-20 μm) heterotrofních bičíkovců v mikrobiálních potravních sítích sladkých a brakických vod, což umožní zásadním způsobem prohloubit naše znalosti o jejich roli v toku uhlíku a energie vodními ekosystémy.\nZdroj financování: Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy\nDoba řešení: 2019 - 2022\nPřed 12900 roky došlo na naší planetě k dramatickým environmentálním změnám. Vyústily ve vymizení velkého počtu živočišných druhů (zejména velké čtvrtohorní fauny), v přestavby druhového složení v části biomů, v zánik některých lidských kultur (např. lovecko-sběračské kultury Clovis v Severní Americe) a v počátek asi 1200 let trvajícího suchého období. Tato náhlá klimatická změna zvaná mladší dryas byla na severní polokouli navíc doprovázena výrazným ochlazením. Přestože jde o současnosti nejbližší prudké zhoršení environmentálních podmínek na Zemi, víme o něm zatím poměrně málo. V posledních letech navíc vzrůstá počet dokladů, které naznačují, že spouštěčem těchto globálních změn byla kolize s vesmírným tělesem. Díky tomu nalézáme různá, charakteristická geochemická proxy (např. zvýšené koncentrace iridia či platiny) a částice odpovídající dějům, které probíhaly při velmi vysokých teplotách (vrstvy uhlíků, nano-diamanty, specifické mikro-sferule aj.). Jejich nálezy jsou známé zejména ze Severní Ameriky. Námi doložený výskyt části těchto markerů ve střední Evropě a další indicie naznačují, že tento event zanechal své stopy na několika kontinentech. Pro hlubší pochopení toho, co vedlo k počátku zmíněné klimatické změny a souběžným změnám v živé i neživé přírodě, je třeba studovat vhodné přírodní archívy na velké geografické škále. V rámci navrhovaného projektu k tomuto poslouží jezerní sedimenty odpovídajícího stáří z lokalit v ČR a na Aljašce. Nutným předpokladem k provedení výzkumu je spolupráce v rámci námi sestaveného interdisciplinární týmu složeného z českých odborníků (Přírodovědecká fakulta UK, Biologické centrum AV ČR) a specialistů z partnerské organizace v USA (University of Alaska Fairbanks), jakož i uplatnění moderních metod a multi-proxy přístupu. Naším cílem je rekonstrukce tehdejších jezerních ekosystémů a jejich povodí, u kterých budeme ve vysokém časovém rozlišení studovat reakci na prudký nástup mladšího dryasu. Zaměříme se na doklady impaktní události, rychlost přestavby společenstev, změny biodiverzity a úroveň kontaminace prostředí. Těsně před začátkem mladšího dryasu byla navíc střední Evropa postižena mimořádně silnou erupcí vulkánu Laacher See, který se dodnes nachází v německém Eifelu. Námi doložená prezence sopečného popela z tohoto výbuchu v sedimentu šumavských jezer umožní v rámci předkládaného projektu srovnat u části lokalit environmetální důsledky obou událostí. Výsledky plánovaného výzkumu tak přinesou doklady o důsledcích přírodních katastrof, kterým v historické době lidstvo zatím nečelilo. Opakování obdobných katastrof v budoucnosti je nicméně velmi reálné.\nČíslo projektu: CZ.02.1.01/0.0/0.0/16_025/0007417\nŘešitel: Jan Kubečka, Tomáš Jůza\nDoba řešení: 2018–2022\nVoda je nejdůležitější z globálních surovin a velký důraz je tak kladen na udržení její vysoké kvality. V souvislosti s klimatickými změnami jsou vodní zdroje vystaveny nejrůznějším klimatickým extrémům, kterým mohou čelit jen zdravé ekosystémy s vysokým ekologickým potenciálem. Průzkumy ukázaly, že většina přehradních nádrží v České republice se nachází ve stavu mnohem horším než požadovaném, a proto bude muset v brzké době dojít k jeho nápravě. Hodnocení ekologického potenciálu také jasně ukázalo na hlavního viníka tohoto negativního stavu a tím je eutrofizace zapříčiněná zvýšeným přísunem živin, především fosforu a dusíku do nádrží. Recentní vývoj metodik hromadných odlovů ryb a klesající živinové zatížení přehradních nádrží díky opatřením v povodích jsou hlavními předpoklady úspěšné biomanipulace, tj. dosažení vyšší kvality vody za pomoci cílené změny potravního řetězce v nádrži. Cílem projektu je unikátní celoekosystémový experiment se sledováním všech důležitých článků potravního řetězce před, během a po manipulaci. Projekt zhodnotí vliv redukce nežádoucích druhů ryb a podpory ryb dravých na jednotlivé trofické úrovně a v konečném důsledku na zvýšení průhlednosti a vyšší kvalitu vody ve vybraných nádržích. Na třech nádržích bude odlovena většina biomasy planktonožravých druhů ryb a zároveň budou vysazovány ryby dravé. Podrobné sledování celého nádržového ekosystému od ryb přes zooplankton, fytoplankton, makrofyta, bakterie, až po živiny a celkový nádržový metabolismus pomůže odhalit, jaký vliv má takto razantní zásah provedený na několika různě živinami zatížených nádržích. Současně bude zhodnocena rentabilita biomanipulačních odlovů s cílem vyčíslit rozdíl mezi vynaloženými náklady a úsporami danými zlepšením ekologického potenciálu dle Rámcové vodní směrnice EU, popř. snadnější upravitelností surové vody pro vodárenské zpracování nebo zvýšením rekreační využitelnosti. Podle Rámcové směrnice o vodách jsou všechny členské státy Evropské unie nuceny dosáhnout minimálně dobrého ekologického stavu vodních útvarů do roku 2027 a biomanipulace představuje jeden ze způsobů, jak tento ambiciózní cíl naplnit.\nOptimalizace managementu jednohorkových kaprových rybníků z hlediska přikrmování a látkové bilance\nČíslo projektu: QK21010131\nŘešitel: Milan Říha\nFinanční podpora: Program aplikovaného výzkumu Ministerstva zemědělství na období 2017-2025 ZEMĚ\nTrvání: 2021 – 2025\nČíslo projektu: QK1920011\nŘešitel: Petr Blabolil\nCílem řešení projektu je pomocí vyhodnocení všech dostupných údajů a praktického otestování vytvoření metodiky kvantifikace dravých druhů ryb pro optimalizaci managementu vodárenských nádrží. Tento výstup spolu s vedlejšími výstupy (ověřené technologie využití vzorkování DNA z vody, rybářských šňůr ke zjištění populační struktury sumce velkého a univerzálních anténových systémů, a prototyp vybíracího zařízení ryb z velkého vězence) budou klíčové pro efektivní plánování účelového rybího hospodářství mající za cíl účelné ovlivnění potravního řetězce nádrží řízenou skladbou rybí obsádky s převahou dravých druhů ryb, což bude mít pozitivní vliv na výslednou kvalitu vody.\nČíslo projektu: QK1920326\nŘešitel: Peter Podhorec, Jihočeská univerzita v Českých Budějovicích, Fakulta rybářství a ochrany vod\nSpoluřešitel: Marek Šmejkal\nFinanční podpora: Program aplikovaného výzkumu Ministerstva zemědělství na období 2017–2025 ZEMĚ\nDopady lidské činnosti na volné vody vedou k masivnímu poklesu abundance a diverzity reofilních společenstev. Jednou z možností, jak podpořit volně žijící populace, a to zejména v lokalitách, kde optimálně nefunguje přirozená reprodukce, je vysazování kvalitních a adaptabilních násad. Ryby produkované v akvakulturních podmínkách jsou formovány odlišnými selekčními tlaky, než jakým jsou ryby vystaveny v přirozených podmínkách. Zatímco v akvakultuře se jeví jako nemožné zachovat všechny přirozené instinkty ryb při stejné efektivitě produkce, lze vylepšit alespoň kondici vysazovaných ryb a únikový reflex v případě ohrožení predátorem. Produkce reofilních druhů v podmínkách zvýšených nároků na kondici a s vytvořením únikového reflexu vůči predátorovi může potenciálně zvýšit efektivitu vysazování reofilních druhů. Modelovým druhem pro tuto studii bude reofilní druh bolen dravý (Leuciscus aspius). Tento druh je produkován jako důležitá ryba zejména pro vodárenské nádrže, kde snižuje množství planktonožravých druhů ryb. Boleni získáni z umělého výtěru budou rozděleni do čtyř skupin a budeme testovat vliv fitness (rychlosti proudu při odchovu) a přítomnosti/absenci chemických signálů od predátora na přežívání vysazených jedinců v přirozených podmínkách. Pohyb ryb bude sledován třikrát v roce (jaro, léto, podzim) a vyhodnocen bude dopad zvýšeného fitness a etablování únikové reakce na predátora z hlediska dlouhodobého rozmístění a přežívání vysazených ryb.\nČíslo projektu: TJ02000012\nŘešitel: Marek Šmejkal\nZdroj financování: Technologická agentura ČR\nDoba řešení: 2019 - 2021\nCílem projektu je během dvou let řádově zvýšit úspěšnost reprodukce bolena dravého na studovaném systému. Kvantifikujeme dopad špičkového režimu a predace na přežívání jiker bolena dravého. Zvýšíme přežívání jiker pomocí odvodu přebytečných průtoku v době špičky a pomocí znepřístupnění jiker proti predaci ze strany migrujících kaprovitých ryb. Na námi studovaném přítoku přehradní nádrže Švihov každoročně táhne ke tření více než 2000 bolenů a nakladou na trdliště více jak 100 kg jiker. Přesto vlivem špičkování a predace jiker prakticky neexistuje přirozený doplněk bolena na této nádrži a je nutné ho uměle vytírat a dosazovat.\nČíslo projektu: 20-12496X\nŘešitel: Rohit Ghai\nDoba řešení: 2020 - 2024\nSladkovodní biotopy mají rozhodující vliv na celý pozemský život, převážná většina jejich mikrobiálních obyvatel (prokaryot a eukaryot) však zůstává stále záhadná, za hranicemi kultivačních možností. Nicméně vývoj kultivačních přístupů spolu s pokroky v sekvenování přináší nové prostředky pro odhalení mikrobiální rozmanitosti. Navrhujeme vytvořit vědecké konsorcium PELAGICS (24 vědců, 16 evropských zemí), které bude koordinovat úsilí ve studiu sladkovodních mikroorganismů (prokaryot i eukaryot) kultivačním a metagenomickým přístupem (analýza genomové DNA celé populace) v rámci celoevropské jezerní kampaně (70 jezer). Hloubkové sekvenování (cca 18 TB) mikrobiální populace povede k zisku tisíců metagenomickysestavených genomů prokaryot, eukaryot a virů. Za pomoci nových růstových médií napodobujících přirozené podmínky a poloautomatizované vysoce výkonné izolační techniky budeme usilovat o získání sbírky kmenů 500 prokaryot a 50 prvoků vč. jejich genomů. Kombinace obou přístupů přispěje k odhalení jejich přirozených interakcí a ekologických rolí ve sladkovodních potravních sítích.\nCílem projektu je vytvoření celoevropské sítě mikrobiálních ekologů pro odběry a studium 70 jezer k získání stabilních sbírek mikroorganismů a jejich genomů (cca 500 prokaryot a 50 prvoků) a k získání řádově tisíců genomů sladkovodních bakterií, prvoků i virů pomocí hloubkového metagenomického sekvenování.\nČíslo projektu: 22-03662S\nŘešitel: Petr Znachor\nJedním z projevů klimatické změny je zvýšená četnost a intenzita extrémních projevů počasí jako jsou přívalové srážky či dlouhá období sucha. Tyto extrémy představují z ekologického hlediska disturbance mající dalekosáhlé následky pro fungování nádržového ekosystému a kvalitu vody. Mechanismy působení extrémních projevů počasí na fungování přehradních nádrží se z metodických důvodů (problémy s prediktibilitou, replikovatelností, kauzalitou) studují jen obtížně, a proto nám o nich zatím chybí detailní znalosti. Metodické obtíže jsou však řešitelné s využitím časových řad vzešlých z dlouhodobého monitoringu. V navrhovaném projektu využijeme data z unikátního čtyřicetiletého sledování nádrže Římov, která kromě meteorologických podmínek zahrnují také hydrodynamiku, hydrochemii a složení planktonních společenstev v nádrži. Nádrž Římov bude sloužit jako model pro studium citlivosti nádržového ekosystému vůči extrémním projevům počasí. Budeme sledovat zejména jak extrémní počasí ovlivňuje podmínky v nádrži a následně složení, strukturu a fenologii planktonních společenstev.\nCílem je vyhodnotit jak extrémní projevy počasí mění podmínky v nádrži a následně ovlivňují funkční složení, strukturu a fenologii planktonních společenstev. Analyzovány budou zejména rozdíly mezi suchými a deštivými roky a účinek povodňových událostí na ekosystém nádrže.\nŘešitel: Michaela Salcher\nBakterie ze skupiny SAR11 (‘Ca. Pelagibacterales’) tvoří dominantní populace v mořských (SAR11-I, II, IV, V), brakických (SAR11-IIIa) i sladkovodních systémech (SAR11-IIIb). Kultivace v laboratoři však představuje velkou výzvu kvůli jejich oligotrofnímu způsobu života a požadavkům na neobvyklé živiny. První úspěšná izolace sladkovodních SAR11-IIIb (‘Ca. Fonsibacter‘) se podařila teprve před dvěma lety. Vysokokapacitní vyřeďovací metodou jsme nedávno získali 13 nových kmenů a naším cílem je 50 dalších. Nejmodernějšími genomickými a experimentálními postupy chceme objasnit mikrodiverzitu SAR11, jejich predaci prvoky a interakce s dalšími mikroorganismy (WP1). Fylogeografii jednotlivých populací SAR11 elegantně zjistíme pomocí vysoce-kvalitních genomů z kultur i metagenomů (MAGs, sestavených z paralelní sekvenace krátkých a dlouhých readů) a odběrů vzorků z jezer na jižní polokouli, které navíc doplní celosvětově nevyváženou databázi. (WP2). Popíšeme evoluční změny u sladkovodních MAGs větvících se u mořských linií SAR11 a u genomů kmenů z izolovaných brakického Baltského moře (WP3).\nNaším cílem je studium ekologie, mikrodiverzity, biogeografie a evoluce bakteriální skupiny ‘Ca. Fonsibacter’ (sladkovodní SAR11-IIIb) s využitím vysokokapacitních vyřeďovacích izolačních metod, experimentů a sekvenace genomů a metagenomů kombinací krátkých a dlouhých readů (Illumina a Nanopore).\nČíslo projektu: 22-05421S\nŘešitel: Jiří Kopáček\nSmrkové porosty v neobhospodařovaných povodích šumavských jezer byly v průběhu posledních 20 let do různé míry narušeny kůrovcovým žírem. Veškerá mrtvá biomasa zůstala na místě a porosty se začaly přirozeně zmlazovat. Tím se vytvořily široké gradienty stavu vegetace, půdních vlastností a složení vod v rámci jednotlivých povodí i mezi nimi. Navrhujeme využít tyto gradienty v integrované, mezioborové studii s cílem posoudit vliv obnovy lesa na chemické a mikrobiální složení půd a jejich funkci, cykly a množství živin (primárně N) v ekosystému, ztráty prvků do vod a zotavování šumavských jezer z acidifikace. Především se zaměříme na (1) vliv postupného rozkladu mrtvé biomasy na kaskádu změn ve složení a funkci půdního mikrobiomu, dostupnost prvků a jejich vyplavování, (2) míru ovlivnění těchto změn způsobenou početností zmlazení a růstovou rychlostí stromů a jejich závislostí na mikroklimatických podmínkách a (3) význam výsledných změn sezónního složení vod po disturbancích na jejich biologické zotavování.\nCílem je posoudit vzájemné vztahy mezi (1) klimatem, půdními vlastnostmi a zmlazením horských smrčin po disturbanci; (2) obnovou a růstem lesa, složením a funkcí půdního mikrobiomu a vyplavováním živin a (3) sezónními změnami složení vod a jejich biologickým zotavováním z acidifikace.\nČíslo projektu: 22-05478S\nŘešitel: Pavel Hrouzek\nSpoluřešitel: Jan Mareš\nŽelezo je základním mikroelementem, na Zemi se však vyskytuje převážně v biologicky špatně dostupné formě (Fe3+). Siderofory jsou nízkomolekulární látky chelatující železo, čímž poskytují svým producentům kompetiční výhodu, ale také mohou zajistit zdroj Fe2+ ostatním členům komunity. Náš tým nedávno nalezl v sinicích siderofory s dvojitým betahydroxyaspartátovým motivem a na základě genomické analýzy navrhl hypotézu o jejich širokém rozšíření. V projektu plánujeme ověřit výskyt těchto sideroforů v přírodních společenstvech pomocí cíleného terénního odběru vzorků a jejich následného analytického a metagenomického zpracování. Kmeny mikroorganismů izolované z těchto vzorků budou ko-kultivovány s producenty beta-OHAsp sideroforů v přítomnosti/nepřítomnosti UV záření a zdroje Fe2+/Fe3+ za účelem zjištění poměru mezi monopolizací železa a prospěchem poskytnutým ostatním mikroorganismům. Biosyntetické genové klastry budou modifikovány genovým inženýrstvím tak, aby mohla být studována role jemného strukturálního vyladění sideroforů při příjmu specifickými transportéry z produkujících kmenů.\nCílem projektu je objasnit roli sinicových fotolabilních beta-hydroxyaspartátových sideroforů v mikrobiálních společenstvech. Kombinací genetických modifikací a manipulativních experimentů zjistit míru specifického příjmu železa producenty těchto sideroforů oproti jejich benefitům pro okolní mikroorganismy.\nČíslo projektu: 22-06374S\nŘešitel: Jan Mareš\nPo roce 2000 byla vytvořena nová kritéria pro rozpoznávání rodů a druhů sinic pomocí tzv. polyfázického přístupu. Pomalý průběh revize je však překážkou pro taxonomickou klasifikaci v metagenomických studiích - proto byly nově zavedeny též některé přístupy genomové taxonomie. Genomová taxonomie nebyla dosud začleněna do existujícího systému, což způsobilo zmatek v rámci obou oborů. V projektu porovnáme tyto dva přístupy pomocí získaných komplementárních dat o modelové skupině Synechococcales, která je již nyní nejlépe prostudována jak pomocí genomové sekvenace tak polyfázického přístupu. To nám umožní přímé srovnání a následnou integraci obou přístupů, posouzení hranic mezi taxony, a navržení taxonomických konceptů pro sinice, které budou přijatelné a použitelné pro všechny badatele. Započneme též revizi vyšších hierarchických taxonomických kategorií a zformulujeme doporučení pro standardní postupy v taxonomických a metagenomických studiích. Včasné splnění tohoto úkolu poskytne nový milník pro vytvoření jednotné taxonomie sinic přijatelné pro algology, mikrobiology a metagenomiky.\nCílem projektu je: 1) Sestavit sbírku kmenů sinic charakterizovaných pomocí polyfázických dat a sekvencí celého genomu; 2) Stanovit taxonomické hranice mezi druhy, rody, čeleděmi a řády pomocí obou přístupů; 3) Navrhnout jednotný koncept založený na fylogenomice avšak kompatibilní s existující. taxonomií a nomenklaturou\nČíslo projektu: 21-21990S\nŘešitel: Markus Haber\nDoba řešení: 2021 - 2023\nAktinobakterie z linie acI (Ca. Nanopelagicales) jsou pravidelnými a často nejpočetnějšími zástupci mikroorganismů ve světových sladkých vodách. Zatímco některé hypotézy o jejich úspěchu byly navrženy na základě přístupů, které nevyžadují jejich kultivaci, většina hypotéz zůstává netestována právě kvůli chybějícím zástupcům ve sbírkách. Nedávno zveřejněné poznatky o první úspěšné kultivaci kmene linie acI, nám pomohly izolovat vice kmenů z této skupiny. V předkládaném projektu navrhujeme rozšířit naši sbírku o nové kmeny; testovat jejich fyziologické vlastnosti a genetický potenciál ve vztahu k místu jejich původu; a pokusit se objasnit rozmanitost celé skupiny a ekologickou niku jednotlivých ekotypů. Zaměříme se zejména na otázky jejich ochrany před mortalitou způsobenou žírem prvoků, či infekcí bakteriofágy; a jejich interakcí se sympatrickými bakteriemi. V neposlední řadě otestujeme jejich schopnost využívat světelné záření jako zdroj energie a jeho vliv na fyziologii buněk. Věříme, že tyto výsledky významně obohatí současné znalosti o této významné skupině.\nNavrhovaný projekt se zaměřuje na výzkum ekologie acI linie aktinobakterií, jedné z nejpočetnějších skupin sladkovodních bakterií. Konkrétně se zabývá diferenciací ekologické niky izolovaných kmenů; interakcemi s predátory, bakteriofágy a sympatrickými bakteriemi; využíváním světelného záření.\nPaleo-záznamy událostí globálního rozsahu v sedimentarní sekvenci jezer\nČíslo projektu: 20-08294S\nPočetné doklady z narůstajícího počtu lokalit ukazují, že na konci pleistocénu došlo ke kolizi s větším vesmírným objektem. Tzv. Younger Dryas Boundary vrstva (YDB) podporuje hypotézu, že fragmentovaný kosmický objekt narazil do naší planety před asi 12800 roky, tedy zrovna v době nástupu chladného klimatického výkyvu – mladšího dryasu. Tato vrstva obsahuje charakteristické impaktní částice a má specifické prvkové složení. Pro stejné období jsou doloženy i extinkce velkých savců, změny vegetačního krytu, změny lidských kultur a rozsáhlé požáry. V Evropě jsou však záznamy YDB vzácné a většinou jen z fosilních půd. Náš tým se zaměřil na jezerní sedimenty a doložil přítomnost YDB v šumavských jezerech. Naše první výsledky ukazují na kontaminaci tehdejšího životního prostředí v této oblasti prostřednictvím dálkového atmosférického transportu polutantů. V rámci předkládaného projektu budeme studovat historii tří vybraných ekosystémů představovaných jezery a jejich povodími. Zaměříme se na změny během YDB a na nalezení pozdně glaciálních a časně holocénních vrstev vulkanického popela.\nCílem projektu je: 1) Testování unikátnosti YDB proxy v rámci studovaných postglaciálních sedimentárních záznamů. 2) Identifikace vrstev vulkanického popela (tefer) v jezerních sedimentech pozdně glaciálního a spodně holocénního stáří. 3) Rekonstrukce reakce ekosystémů na environmentální znečištění odpovídající YDB.\nČíslo projektu: 20-19284S\nŘešitel: Jiří Kaňa\nCílem projektu je určit hlavní environmentální faktory řídící vyplavování fosforu z antropogenně neovlivněných nevyvinutých půd. Budou studovány vlivy zotavování půd z acidifikace (zvyšování pH), rostoucí depozice prachu a fyzikálního zvětrávání hornin na chemické složení půd, schopnost mikroorganismů mobilizovat P z minerálních částic a schopnost půd tento P zadržovat. Největší růst koncentrací P se v současné době kromě USA objevil v alpinských jezerech ve Vysokých Tatrách, zejména v povodích s vysokým podílem suťových polí, na jejichž půdy se zaměříme. Pomocí hornin z povodí experimentálně ověříme vliv změn klimatu na jejich mechanické zvětrávání. Pomocí sorpčních experimentů ověříme vliv zvětrávání na změny chemismu půd a jejich schopnost P zadržovat. Dále se zaměříme na mikrobiální aktivitu alpinských půd, složení jejich mikrobiální komunity a úlohu jejích hlavních složek v mobilizaci P z hornin a prachu. S využitím dlouhodobých trendů chemismu a oživení tatranských jezer vyhodnotíme význam dílčích vlivů zotavování z acidifikace a změny klimatu na jejich měnící se složení.\nVyhodnotit vliv chemismu a mikrobiálního společenstva nevyvinutých půd suťových polích a alpinských luk na cyklus P. Vyhodnotit vliv změn klimatu (zvýšené fyzikální zvětrávání hornin a vyšší depozice prachu) a ústupu acidifikace na zvýšené vyplavování P z půd a změny trofie alpinských jezer.\nČíslo projektu: 20-23718Y\nŘešitel: Tanja Shabarova\nMechanismy, které určují distribuci druhů (koncept metaspolečenstev) jsou stále málo probádaným tématem mikrobiální ekologie vody. Naše znalosti o interagujících procesech tzv. třídění druhů, mass-efektů a neutrálních procesů, formujících bakteriální společenstva povrchových vod, se významně prohloubily. Dosud se však velmi málo ví o mechanismech, které utvářejí společenstva v hlubších zónách jezer, a také o roli podzemních vod v procesech formování společenstva povrchových vod. V naší studii se proto zaměříme na vysvětlení změn ve složení bakteriálních společenstev během přechodu z půdy do půdní vody a následně z povrchových a podpovrchových vod do vod jezer. Užitím sekvenování amplikonů a metagenomických analýz se pokusíme objasnit rozdíly jak ve složení, tak i funkci společenstev povrchových a podpovrchových vod a objasnit vliv okolního prostředí na jejich utváření. Předpokládáme, že společenstva formovaná v afotických podmínkách podzemí se významně liší od společenstev povrchových vod a představují jakési “zárodky”, jež povedou k selekci druhů v afotické zóně jezera.\nCílem projektu je: (i) Testovat koncept formování společenstva dosud známý jen pro povrchové vody i pro vody podzemní, (ii) Kvantifikovat, jak bakteriální společenstva povrchových a podzemních vod přispívají k formování společenstev v různých zónách jezer, (iii) Zobecnit naše poznání průzkumem krasových systému v Evropě.\nČíslo projektu: 20-18005S\nŘešitel: Mojmír Vašek\nBiogenní metan představuje potenciálně významný zdroj uhlíku a energie pro vodní potravní sítě. Cílem projektu je objasnit význam biogenního metanu pro sekundární produkci v ekosystémech hlubokých sladkovodních nádrží. Studována bude role biogenního metanu v potravních sítích tří stratifikovaných údolních nádrží, které se liší úživností a kyslíkovými poměry v hypolimnetické zóně. Vzorky bazálních zdrojů organické hmoty, rozpuštěného metanu, mikrobiálních společenstev, primárních konzumentů (vodní bezobratlí) a vrcholových konzumentů (ryby) budou odebírány ve všech hlavních habitatech (litorál, pelagiál, profundál) každé zkoumané nádrže. Pomocí analýzy stabilních izotopů bude kvantifikován potenciální význam biogenního metanu jakožto zdroje uhlíku a energie pro primární a vrcholové konzumenty. Očekáváme, že biogenní metan může být důležitým alternativním zdrojem energie, který částečně podporuje produkci biomasy bezobratlých a možná i některých druhů ryb v hlubokých vodních nádržích.\nCílem projektu je určit význam biogenního metanu pro sekundární biologickou produkci v hlubokých vodních nádržích. Zjistit, jak úživnost nádrže a dostupnost kyslíku v hypolimniu ovlivňují roli biogenního metanu jakožto alternativního zdroje uhlíku a energie v potravních sítích.\nČíslo projektu: 19-16554S\nŘešitel: Dagmara Sirová\nPlanktonní sítě jsou klíčové pro pochopení toků energie a látek mezi organismy povrchových vod. Teoretické poznání potravních sítí se sice překotně rozvíjí, ale mají malé rozlišení a vycházejí hlavně ze studií poměrně jednoduchých systémů stratifikovaných jezer. Mělké polymiktické ekosystémy, např. hypertrofní rybníky, zřejmě umožňují rozvoj komplexnějších společenstev s obrovskou diverzitou. Naše předběžné výsledky z hypertrofních rybníků opravňují k hypotéze, že v nich jsou – na rozdíl od dosud uznávaných konceptů planktonní ekologie – významnými články přenosu energie do vyšších trofických úrovní také metanoxidující bakterie, zoospory vodních hub a pikosinice. Zatímco přenos energie „klasickými potravními sítěmi“ od primárních producentů k vyšším trofickým úrovním je v nich omezen, mikrobiální potravní síť tvoří hlavní složku, byť nejspíš míň efektivní v důsledku přítomnosti více trofických úrovní, tedy i energetických ztrát. Poznání těchto komplexních interakcí s dostatečně detailním rozlišením umožní plánovaná mezioborová kombinace moderních molekulárních metod.\nCílem projektu je rozklíčovat komplexní interakce v málo probádaných planktonních potravních sítích hospodářsky významných vodních ekosystémů na nebývale podrobné úrovni rozlišení s využitím kombinace molekulárních, epifluorescenčních a chemických přístupů.\nČíslo projektu: 19-23261S\nŘešitel: Jitka Jezberová\nAčkoli pikosinice patří mezi jedny z nejdůležitějších hráčů v Globálním Cyklu Uhlíku (zajišťují primární produkci světových oceánů), pochopení jejich ekologie ve sladkovodních ekosystémech je velká neznámá. Domníváme se, že jednou z hlavních překážek bránících objasnění jejich vlivu a důležitosti ve stojatých vodách je to, že postrádáme prostředky potřebné k definování ekologicky relevantních taxonomických jednotek (např. druh a poddruh). Proto jsme se rozhodli překonat tzv. taxonomický bottle neck založený na mikroskopickém popisu rodů a druhů, s tendencí popisovat druhy na základě 16S rRNA genu, a vytvořit robustní kostru založenou na genomických datech. Chystáme se stavět na naší existující sbírce pikosinic, skýtající více než 120 kmenů, a použít nejmodernější metody sekvenování, abychom získali přibližně 100 genomů vysoké kvality. Široké rozpětí genomických dat vázaných na konkrétní kmeny nám také umožní sledovat jednotlivé populace v přírodě (pomocí CARD-FISH prób nebo qPCR) a rozuzlit jejich roli v potravním řetězci.\nCílem je vyvinout robustní genomický klasifikační systém pro sladkovodní pikosinice. Konfrontace evoluce a složení genomů s populační dynamikou a rolí jednotlivých taxonů v potravním řetězci povede k vytvoření ekologicky smysluplných skupin.\nČíslo projektu: 19-22276Y\nŘešitel: Yuliya Vystavna\nDůsledkem změn hydrologie povodí mohou být ztráty živin z povodí s následným snížením úrodnosti půdy ale zvýšení primární produkce a eutrofizace vod. Pomocí hydrologického modelování, analýzy stabilních izotopů vody (O-18, H-2) a hydrochemických měření budeme sledovat a kvantifikovat toky fosforu ve dvojici lesních povodí - se zdravým porostem a s porostem v počátečním stádiu obnovy po odlesnění. Tato párová studie je zaměřena na (i) stanovení doplňování pozemních vod a vodní bilanci, včetně role tání sněhu a dešťového odtoku; interakce podzemních a povrchových vod; zjištění velikosti odparu a transpirace rostlin; odhad doby zdržení vody v povodí a (ii) kvantifikaci vyluhování fosforu různými složkami odtoku za kontrastních hydrologických podmínek. Výsledky těchto analýz budou demonstrovány na modelových scénářích zahrnujících toky vody a fosforu. Tento multidisciplinární projekt zaplní mezeru v poznatcích o komplexní aplikaci izotopové hydrologie, hydrologie a hydrochemie.\nCílem projektu je vyvinout a aplikovat multidisciplinární párovou studii pro kvantifikaci odnosu fosforu za kontrastovaných hydrologických podmínek a modelových scénářů pro předpovědi vlivů hydrologie na dynamiku živin v povodích.\nČíslo projektu: 19-00113S\nŘešitel: Petr Porcal\nPlanktonní mikrobiální společenstva pomezí tekoucích a povrchových vod v pramenných oblastech se výrazně liší. Změna bakteriálních společenstev při přechodu z tekoucích do stojatých vod byla dosud málo známá a role původně potočních mikroorganismů na formování mikrobiálního společenstva stojatých vod je nejasná. Popis primárních mechanismů odpovědných za formování mikrobiálních společenstev stojatých vod je obtížný z důvodu dlouhé doby zdržení a velké různorodosti druhů. Malé stojaté vody pramenných oblastí s kratší dobou zdržení představují vhodné modelové systémy pro studium díky vyšší plasticitě měnících se tekoucích a stojatých společenstev v závislosti na hydrologických podmínkách a environmentálních (terestrických a vodních) chemických parametrech. V tomto projektu bychom rádi s využitím vhodného modelového systému studovali obecné mechanismy řídící přeměny a znovu utváření mikrobiálních společenstev, zvláště za měnících se hydrologických podmínek a fotochemickým změnám rozpuštěných přírodních organických látek.\nTento projekt bude sledovat mechanismy odpovědné za formování mikrobiálních společenstev ve stojatých vodách studiem: I) odpovídajících chemických a bakteriálních metabolických interakcí; II) klíčových environmentálních parametrů řídících změny společenstev; III) role inokulujících mikroorganismů.\nŘešitel: RNDr. Jiří Peterka, Ph.D., Prof. Ing. Mgr. Jan Frouz, CSc., Ing. Eva Baldassarre Švecová, Ph.D.\nZdroj financování: Akademie věd ČR\nObnova ekosystémů po těžbě uhlí je jedním ze základních předpokladů obnovy ekosystémových funkcí a následné socioekonomické rekonstrukce těchto regionů.\nV terestrických ekosystémech je cílem projektu popsat vztah mezi vlastnostmi vegetace porůstající výsypkové plochy a následným vývojem vegetace na nich, a hledání postupů jak vývoj půd na výsypkách urychlit. Zvláštní pozornost bude věnována akumulaci půdní organické hmoty a obnově biogeochemických cyklů.\nVe vodních ekosystémech je predace rybami primární strukturující silou (tzv. kontrola shora). Změny v interakcích predátor-kořist mohou kaskádovým efektem ovlivnit jednotlivé úrovně potravního řetězce, což může následně vyústit v posun ekosystému z jednoho stavu do jiného. Vzhledem ke skutečnosti, že využití vznikajících jezer se předpokládá víceúčelové s důrazem na sportovně-rekreační aktivity, je třeba nastavit takové podmínky fungování a managementu, které zajistí dlouhodobé udržení vysoké kvality vody. Typologicky korektní, ekologicky a ochranářsky hodnotné a rybářsky atraktivní obsádky okouno-štikového či sího-dravcového typu jsou jednak zárukou udržení vysoké kvality vody v oligo- až mesotrofních systémech, ale mají i potenciál pro socio-ekonomický růst daných regionů. Formování takovýchto obsádek ve třech aktuálně hydricky revitalizovaných důlních jamách – jezerech Milada, Most a Medard, zatím probíhá úspěšně, nicméně chybí detailní vhled do mechanismů, jakými submerzní makrofyta, řasové nárosty a planktonní společenstva ovlivňují strukturu rybích společenstev a vice versa, a jaký je praktický dopad těchto procesů na výsledné fyzikálně-chemické vlastnosti prostředí hlubokých jezer.\nČíslo projektu: 310/996000\nŘešitel: RNDr. Lenka Pivokonská, Ph.D. (ÚH AV ČR, v.v.i.), Prof. RNDr. Jan Kubečka, CSc. (HBÚ BC AV ČR, v.v.i.)\nFinanční podpora: Akademie věd ČR\nV poslední době se objevují informace o zvyšujícím se výskytu drobných plastových částic (mikroplastů), které zamořují všechny druhy povrchových vod. Poměrně málo je dosud známo o tom, jak se tyto částice chovají v přehradních nádržích a jak ovlivňují přirozené potravní sítě a kvalitu vody. Navrhovaná aktivita si klade za cíl zmapovat výskyt a strukturu mikroplastů ve stratifikovaných přehradních nádržích. Budou rozpracovány metodiky vzorkování mikroplastů z velkých objemů vody a z různých hloubek. Zkoumáním hloubkového a podélného gradientu výskytu mikroplastů vznikne model jejich prostorového výskytu. Předpokládá se rovněž sledování změn výskytu mikroplatů v kaskádové soustavě vodárenských nádrží Petrusplaat – Hondred en Dertig – De Gijster v Holandsku, kde se očekávají vysoké koncentrace a zajímavé změny při průtoku vody pumpované z řeky Mázy přes tři nádrže. Dále budou zkoumány přístupy pro detekci mikroplastů v mikroskopických vzorcích přehradního sestonu. Speciální část bude věnována detekci mikroplastů v potravě ryb, kdy se předpokládá možné poškození vstřebávání živin. Tyto vzorky budou zpracovávány ve spolupráci s Hydrobiologickým ústavem v Pallanze (Itálie).\nČíslo projektu: 310/995900\nŘešitel: prof. RNDr. Jan Kubečka, CSc., Mgr. Martin Svojtka, Ph.D, Ing. Marek Brabec, Ph.D.\nSkutečně znalostní řízení rybářství ve velkých nádržích představuje velmi aktuální výzvu v nádržích pod silným vlivem člověka. Hlavními stresory jsou eutrofizace (přetížení živinami) nepřirozený vodní režim spojený s kolísáním hladiny a přílišná exploatace některých druhů. Navrhovaná studie se zaměří na studium populační dynamiky významných druhů ryb (candát obecný, okoun říční, cejn velký, kapr obecný, bolen dravý) a na efektivnost hospodářských zásahů. Velmi nadějnou interdisciplinární oblastí je studium sluchových kamenů – otolitů. V nich jsou zaznamenány jednotlivé roky života ryb a také chemický signál prostředí, kde ryba vyrůstala. Tyto informace vepsané do mikrochemického složení mohou mít zásadní význam pro rozpoznání původu ryb, které mohou migrovat v rámci povodí nádrže, anebo jsou přemísťovány člověkem (nejčastěji jako vysazované násady ryb). Nasazování ryb je jedním z nejmasovějších hospodářských zásahů a také největším finančním výdajem v přehradním rybářství. Přitom ocenění významu vysazovaných ryb ve srovnání s rybami z přirozeného výtěru v současnosti prakticky chybí. V tomto kontextu se rýsuje spolupráce mezi Biologickým centrem (dobrá znalost problematiky a rozsáhlé sběry otolitů), Geologickým ústavem (disponuje ICP MS s laserovou ablací) a Ústavem Chemických Procesů (disponuje jednodušší technikou EDX, případné zapojení v dalších letech). Ústav Informatiky významně pomůže s konstrukcí neparametrických a semiparametrických odhadů při studiu různých systematických efektů, s odhady početnosti, růstu a populační dynamiky.\nČíslo projektu: 677039\nŘešitel: Prof. Michaela Aschan, University of Tromso, Norway\nSpoluřešitel: Prof. Jan Kubečka, Ph.D.\nZdroj financování: EU Horizon 2020\nScientist from 16 countries join forces to help ensure that the increase in seafood production comes in areas and for species where there is a potential for sustainable growth, given the expected climate changes. In ClimeFish they will provide a support framework for decision makers, thus contributing to robust employment and sustainable development of rural and coastal communities. In Czech part of the project we intend to rationalize the angling use of fish production under changing environment.\nWhy: Climate changes are real, they are happening right now and they are threatening sustainable growth in aquaculture and fisheries worldwide. The world population is growing, and the demand for food is increasing. Forecasts indicate an overall decline in food production due to climate change. ClimeFish addresses the necessity of changes, both when it comes to utilizing opportunities and mitigating risks under climate change. ClimeFish will help ensure that the increase in seafood production comes in areas and for species where there is a potential for sustainable growth. In Czech conditions the growth of production is complicated by the changes of nutrient concentrations and angling effort. All these factors will be considered.\nWhat: ClimeFish will provide guidelines for how to make climate-enabled management plans to prepare and adapt to climate change while minimizing economic losses and social consequences. Thus, based on the expected climatic challenges, ClimeFish will contribute to robust employment and sustainable development of rural and coastal communities. The output of the project will be the ClimeFish Decision Support Framework (DSF), which contains guidelines, databases and the ClimeFish Decision Support System (DSS). The results of the project will be used for optimization of fishery in Lipno reservoir and other waterbodies.\nHow: ClimeFish will develop forecasts for production scenarios that will serve as input to socio-economic analysis and identify risks and opportunities regarding climate changes. Strategies to mitigate risk and utilize opportunities will be identified in co-creation with stakeholders, and will serve to strengthen the scientific advice and to improve long term production planning and policymaking. The project addresses three production sectors: marine aquaculture, marine fisheries and lake and pond production in a total of 16 case studies, involving more than 25 species. For Czech fisheries, the main target species are wells, Silurus glanis, pikeperch, Sander lucioperca and carp, Cyprinus carpio.\nSpanish Ministry of Environment, in the frame of the cooperative research programme called “PROGRAMA NACIONAL DE INVESTIGACIÓN CIENTÍFICA, DESARROLLO E INNOVACIÓN TECNOLÓGICA”\nČíslo projektu: PROFIT\nŘešitel: Jan Kubečka\nSpoluřešitel: ECOHYDROS, S.L., Spain, Department of Ecology of the Universidad de Sevilla, Spain\nZdroj financování: Spanish Ministry of Environment, in the frame of the cooperative research programme called “PROGRAMA NACIONAL DE INVESTIGACIÓN CIENTÍFICA, DESARROLLO E INNOVACIÓN\nDoba řešení: 2009-2010\nZákladní průzkumy dvou španělských nádrží nejnovějšími českými i evropskými metodikami.\nČíslo projektu: 2010-001577\nŘešitel: J. Wesley Neal, Robert Kroger, Craig G. Lilyestrom\nSpoluřešitel: Marie Prchalová\nZdroj financování: Portorické oddělení pro přírodní a ekologické zdroje\nVýzkum i managementová rozhodnutí ohledně okounka pstruhového Micropterus salmoides na Portoriku se opírají o předpoklad, že dostupnost potravy nepředstavuje limitující faktor, avšak přesvědčivá data na toto téma nejsou k dispozici. Drobná rybka Dorosoma petenense je základním potravním druhem pro sportovní ryby v portorických nádržích, ale přímý výzkum dosud nikdy nekvantifikoval početnost nebo roční produkci tohoto druhu. Tento druh se nejspíš rozmnožuje celý rok, avšak rozsah reprodukce není znám. Vzhledem k tomu, že efektivní management okounka pstruhové vyžaduje úvahy o predátorech i jejich kořisti, měli bychom lépe porozumět populační dynamice kořisti v nádržích Portorika. Tato část projektu sestává ze dvou částí – porovnání aktivních a pasivních odlovných prostředků pro vzorkování početnosti populací kořisti v portorických nádržích a populační dynamika kořisti na Portoriku.\nČíslo projektu: CZ.1.07/2.3.00/20.0204\nŘešitel: Josef Matěna, Jan Kubečka\nRybí společenstva nádrží a jezer ma jí genofondovou, ekologickou a ekonomickou hodnotu a podstatný vliv na kvalitu vody. Projekt umožní podpořit špičkový tým pro syntézu uvedených významů a pro definici ekologického potenciálu rybích obsádek. Počítá se se zdokonalením a rozšířením současných metod studia a s průzkumy nejzajímavějších\nnádrží ČR. Zároveň se propojí tuzemské aktivity s evropskými iniciativami a zviditelní usilovné snažení české limnologické školy o skutečně pravdivé poznání rybích obsádek a jejich role v ekosystému. Komplexní vymezení ekologického potenciálu (faunistická, rybářsko-produkční a biomanipulační hodnota, vyváženost populační dynamiky a\ntrofických vztahů) bude možné díky rozšíření tuzemských lidských zdrojů, podpoře stáží na špičkových pracovištích, integrace do evropských struktur a spolupráci se zahraničním expertem. Projekt podpoří rozvoj regionu, prestiž české vědy i vodohospodářský management.\nČíslo projektu: No. 09-14\nSpoluřešitel: Institut für Binnenfischerei e.V. Potsdam-Sacrow\nZdroj financování: Landesamt für Verbraucherschutz, Landwirtschaft und Flurneuordnung Frankfurt/O., Germany\nThe investigations were be carried out on Lake Werbellinsee in September 2009 by using the following methods:\n1) Hydroacoustic survey by scientific echosounder (two day and night surveys)\n2) Survey of the open water fish by fry trawls (approximately 20 trawlings by 3x3 m trawl)\nThe emphasis of the survey work was on the population assessment (abundance, spatial and vertical distribution, species and size composition) of vendace (Coregonus albula)\nand smelt (Osmerus eperlanus).\nČíslo projektu: A/CZ0046/2/0029\nŘešitel: David Boukal\nSpoluřešitel: Jan Kubečka\nZdroj financování: EHP a Norské fondy\nResearch and development of a comprehensive database on fish population dynamics and history of exploitation in selected man-made reservoirs in the Czech Republic. Development of mathematical models to identify exploitation strategies that take into account stakeholder interests along with the ecological and evolutionary consequences of the exploitation, with the aim to identify the 'best' strategies and identify data/parameters/processes whose measurement can greatly improve the quality of the monitoring of the status of fish stocks in Czech man-made reservoirs. Communication of the main scientific findings to the key stakeholders identified during this study.\nČíslo projektu: CZ0091\nŘešitel: Jan Kubečka:\nDoba řešení: 2008-2010\nThe project is aimed at improvement of ecological potential of Czech reservoirs and enhancement of fisheries management by improving the methods of assessment of qualitative and quantitative composition of the fish stock. The project includes introduction of active methods of monitoring, namely new hydroacoustic and trawling approaches. Active methods should mitigate the main weaknesses of the current monitoring based predominantly on passive methods.Managing of the use of active trawling gear for fish capture would represent the revolution both in monitoring and the management of reservoirs. The project follows the philosophy of the EC water framework directive 2000/60/EC and promises to create new fish monitoring methodology and to bring new crucial knowledge to the methods of fish capture in general.\nČíslo projektu: 7F14316\nŘešitel: Jiří Peterka\nSpoluřešitel: Karl Oysten Gjelland, Norwegian Institute for Nature Research\nZdroj financování: Česko-Norský výzkumný program (CZ09)\nPredace rybami je primární strukturující silou ve vodních ekosystémech (tzv. kontrola shora). Změny v interakcích predátor-kořist mohou kaskádovým efektem ovlivnit jednotlivé úrovně potravního řetězce, což může následně vyústit v posun ekosystému z jednoho stavu do jiného. Submerzní makrofyta mají vedle zásadní úlohy primárních producentů i zásadní roli ve strukturování sladkovodních společenstev. Protože jsou ale svým výskytem vázaná zejména na malá a mělká jezera s nedostatkem či absencí hlubokovodních refugií, upínala se vědecká pozornost zejména k těmto systémům a znalost vlivů makrofyt na společenstva hlubokých vodních těles zůstala doposud nedostatečná. Cílem tohoto projektu je zásadním způsobem obohatit dosavadní znalosti o mechanismech, kterými submerzní makrofyta ovlivňují společenstva ryb v hlubokých jezerech. Problematika bude řešena srovnáním struktury a dynamiky rybích společenstev, dvou nově vzniklých jezer s podobnou velikostí a sukcesní historií, ale s odlišným výskytem submerzních makrofyt. Využívání různých typů prostředí a zjištění vzorců aktivity nejvýznamnějších druhů ryb v rámci společenstva bude provedeno primárně s využitím nejmodernějších telemetrických metod, které budou doplněny o další metody vzorkování jako je echolokace, akustické a optické kamery, elektrolov, tralování a odlov tenatními sítěmi. Důraz bude kladen na šetrnost odlovných metod a pokrytí veškerých vývojových stádií od larev až po dospělce. Individuální pozice v potravních sítích bude zjišťována na základě rozboru obsahu zažívadel a analýzy stabilních izotopů. Získaná data budou použita k vyhodnocení vnitro- a mezidruhových překryvů ve využívání prostorové a potravní niky, stejně jako vzorců aktivity nahlížených s velkým časoprostorovým rozlišením. V kombinaci s odhady potravních nároků piscivorních ryb a životními charakteristikami jako je růst a věk dosažení pohlavní zralosti u kořisti, bude dosažen ucelený a detailní vhled do mechanismů jakými submerzní makrofyta ovlivňují strukturu rybích společenstev. Projekt poskytne zásadní nové poznatky, které najdou uplatnění při obnově a řízení vodních těles, a též značně posílí spolupráci a transfer znalostí mezi českými a norskými institucemi zabývajícími se výzkumem vodních ekosystémů.\nČíslo projektu: TH02030633\nŘešitel: Jan Kubečka, Josef Hejzlar\nDoba řešení: 2017 - 2020\nCílem je vyvinout technologii plovoucích ostrovů pro aplikaci na vodních nádržích (bude navržena a ověřena konstrukce, substrát, druhové složení rostlin). Účelem ostrovů bude zlepšení ekologického potenciálu nádrží vytvořením alternativy k silně redukovanému příbřežnímu litorálu, který je v přirozených jezerech druhově nejbohatší částí vodního ekosystému, avšak ve většině našich nádrží je ochuzen díky kolísání hladiny, jež ničí vodní makrofyta vysycháním a vymrzáním, popř. díky eutrofizaci. Aplikace bude mít dopad na druhovou pestrost všech vodních organismů, strukturu rybí obsádky, toky živin i kvalitu vody. Lze očekávat podporu hnízdění vodního ptactva a zvýšení estetické hodnoty území. Význam technologie se bude zvyšovat vzhledem k budoucím změnám klimatu a rozkolísanosti srážek.\nČíslo projektu: TH02030709\nŘešitel: Milan Muška, Jan Kubečka\nCílem projektu je vybrat vhodnou lokalizaci a vyvinout mobilní konstrukci migrační překážky nad ÚN Lipno, která nebude mít zásadní vliv na hydrologii toku ani splaveninový režim, ale účinně zabrání nežádoucí migraci ryb z nádrže do horní Vltavy. Funkční migrační překážka umožní rozvoj původní salmonidní obsádky v horní Vltavě a výrazně tak zlepší esenciální podmínky pro rozmnožování kriticky ohrožené perlorodky říční. Umístění překážky zároveň umožní reprodukci druhů žádoucích v nádrži. Technologie bude využitelná na řadě dalších míst, kde je vhodné odklonit migraci ryb a není možné budovat pevné stavby.\nČíslo projektu: TA04021342\nŘešitel: Jakub Borovec\nČíslo projektu: 19-23469S\nNejpočetnější planktonní mikroorganismy mají redukovaný genom a teorie „streamlining” (evolučního zjednodušení genomu) předpokládá, že ztráta genů je způsobena selekcí řízenou faktory prostředí. Až dosud způsoby zjednodušení nebyly objasněny, protože získání axenických kultur těchto mikrobů je obtížné. Vyvinuli jsme metodu zaměřenou na izolaci početných sladkovodních metylotrofů s malým efektivním genomem: ‘Ca. Methylopumilus planktonicus’ (Betaproteobacteria, 1,3 Mbp velikost genomu), které jsou ideálním modelem pro studium mechanismů mikrodioverzifikace a evolučního zjednodušení genomu. Nejbližší příbuzní kmenů ‘Ca. M. planktonicus’ obývají jezerní sedimenty a pelagiál oceanů. Navrhujeme pracovní hypotézu projektu, že původ této čeledě může být vysledován zpět k bakteriím žijícím v sedimentech se střední velikostí genomu. S využitím sekvenování genomů 150 izolovaných kmenů a hloubkové sekvenace metagenomů provedeme srovnávací populační genomiku s cílem popsat zásadní ekologické příčiny široce rozšířeného, ale stále neobjasněného jevu zjednodušení genomu u vodních bakterií.\nS využitím metagenomiky, cílené izolace a sekvenace genomů sladkovodních oligotrofních bakterií ‘Ca. Methylopumilus planktonicus’ (Betaproteobacteria) navrhujeme studium fenoménu genome-streamlining u planktonních mikrobů a charakteristických jevů provázející mikrodiverzifikaci příbuzných taxonů.\nČíslo projektu: 19-05791S\nŘešitel: Klára Řeháková\nPerifytoní společenstvo je významnou biologickou složkou vodních ekosystémů. V nich má mnoho významných funkcí jako jsou koloběh živin nebo jeho samočistící schopnosti v ekosystému, kde se vyskytuje. Výzkumu perifytonu je věnována menší pozornost než planktonu, přestože v mnoha ekosystémech tvoří perifyton větší biomasu. Jedním z málo studovaných ekosystémů jsou oligotrofní jezera, speciálně antropogenního původu. V České republice máme unikátní sérii tří antropogenních oligotrofních jezer různého vývojového stáří, která vznikla při rekultivacích po těžbě uhlí. Přestože jedno z nich, Medard, je největším jezerem České republiky, chybí údaje o primární produkci jak fytoplanktonu, tak perifytonu i o diversitě a funkci perifytonu v těchto jezerech. Předkládaný projekt bude studovat míru primární produkce během sezóny, ale i podél sukcesní řady jezer, druhové složení a dynamiku vývoje perifytoního společenstva, jeho funkce v koloběhu živin, s větším zaměřením na dynamiku fosforu, který je limitující živinou studovaných jezer.\nCílem projektu je prozkoumat diversitu a dynamiku perifytonu oligotrofních antropogenních jezer. Stanovit a porovnat primární produkci během sezóny v studovaných jezerech a podél sukcesního gradientu jezer. Stanovit potenciální příjem fosforu perifytonem za různých environmentálních podmínek.\nČíslo projektu: 19-16605S\nKůrovcový žír zabil značné množství dospělých smrků v neobhospodařovaných, acidifikovaných povodích šumavských jezer, s největším rozsahem poškození (>90% během 2004–2008) v povodí Plešného jezera. Odumření stromů významně ovlivnilo cykly prvků v půdách i vodách a jejich chemismus i oživení. V současnosti se lesní ekosystém rychle regeneruje. Náš více než dvacetiletý environmentální výzkum šumavských povodí (les, půda, voda, klima) nabízí světově unikátní možnost komplexní ekosystémové studie vlivů přirozeného rozpadu a regenerace stromového patra na jednotlivé složky horských ekosystémů. Navrhujeme integrované studie (laboratorní pokusy i terénní látkové bilance prvků) zaměřené na cykly C a N v půdách a jejich vliv na vyplavování dalších prvků (P, S, Ca, Mg, K, a Al) a na to, jak tyto změny ovlivňují regeneraci lesa a půdních mikroorganismů a chemické a biologické zotavování vod z acidifikace. Modelování nám umožní využít tyto výsledky i pro další podobně postižená horská území i pro odhad dopadů různých typů hospodaření na bilanci živin v lesích.\nStudium změn zásob a toků ekologicky významných prvků (N, P, C, S, Ca, Mg, K a Al) v systému les-půda-voda zotavujícím se po přirozeném rozpadu smrkových porostů. Posoudit vztah mezi zásobami živin v půdách a mrtvé biomase a zmlazením a vliv růstu lesa na chemické složení a oživení půd a vod.\nČíslo projektu: 19-21649J\nPtačí vakuolární myelinopatie (PVM) je smrtelné nervové onemocnění ptáků se zvyšující se frekvencí výskytu, které ohrožuje ptačí populace včetně symbolického orla bělohlavého. Veškeré důkazy svědčí o tom, že je PVM způsobena novým toxinem produkovaným epifytickými sinicemi, které vstupují do potravního řetězce s vodními rostlinami, což následně vede ke vzniku mozkových lézí u postižených ptáků. Povedlo se nám vyizolovat toxigenní sinici do kultury, purifikovat látku, která patrně zodpovídá za PVM, a určit její strukturu. V navrhovaném projektu potvrdíme identitu PVM toxinu, objasníme jeho biosyntézu, identifikujeme další společně produkované cytotoxiny, prozkoumáme environmentální a antropogenní faktory řídící produkci PVM toxinu, a navrhneme protokoly pro molekulární detekci jeho producenta. Lokalizace toxinu bude studována na modelu dania pruhovaného. Projekt přispěje k pochopení etiologie PVM, k charakterizaci nového cyanotoxinu, který představuje možné ohrožení sladkovodních ekosystémů či dokonce lidského zdraví, a k vývoji metod pro jeho rutinní monitoring.\nCílem projektu je potvrdit cyanotoxin způsobující ptačí vakuolární myelinopatii, objasnit jeho biosyntézu a identifikovat další společně produkované cytotoxiny. Nalézt faktory řídící produkci toxinu a vytořit protokoly pro molekulární detekci jeho producenta. Studovat lokalizaci toxinu na modelu dania pruhovaného.\nČíslo projektu: 17-10493S\nPodle nejnovějších vědeckých poznatků mají mikroorganismy kolonizující vnitřní prostory nadzemních částí rostlin zásadní vliv na existenci a fungování svých hostitelů – od zdraví až po evoluční diverzifikaci. Jejich specifická úloha v rostlinné ekologii přesto stále zůstává neprozkoumána. V projektu budeme oveřovat hypotézu, že endofytické mikroorganismy (interagující bakterie a houby) zvyšují funkční plasticitu rostlin a zlepšují jejich schopnost přizpůsobit se měnícím se podmínkám během vývoje ekosystému. Budeme sledovat složení a funkci endofytických společenstev kolonizujících taxonomicky různorodou skupinu modelových rostlin podél přirozeného sukcesního gradientu. Jako experimentální systém poslouží dlouhodobě sledované lokality v nerekultivovaných částech západočeských hnědouhelných výsypek. Jsme přesvědčeni, že získáním poznatků o komplexních interakcích mezi různými endofytickými mikrorganismy a rostlinami, jež spolu vytvářejí unikátní biologické entity, zlepšíme naše chápaní důležitých aspektů ekologie, nejen našich modelových druhů, ale i na obecné úrovni.\nCílem projektu je prozkoumat diverzitu a dynamiku uvnitř mikrobiálních společenstev obývajících vnitřní prostory nadzemních částí rostlin, jejich úlohu v adaptaci rostlin na změny v ekosystému a jejich podíl na zvyšování funkční plasticity rostlinných hostitelů s důrazem na příjem dusíku.\nČíslo projektu: 17-05935S\nŘešitel: Günther Kletetschka, Přírodovědecká fakulta, Univerzita Karlova, Praha\nSpoluřešitel: Evžen Stuchlík\nMladší dryas je dobře zdokumentované chladné období. Epizoda začala před 12900 lety a trvala 1200 let. Příčiny náhlého vzniku této epizody jsou předmětem diskuse. Nová data získaná v sedimentech jezer z tohoto období směřují k existenci vyjímečné náhlé epizody. Nalezeny byly mikročástice obsahující iridium, mikrosferule a také nanodiamanty v tmavé vrstvě bohaté na uhlík umístěné na počátku mladšího dryasu. Náhlá epizoda spustila řetězec katastrofických událostí včetně potop a požárů a tyto události přispěly ke vzniku množství prachu a toxických sloučenin v atmosféře. Tento prach se stal globálním paleo-atmosferickým znečištěním, které svou toxicitou ovlivnilo paleo-ekologii jezer v kontinentálním rozsahu (zasahující Ameriku a Euroasii).\nCílem projektu je charakterizovat proxy z počátku mladšího dryasu v sedimentech čtyř středoevropských jezer, identifikovat proxidata charakterizující tefru z Lášské sopky v sedimentech čtyř středoevropských jezer, iIdentifikovat dopad catastrofické episody na ekosystémy středoevropských jezer na počátku mladšího dryasu.\nČíslo projektu: 17-09310S\nŘešitel: Jaroslav Vrba, Přírodovědecká fakulta, Jihočeská Univerzita v Českých Budějovicích\nSpoluřešitel: Jiří Nedoma\nCílem projektu je prozkoumat diverzitu a dynamiku planktonu, hlavní zástupce a jejich funkční vlastnosti, a stanovit primární produkci, respiraci, mobilizaci živin a účinnost produkce v hypertrofních rybnících, což umožní testovat a zpřesnit s tím spojené obecné ekologické hypotézy.\nRybníky jsou přírodě blízké, člověkem řízené, mělké ekosystémy využívané k produkci ryb. Rozdílné hospodaření navozuje různé ekologické situace, což z rybníků činí unikátní modelové ekosystémy. Přísun živin a vysoké rybí obsádky způsobily, že mnoho rybníků dosahuje hypertrofie, avšak znalosti o interakcích v planktonu za těchto podmínek jsou nedostatečné. Chybí údaje o úrovni primární produkce, intenzitě respirace i diverzitě a funkci heterotrofních mikrobiálních potravních sítí v živinami přetížených vodách, stejně jako o vlivu ryb na strukturu těchto sítí. Budeme testovat hypotézy, že v hypertrofních podmínkách se prohlubuje heterotrofní charakter ekosystému, roste podíl heterotrofní mikrobiální biomasy a mobilizace živin, snižuje se čistá produkce a klesá efektivita využívání živin rybami. Intenzivní fotosyntéza a respirační procesy v podmínkách vysoké mikrobiální (auto- i heterotrofní) biomasy zvyšují nestabilitu systému a způsobují nízkou účinnost produkce, což vede k vyšší diverzitě (zejména mikrobiální) planktonu díky nárůstu počtu nových nik.\nČíslo projektu: 17-15229S\nSpoluřešitel: Jihočeská univerzita v Českých Budějovicích, Př.F.\nStředoevropské neobhospodařované horské ekosystémy Šumavy a Vysokých Tater se v současnosti zotavují z atmosférické acidifikace nejrychleji na světě. Související změny biogeochemických procesů a cyklů živin (P, N a C) v půdách jsou ale ovlivněny rychle se měnícím klimatem a stavem vegetace. Výsledkem jejich společného působení jsou nežádoucí ztráty živin z půd a jejich odnos do vodních ekosystémů. Rozsah a rychlost ztrát živin a znečišťování vod se liší mezi jednotlivými povodími vlivem složení půd a podloží a v závislosti na zdravotním stavu vegetace. Na základě dlouhodobého výzkumu těchto povodí navrhujeme integrované laboratorní a in situ experimenty cílené na studium vlivu měnících se chemických, klimatických a vegetačních podmínek na (1) mikrobiální společenstva půd v lokalitách s odlišnými zdroji a dostupností P, (2) cyklus P v půdách a jeho propojení s cykly C a N, zejména vliv dostupnosti P na saturaci povodí dusíkem a roli organického C na vyplavování P, (3) rychlost zvětrávání a uvolňování P z podloží a minerálních půd, a (4) znečišťování vod touto klíčovou živinou.\nČíslo projektu: 17-04828S\nViry jsou nejhojnější biologické entity na planetě, nejméně o jeden řád početnější než jejich mikrobiální hostitelé ve vodním prostředí. Přes jejich hojnost zůstává studium virů pomocí kultivace s izolovanými mikroorganismy výzvou, a to vzhledem ke složitosti získávání axenických kultur významných mikrobiálních skupin. Tato situace je ještě zajímavější ve sladkých vodách, kde je dostupnost těchto axenických kultur stále poměrně omezená. Navrhujeme dlouhodobý metagenomický přístup založený na dvou dobře prozkoumaných sladkovodních nádržích. Cílem je umožnit prvotní pohled na významné bakteriofágy s dvouřetězcovou DNA ve sladkých vodách. Chceme propojit tyto fágy, které zatím nemáme v kultivacích, s jejich hostitelem, a to jak pomocí stávajících přístupů založených na sekvencích, tak pomocí nových metod, které sami vyvineme. Především se zaměříme na životní strategie volně žijících virů a jejich vývoj při soužití s hostitelskými mikroby. Kromě toho očekáváme nové poznatky o faktorech, které ovlivňují sezónní dynamiku a globální biogeografii fágů a hostitelských populací.\nČíslo projektu: 16-09381S\nŘešitel: RNDr. Pavel Hrouzek Ph.D., Institute of Microbiology, CAS\nSpoluřešitel: RNDr. Jan Mareš Ph.D., Biology Centre CAS, Institute of Hydrobiology\nProjekt je zaměřen na detekci bioaktivních lipopeptidů a genů pro syntézu lipopeptidů v sinicích. Sinice potenciálně produkující lipopeptidy budou identifikovány na základě průzkumu genomových databází. Následně budou navrženy a testovány metody pro molekulární (PCR) a chemickou detekci lipopeptidů v laboratorních kmenech a environmentálních vzorcích sinic. Bioaktivita lipopeptidů bude zjišťována pomocí in vitro testů na lidských rakovinných buněčných liniích a fytopatogenních houbách. Lipopeptidy vykazující silnou bioaktivitu budou purifikovány a bude objasněna jejich chemická struktura. Bude zhodnocen vztah chemické struktury k bioaktivním účinkům a možné využití pro farmaceutické a biotechnologické účely. U kmenů produkujících nejzajímavější látky, avšak dosud postrádajících genomová data, bude provedeno celogenomové sekvenování. To nám umožní identifikovat nové genové klastry pro syntézu lipopeptidů a predikovat průběh jejich biosyntézy. Dále bude zkoumána fylogenetická a environmentální distribuce sinic produkujících lipopeptidy a evoluce genů pro syntézu lipopeptidů.\nČíslo projektu: 13-00243S\nŘešitel: Karel Šimek\nDoba řešení: 2013 - 2017\nNavrhujeme výzkum životních strategií bakterií a charakteristik genomu reprezentativních kmenů ze dvou klíčových skupin Betaproteobacteria, rodu Limnohabitans a rodu Polynucleobacter, jejichž ekofyziologické vlastnosti a pro ně typická vodní prostředí jsou velmi odlišná. Předpokládáme, že různé druhy těchto skupin bakterií, které jsou početné v přírodních vodách, se liší jak růstových potenciálem, tak i rychlostí, s jakou jsou pohlcovány bičíkovci. Právě interakce bakterie – fagotrofní bičíkovci také významně ovlivňuje jejich roli v toku uhlíku do vyšších trofických úrovní. Úspěšně jsme izolovali velkou sbírku kmenů z obou cílových skupin bakterií, která umožní studium jejich diverzity, ekologických a genomických charakteristik. Navrhujeme soubor specifických in situ pokusů, které usnadní testovat fyziologické charakteristiky a přenos uhlíku z testových skupin (ale i z jednotlivých kmenů) bakterií do bičíkovců v pěti různých nádržích a jezerech. Tato data přinesou nové náhledy do životních strategií planktonních bakterií a umožní i určitou revizi jejich současných konceptů.\nČíslo projektu: 15-04034S\nSpoluřešitel: Josef Hejzlar\nČíslo projektu: 15-24309S\nŘešitel: Jaromír Seďa\nSocio-ekonomické změny v Evriopě 90-tých letech přinesly mimo jiné i změny v látkovém koloběhu nutrientů obhospodařované krajiny. Cílem projektu je vysvětlit strukturální změny v přehradním potravním řetězci živiny- fytoplankton-zooplankton v podmínkách dlouhodobého poklesu zátěže fosforem a současně rostoucí zátěže rozpuštěným organickým uhlíkem z povodí.\nČíslo projektu: 15-09721S\nKlíčovými hráči biogeochemických procesů, zodpovědnými zejména za transformaci rozpuštěných organických látek (DOM) ve vodách, jsou planktonní baktérie. Jednou z klíčových komponent sladkovodního bakterioplanktonu je skupina Betaproteobacteria obsahující dva klíčové taxony – rod Limnohabitans a druh Polynucleobacter. Oba taxony byly popsány jako vysoce početná součást bakterioplanktonu, rychle reagující na měnící se podmínky prostředí. V současnosti je všeobecně známo, že fotoprodukty, vzniklé při ozáření DOM světlem, ovlivňují růst bakterií. Tento projekt je zaměřen na rozšíření našich rychle se rozrůstajících znalostí dvou cílových bakteriálních skupin. Toho dosáhneme kombinací ozařovacích a inkubačních experimentů využívajících světově unikátní sbírky bakteriálních taxonů a našich odborných znalostí charakterizace DOM.\nČíslo projektu: 15-13750S\nSladkovodní jezera a nádrže jsou citlivými indikátory klimatických změn. Studium dlouhodobých časových řad ukazuje, že globální změna klimatu ovlivňuje fyziologii organismů, početnost populací a strukturu společenstev a potravních sítí. Ve vodních ekosystémech představuje fytoplankton základní článek potravního řetězce a jeho dynamika závisí na sezónních změnách teploty, míchání vodního sloupce, dostupnosti živin a žíru zooplanktonem. Všechny tyto procesy jsou změnou klimatu ovlivněny. V navrhovaném projektu chceme s použitím 30leté časové řady dat z nádrže Římov objasnit mechanismy zodpovědné za meziroční variabilitu fytoplanktonu. Budeme se zabývat zejména změnami načasování jednotlivých fází sezónního cyklu (fenologie) fytoplanktonu, který bude hodnocen na základě funkčních skupin.\nČíslo projektu: 15-12197S\nŘešitel: Vojtěch Kasalický\nProjekt se věnuje výzkumu faktorů ovlivňujících fotosyntetickou aktivitu a autotrofní asimilaci oxidu uhličitého u jedné z klíčových skupin planktonních sladkovodních Betaproteobacteria, rodu Limnohabitans, v jejich typickém prostředí. Předpokládáme, že se tvorba světlosběrného fotosystému a syntéza enzymu RuBisCO liší mezi nádržemi a jezery v závislosti na jejich trofii. Vzhledem k tomu, že rod Limnohabitans zahrnuje genotypy s různým typem metabolismu, předpokládáme, že se podíl fotosyntetizujících zástupců a genotypů fixujících CO2 bude lišit ve vertikální profilu v závislosti na světelných podmínkách a na koncentraci kyslíku v prostředí. Navrhujeme soubor manipulativních pokusů, které usnadní testovat, do jaké míry schopnost fotosyntézy a fixace CO2 přispívá ke kompetitivnímu úspěchu fotosyntetických zástupců během přírozených událostí. Tato data přinesou nové náhledy do životních strategií planktonních bakterií a umožní i určitou revizi jejich současných konceptů.\nČíslo projektu: 15-01625S\nEkologické funkce přírodních i umělých sladkovodních systémů jsou narušovány řadou antropogenních vlivů. Předložený projekt se zabývá hodnocením dopadů lidské činnosti v krajině na strukturu a fungování potravních sítí v ekosystémech přehradních nádrží. Studovány budou změny ve struktuře rybích společenstev a změny v izotopovém signálu rybích tkání\nve vybraných nádržích, jejichž povodí jsou různou měrou dotčena lidskou činností. Unikátní časové řady archivovaných vzorků rybích šupin budou podrobeny analýze obsahu stabilních izotopů uhlíku a dusíku. Očekáváme, že izotopový signál v rybích šupinách bude odrážet historické změny hospodářského využívání krajiny a intenzitu zatížení povrchových vod živinami. Vyhodnocen bude vliv antropogenní eutrofizace na změnu toků energie uvnitř potravních sítí vodních nádrží. Výsledky projektu osvětlí posuny ve struktuře a funkci vodních ekosystémů vyvolané lidskou činností a mohou být využity při tvorbě plánů ochrany krajiny, vodních zdrojů a povodí.\nČíslo projektu: 14-18067S\nŘešitel: Eliška Zapomělová\nDoba řešení: 2014 - 2016\nČíslo projektu: 14-09231S\nSpoluřešitel: Přírodovědecká fakulta, Jihočeská Univerzita v Českých Budějovicích\nVe Vysokých Tatrách v současnosti probíhá svým rozsahem světově ojedinělé zotavování vodních a terestrických ekosystémů alpinské zóny z acidifikace díky unikátnímu poklesu depozice S (>60%) i N (40%) od roku 1989. Související změny biogeochemických procesů a biodiversity jsou však propleteny se souběžným vlivem výrazně rostoucí teploty. Rozlišení významnosti těchto vlivů je nezbytné pro předvídání dalšího vývoje přírodních ekosystémů vlivem očekávaných trendů znečišťování atmosféry a klimatu. Na základě dlouhodobého výzkumu této lokality navrhujeme integrovaný, multidisciplinární výzkum vlivu chemických a klimatických změn v přírodních alpinských ekosystémech, zahrnující jejich dopad na (i) rychlost zvětrávání, půdní chemismus, a odnosy živin (P, N a C), bazických kationtů a toxických forem Al do vod, (ii) procesy zodpovědné za imobilizaci P v jezerní vodě a sedimentech, (iii) biologické zotavování (fytoplankton, zooplankton a bentos) v jezerech a (vi) biodiversitu půd (mikrobiální složení a bezobratlí) podél gradientů půdního pH a nadmořské výšky (vegetačních zón a teploty).\nČíslo projektu: 13-17398S\nŘešitel: Tomáš Picek, Přírodovědecká fakulta, Jihočeská Univerzita v Českých Budějovicích\nSpoluřešitel: Jakub Borovec\nČíslo projektu: P504/12/1218\nPolomy a klimatické faktory přispěly k rozvoji kůrovce (Ips typographus) a velkoplošnému odumírání smrkových (Picea abies) porostů v bezzásahových oblastech Šumavy. V letech 2004–2007 zahubil kůrovec >90% smrků v povodí Plešného jezera. Polomy poškodily porosty i v povodí Čertova jezera a Laky. Všechna tato území jsou dlouhodobě intenzivně studována. Tento ekologický výzkum probíhá nepřetržitě od let 1984–2002 a postupně zahrnoval vodu, klima, půdu a les. Dostupné datové řady před nástupem kalamit, náš současný výzkum i nové studie navržené projektem nabízí celosvětově unikátní možnost komplexního ekologického výzkumu a zhodnocení dopadů přirozeného rozpadu lesa na jednotlivé složky horských ekosystémů. Navrhujeme 3 okruhy studií, zahrnující: (1) změny látkových toků a zásob prvků v celém ekosystému (porost, podrost, půda, voda), (2) zhodnocení dopadů kalamit na mikroklima, hydrologii, chemismus a biodiversitu půd a vod a (3) modelování těchto dopadů prostorově (pro další horské oblasti a typy lesního hospodaření) i časově (pro očekávané změny klimatu a znečištění atmosféry).\nČíslo projektu: P504/12/1186\nŘešitel: Jaroslava Frouzová\nSpoluřešitel: Petr Stanovský, Institute of Chemical Process Fundamentals of the ASCR, v. v. i.\nDoba řešení: 2012-2015\nAkustické parametry stoupajicích methanových bublin budou měřeny pomoví sonarů operujích na různých frekvencích pro uměle vztvořené bubliny. Bude vytvořen speciální algoritmus využívající multifrekvenční záznam pro rozlišení ozvěn bublin od ryb se stejnou akustickou velikosti. Tato metoda bude použita pro zpřesnění odhadů množství ryb a biomasy. Dále bude modifikovám model popisující stoupání a rozpouštění bublin pro případ sladkovodních reservoárů. Vztah mezi objemem bublin a akustickou ozvěnou z experimentů s uměle vytvořenými bublinami bude použit pro získání přesnějších dat o objemu methanových bublin emitovaných ze zkoumaných reservoárů v temperátní zóně. Prostorovo-časové změny v jejich tvorbě budou studovány také. V konečném výsledku by projekt měl osvětlit vztahy mezi kvantitou a kvalitou emitovaných methahových bublin a podmínkách prostředí.\nČíslo projektu: P505/12/P647\nŘešitel: Marie Prchalová\nDoba řešení: 2012-2014\nSegregace pohlaví je běžný jev vyskytující se napříč živočišnou říší. U sladkovodních ryb je tento jev zatím jen málo prozkoumán. Paví očko je jediným vodním organismem, u kterého byly hypotézy o pohlavní segregaci ověřovány. V rámci předkládaného projektu budeme zkoumat segregaci pohlaví u pěti nejběžnějších druhů ryb stojatých vod Evropy. Pomocí vzorkování tenaty a výpočtu segregačního koeficientu zjistíme, zda jsou ryby segregované a jak (segregace v habitatech vs. po lokalitách). Budou testovány tři možné důvody pro segregaci, a to predační tlak, teplota vody a dostupnost potravy. Dále se zaměříme na pohlavní dimorfismus cílových druhů ryb. Parametry jako přežívání, růst, kondice, délko-váhový vztah a morfologie žaberního aparátu budou porovnávány mezi pohlavími. Samice cílových druhů mohou být aktivnější a mohou mít vyšší kondici než samci, což ovlivní representativnost vzorků pořízených tenaty. Proto počítáme s jednoduchým experimentem, kdy v pronajatém rybníce budeme lovit tenaty v naprosto známé rybí obsádce, co se poměru pohlaví a kondice všech jedinců týká.\nČíslo projektu: 206/09/0309\nŘešitel: RNDr. Klára Řeháková, Ph.D., Biologické centrum AV ČR, v.v.i.\nSpoluřešitel: RNDr. Ondřej Komárek, PhD., Jihočeská univerzita v Českých Budějovicích\nDoba řešení: 2009-2013\nFytoplankton nádrží a jezer je intenzivně studován již desetiletí. Jeho významnou složkou jsou sinice, které často v eutrofních nádržích vytvářejí vodní květy. Při přemnožení sinic může docházet k uvolňování toxinů, které jsou nebezpečné pro zdraví člověka a zvířat, zároveň dochází k vyčerpání kyslíku z vody a jeho nedostatek může způsobit hospodářské škody na rybí osádce a narušit fungování celého ekosystému. Z těchto a mnoha dalších důvodů je nutné věnovat studiu biologie vodních květů značnou pozornost. Předkládaný projekt by se zaměřil na kompetiční vztahy mezi sinicovými dominantami a subdominantami vodního květu. Jak jejich vzájemné\nspolupůsobení může ovlivnit jejich fyziologické a biochemické charakteristiky? Jak tyto změny mohou ovlivnit jejich schopnost stát se dominantním druhem vodního květu? Projekt je unikátní spojení taxonomického, biochemického a\nfyziologického přístupu k biologii sinic vodních květů.\nČíslo projektu: 206/09/P266\nŘešitel: Martin Čech\nProjekt je zaměřen na únikové strategie před predátory u časných vývojových stádií okounovitých ryb ve stratifikované kaňonovité nádrži, v nestratifikované mělké nádrži a v zatopené důlní jámě. Zabývá se novým poznatkem, že plůdek okounovitých ryb je schopen vytvářet sympatrické ekologické skupiny s různým chováním. Předpokládá se, že jde o excelentní strategii druhu vyhnout se predačnímu tlaku, který může být různé úrovně v různých prostředích a v různých vodních tělesech. Zvláštní pozornost bude věnována nově objevené komunitě bathypelagického plůdku okounovitých ryb ve stratifikované nádrži, která se nejpravděpodobněji v nestratifikované nádrži mění na komunitu bentického plůdku a v zatopené důlní jámě na plůdkovou komunitu schovanou v hustých zárostech vegetace. Efektivita jednotlivých strategií bude zhodnocena s využitím nejrůznějších nových přístupů, včetně vědeckých sonarů (SIMRAD), akustické (DIDSON) a podvodní kamery ke sledování chování kořisti i predátorů a SCUBA potápěčů pro kvantitativní vzorkování plůdku v husté vegetaci.\nČíslo projektu: 206/07/1392\nDoba řešení: 2007-2010\nMost fish of the open water of large reservoirs of Czech Republic (also applies to many lakes and reservoirs worldwide) inhabit surface layers where they can be studied quantitatively preferably by horizotal acoustic surveys. The aim is to solve main persistent problems of horizontal surveying like undefined behaviour of ultrasonic field, uncertainty of fish size estimates, microdistribution, discrimination between small fish and bubbles, influences of swimming behaviour and diurnal changes of behaviour. The emphasis is on improvement of quality of mobile surveys with large spatial coverage. The problems will be solved by the combination of (i) klassical split-beam echosounder, (ii) newest commercially available high frequency multibeam sonar Didson, which has theoretically a number of advantages (iii) direct fishing and optical approaches. Project should significantly improve horizontal detection of fish, interpretation of records and elucidate a number of patterns of pelagic behavoir of fish which is insufficiently known in fresh waters.\nČíslo projektu: 206/06/1371\nDoba řešení: 2006-2008\nProjekt je zaměřen na pochopení ekologické diferenciace plůdku okouna říčního, kdy se stejný ročník rozpadá na epipelagický (EPF) a bathypelagický (BPF) plůdek. EPF žije stále v epilimniu nádrží, zatímco BPF každodenně migruje mezi epilimniem a hypolimniem. Cílem je přesněji definovat nově objevené ekologické skupiny, časoprostorové zákonitosti jejich separace a důvody diferenciace, zjistit výhodnost a sezónní osud těchto skupin, podněty diurnálních migrací, úmrtnost plůdku vlivem predace a změny abundance, věkového a velikostního složení na podélném profilu nádrží s ohledem na množství vytřených jiker. Bude rozpracováno rozsáhlé sledování pomocí síťových, hydroakustických, potápěčských, molekulárně genetických, histologických, parasitologických a dalších metod. Vnitrodruhová diferenciace pelagického plůdku bude sledována i u candáta a ježdíka obecného takže bude možno zevšeobecnit některé rysy chování v rané ontogenezi okounovitých ryb.\nČíslo projektu: 206/06/0462\nŘešitel: RNDr. Klára Kaštovská, PhD\nV posledních letech se naše přehrady potýkají s problémem eutrofizace a s ní spojeným masovým rozvojem sinicových vodních květů a jejich toxicitou. Vodní květy způsobují mnoho problémů hygienických, zdravotních a zhoršují kvalitu pitné vody v nádržích. I přesto, že je této problematice věnována značná pozornost, stále je mnoho nevyřešených otázek týkajících se rozvoje a druhového složení vodních květů. Z těchto důvodů je nutné co nejpodrobněji poznat biologii vodních květů, mechanismy ovlivňující jejich rozdílné druhové složení v jednotlivých letech a vzájemné kompetiční vztahy mezi jednotlivými druhy sinic. Předkládaný projekt by se věnoval studiu dominantních sinic a řas tvořících vodní květ, jejich ekologickým nárokům, růstovým optimům a kompetičním vztahům mezi jednotlivými dominantami. Zároveň by studoval fyzikálně-chemické a biologické faktory, které mohou výskyt jednotlivých dominant ovlivňovat jak v laboratorních tak v přírodních podmínkách.\nČíslo projektu: 206/06/P418\nDynamika populací a společenstev rybího plůdku byla studována v eutrofní korytovité nádrži (VN Římov) v průběhu dvou sezón (2006 a 2007), které se výrazně lišily hydrologickými a teplotními podmínkami. Ve společenstvech plůdku hrázové a přítokové oblasti nádrže převažovali stejní zástupci okounovitých a kaprovitých ryb. Okounovité ryby tvořily na počátku růstové sezóny hlavní složku pelagického plůdku. V průběhu sezóny se okounovité ryby přesouvaly do litorálu. Opačný trend v sezónním využívání habitatů byl zjištěn u plůdku kaprovitých ryb. Míra přežívání plůdku byla vyšší v sezóně se zatopenou terestrickou vegetací v pobřežním pásu (r. 2006). V nadprůměrně teplém roce 2007 probíhal vývoj plůdku výrazně rychleji. Kvantifikovány byly rozdíly v růstových rychlostech dominantních druhů plůdku mezi hrázovou (méně úživnou) oblastí a přítokovou (více úživnou) oblastí nádrže. Plůdek se živil převážně zooplanktonem po celé vegetační období. Pomocí bioenergetického modelování byla stanovena míra predačního tlaku plůdkového společenstva na filtrující zooplankton rodu Daphnia v klíčovém období sezónního cyklu. Predační vliv plůdkového společenstva byl příliš malý na to, aby řídil populační dynamiku zooplanktonu Daphnia ve studované nádrži. V průběhu řešení projektu byla nasbírán cenný materiál umožňující obsáhlý popis časoprostorové dynamiky distribuce, početnosti, růstu a produkce ranných vývojových stádií ryb v ekosystému velké údolní nádrže s výrazným podélným gradientem úživnosti.\nČíslo projektu: KJB600960810\nZdroj financování: Grantová agentura Akademie věd ČR\n0+ okoun a plotice dominují plůdkovému společenstvu meso- a eutrofních evropských nádrží. S nárůstem produktivity nádrží byl zaznamenán obecný přechod od dominance okouna k dominanci plotice a to jak porovnáním plůdkových společenstev jezer a nádrží s různou trofií, tak porovnáním 0+ společenstev nádrží s odlišnými trofickými poměry na podélném profilu. Vyšší kompetiční úspěšnost 0+ plotice ve vztahu k planktonním korýšům (Cladocera i Copepoda) je považována za příčinu těchto změn v dominanci obou druhů. Na druhou stranu byla však v poslední době výrazná efektivita plotice oproti okounovi zpochybněna. Cílem předkládaného projektu je manipulativními experimenty objasnit vliv vnitro- a mezidruhové potravní kompetice mezi 0+ ploticí a okounem, a zejména zjistit vliv kvantity a/nebo kvality potravy (druh a velikost kořisti, načasování změn potravních zdrojů atd.) na změny v kompetiční úspěšnosti (vyhodnocované jako rychlost růstu) mezi oběma druhy ryb.\nČíslo projektu: 580300/991100\nDoba řešení: 2015-2016\nV době měnících se podmínek prostředí je klíčový monitoring organismů reflektujících tyto změny. Rozličné změny v krajině na škále od způsobu hospodaření v povodí až po globální změnu klimatu jsou obzvláště patrné ve vodních ekosystémech. Jednou z nejcitlivějších skupin je rybí obsádka integrující nižší složky trofického řetězce. V současné době je pozornost věnována především dominantním druhům ryb, pro které je rozpracována metodika detekce síťovými odlovy. Krypticky žijící ryby citlivé na změny prostředí jsou kvůli obtížnější ulovitelnosti často opomíjeny. Projekt si klade za cíl vytvoření a ověření monitorovacího schématu za využití šetrných metod (odlovy vězenci a elektrickým agregátem spolu s vizuálním průzkumem potápěči) krypticky žijících druhů v ekosystémech přehradních nádrží. Jako modelové druhy budou využity mník jednovousý (Lota lota) a sekavec podunajský (Cobitis elongatoides). Tyto druhy jsou nejen dobrými indikátory kvality prostředí, distribuce těchto druhů indikuje dostupnost obyvatelného prostředí pro většinu organismů v nádrži (především hlubší vrstvy), ale jedná se i o druhy uvedené v seznamu zvláště chráněných organizmů a šetrný a neinvazivní monitoring je tak více než žádoucí. Získané údaje o populační struktuře sledovaných populací budou poskytnuty správcům a hospodářům na nádržích i orgánům ochrany přírody a krajiny. Ověřené monitorovací schéma bude aplikovatelné i na komerčně významné druhy s podobnými životními strategiemi, které jsou předmětem zájmu například rybářských organizací.


S Jirkou jsme si lidsky sedli, říká nová moderátorka Dvojky Šárka Volemanová | Dvojka\nHost: Šárka Volemanová. Moderuje Stanislava Lekešová\n„Mám ráda lidi a jejich příběhy jsem si vždycky nosila i domů,“ přiznává moderátorka, která má za sebou mimo jiné i natáčení oblíbené televizní série 13. komnata. Na příbězích ze života bude založené i nové dopolední vysílání Dvojky. V pondělí 14. ledna v 9 hodin startuje interaktivní pořad Dva na Dvojce, který bude Šárka Volemanová moderovat spolu s Jiřím Holoubkem.\nJsme v první řadě lidi\n„Moderovat ve Dvojici je strašně těžká věc, ale s Jirkou jsme si, myslím, sedli lidsky, takže ve studiu je mezi námi harmonie a nikdo z nás nemá potřebu dominovat,“ hodnotí v Hostu do domu první zkušenosti ze společné práce. Oba moderátoři ve vysílání budou mluvit nejen s posluchači a odborníky, ale svěří se i s vlastními zkušenostmi na dané téma: „Ačkoli jsme moderátoři, tak jsme v první řadě lidi, kteří zažívají stejné věci jako ti, kteří nás poslouchají. Tak proč si o tom společně nepopovídat.\nŠárka Volemanová a Stanislava Lekešová|foto: Adam Kebrt\nJak vzpomíná na své začátky v televizi a na své moderátorské kolegy? Proč se po třicítce rozhodla začít studovat na vysoké škole? V čem byl jedinečný pořad 13. komnata, který také moderovala? A jaké bude první téma nového pořadu Dva na Dvojce?


Sweet little Boba's place - NEJLEPŠÍ CENY ubytování ve městě Bělehrad\nSweet little Boba's placeapartmáAlekse Nenadovića 31, Vračar, Bělehrad, Srbsko, 11000 - Zobrazit na mapěVynikající10,0Na základě1hodnoceníSweet little Boba's placeZobrazit více fotografiíZobrazit více fotografiíZobrazit všech 24 fotografií\nSweet little Boba's place – podrobnější informace\nPro cestovatele chtějící vnímat památky a zvuky města Bělehrad je hotel Best Rest Apartment perfektní volbou. Odtud mohou hosté užívat snadný přístup ke všemu, co může toto živé město nabídnout. Díky své výhodné poloze, nabízí hotel snadný přístup k místům, která musíte vidět. V Best Rest Apartment výborné služby a vynikající zařízení vytvářejí nezapomenutelný zážitek z pobytu. Hotel nabízí přístup k široké škále služeb, včetně Wi-Fi zdarma ve všech pokojích, Wi-Fi na veřejných místech, parkoviště, přeprava do hotelu / na letiště, rodinný pokoj. Kromě toho jsou všechny pokoje vybaveny celou řadou vymožeností. Mnoho z nich má k dispozici i klimatizace, topení, telefon, satelit / kabelová TV, LCD televize / plazmová obrazovka, které potěší i toho nejnáročnějšího hosta. Kromě toho vám spousta hotelových rekreačních nabídek zaručuje množství aktivit během vašeho pobytu. Best Rest Apartment je ideálním místem k pobytu pro cestovatele hledající kouzlo, komfort a pohodlí ve městě Bělehrad.


Torsus Terrastorm: Auto pro apokalypsu má kořeny v Česku - Flotila\nDomov Aktuality Torsus Terrastorm: Auto pro apokalypsu má kořeny v Česku\nUltimátní terénní dodávku, která zvládne i ty nejtěžší offrodové překážky, představila společnost Torsus, která má hlavní centrálu v České republice. Torsus Terrastorm je postavený na technickém základu Volkswagenu Crafter.\nDodávka Torsus Terrastorm s pohonem všech kol je druhým modelem značky. Tím prvním byl terénní mikrobus Praetorian. Novinka má základ ve Volkswagenu Crafter 4Motion. Stejný podvozek využívá i MAN TGE. Rovněž logo VW nesou pohonné jednotky – dvoulitrové turbodiesely o síle 138 koní (103 kW) a 340 N.m nebo 175 koní (130 kW) a 410 N.m, které jsou kombinované buď manuální šestistupňovou nebo osmistupňovou automatickou převodovkou.\nVe výrobním závodě na Slovensku ale bylo proti Crafteru provedeno mnoho změn. Například byl vylepšen podvozkem, který dostal offroadové odpružení a zadní diferenciál. Úravy podvozku spolu s pneumatikami Goodrich All Terrain 17 palců zvedly světlou výšku na 290 mm. Auto dokáže brodit až 690 mm, díky paketu „Deep Wave“ pak až 820 mm. Speciální kryt podvozku chrání motor, převodovku, zadní nápravu, filtr DPF, palivovou nádrž a nádrže AdBlue před poškozením v terénu. Přední nárazník má nové světlomety a zároveň zlepšuje nájezdové úhly – ty jsou u Terrastormu 26 vpředu a 20 vzadu. Součástí výbavy je také integrovaný naviják, který zvládne až 5,5 tuny, tedy se s j jeho pomocí dokáže vůz vytáhnout při zapadnutí.\nV závislosti na konfiguraci převeze Torsus Terrastorm 9 až 20 cestujících, objednat lze i speciální konfiguraci se sedadly s pětibodovými bezpečnostními pásy. Přiobjednat lze i různé nosiče, žebříky apod. Výrobce auto prezentuje buď jako klasickou dodávku nebo v úpravě pro záchranářské složky. Své uplatnění by ale určitě našlo i v postapokalyptickém světě z filmů Mad Max. Cena začíná na 57 461 eur (zhruba 1,5 milionu korun) a první vozy by měly být k dodání ve třetím čtvrtletí letošního roku.\nPředchozí článekEvropské prodeje aut stále v minusu, ale prodává se víc SUV a elektromobilů\nDalší článekTest Volkswagen Multivan 6.1 TDI 4MOT: Sedmdesátka na krku