Krizové řízení pandemie/1.Kapitola - Plánování a reakce – Wikiverzita\nKrizové řízení pandemie/1.Kapitola - Plánování a reakce\n► Krizové řízení pandemie\n1.1 Cíle kapitoly\n1.4 Dlouhý úvod do problematiky\n2.1 Improvizace v krizovém řízení\n2.2 Více než jedna strategie\n3 Pandemická hrozba\n3.1 Souhrn: Pandemická hrozba\n3.2 Porovnání pandemických plánů USA a ČR\n3.3 Pandemické dopady na ekonomiku\n3.3.1 Ekonomická rizika\n3.3.3 Bankovnictví a úvěry\n3.4 Pandemické dopady na školství\n3.5 Pandemické dopady na zdravotnictví\n3.6 Pandemické dopady na demokracii\n4 Vládní plánování pro řízení pandemie\n5 Shromažďování zdrojů\n5.1 Úvodní shrnutí\n5.2 Definování zdrojů a budování infrastruktury\n5.3 Množství zdrojů a jejich trvanlivost\n5.4 Segmentace zdrojů a jejich distribuce\n6 Implementace národní strategie\n6.1 Legislativa v ČR vztahující se k problematice krizových štábů a epidemiologických komisí\n6.1.1 Související provádějící předpisy\n6.2 Nezbytné požadavky pandemické připravenosti\n8 Webový článek\n9 Novinové články\nCílem 1.Kapitoly - Plánování a reakce je výzkum pandemických plánů, výzkum hrozeb (hrozby zdravotní, ekonomické a další) a reakcí na jejichž pochopení může úspěšný pandemický plán vzniknout. Kapitola se také zabývá prevencí jenž u pandemických plánů chybí a vnímá tuto skutečnost jako zásadní nedostatek.\nDlouhý úvod do problematiky[editovat]\nProváděcí plán představuje komplexní úsilí daného státu (popřípadě mezinárodní úsilí) identifikovat kritické kroky, které je třeba podniknout okamžitě a v nadcházejících dnech, týdnech, měsících a letech, aby bylo možné čelit hrozbě pandemie známého či nového původu a státního či globálního rozsahu.\nPlán přiděluje zvláštní odpovědnosti ministerstvům a agenturám či krizovým týmům a dalším strukturám. A schopnosti tyto struktury rozšiřovat, dle vymezeného rozsahu či dodatečným schválením vlády. Dále zahrnuje opatření pokroku a harmonogramy provádění, aby bylo zajištěno, že splňuje cíle zadané vládou. Také je nutné těmto strukturám vládou přidělit zdroje a materiál, nebo dodatečně přidělit zdroje a materiál navíc. Takzvaně se předzásobit.\nTakovýto plán bude časem revidován, protože pandemická hrozba se neustále vyvíjí, stejně jako se vyvíjí úroveň připravenosti na hrozbu. Z psychologického hlediska vyjádřené zjednodušeně a lidsky, to znamená "nezaspat", "nespat na vavřínech vítězství" , "nenechat se ukolébat", "počítat se změnou dopředu" atd. Akce, priority, časové harmonogramy a míry pokroku musí být průběžně přezkoumávány. Vývoj celkové i dílčí situace musí být taktéž průběžně přezkoumávány.\nTyto kroky jsou nástrojem plánování, které vtiskují plánu systematičnost a koncepčnost, pokud se provádí správně. Exitují i další nástroje plánování, které vtisknou plánu jeho systematičnost a koncepčnost, ale budou zmíněny v jiné části textu.\nRevidování plánu musí odrážet změny v našem chápání hrozby a stavu příslušných schopností reagovat a užívat technologie, strategický průmysl a lidské zdroje tak, aby co nejefektivněji pomáhali řešit vzniklou krizi.\nAktivní angažovanost a plné zapojení všech úrovní státní správy a všech segmentů společnosti, a to i na komunitní úrovni, jsou zásadní pro činnou reakci. V těžkých dobách dokáže jednotlivcům poskytnou pomoc právě komunita lidí. Týká se například sehnání jídla či léků, hlídání dětí, dovoz jídla a léků, vyzvednutí receptu, šití roušek a mnoho dalšího. Sociální komunity jsou důležitou součástí a podporu při jakékoliv krizi.\nNesmí se však při tom zapomínat na podporu těchto komunit. Což lze uskutečnit nejen poskytnutím zdrojů či technologií ale hlavně komunikací s příslušnými orgány. Komunikace v takovém případě ze strany orgánů spočívá především v informování a inicializování potřeb, jenž jsou k užitku v dané situaci. To znamená definování potřeb, aby bylo jasné jak může komunita pomoci. Ze směru komunity k příslušným orgánům je zapotřebí informovat v podobě zpětné vazby, co komunita dělá a jak se tyto činnosti daří, popřípadě navrhovat a upozorňovat na nedostatky a další potřeby.\nNakonec však bude nejklíčovějším bodem strategie, chování samotných jednotlivců. Nakolik zodpovědní a ohleduplní budou k sobě i svému okolí.\nVývoj situace ve světě ohledně covid19 ukazuje, že v praxi je důležitou otázkou kdy začít provádět, tedy řídit pandemickou krizi. Kdy začít s opatřeními. Odpověď je triviálně jednoduchá, tedy začít co nejdříve. Popřípadě začít s preventivními kroky okamžitě, když hrozba vznikne nebo teprve hrozí. Preventivní opatření a preventivní reakce hraje při řízení krize pandemie zásadní roly. Přičemž cílem preventivní reakce je příprava nebo zamezení šíření co nejdříve a nečekat až se pandemie projeví. Lidé mohou být nakaženi dříve, než se u nich nemoc projeví. Zdá se, že u některých nemocí mohou lidé šířit pandemii ještě než se u nich projeví první příznaky. Součástí plánů by tedy měla být i prevence a preventivní reakce. Taková to preventivní reakce musí počítat s hlídáním letišť, přístavů popřípadě i jiných hlavních dopravních uzlů, kterými lze nemoc zavést.\nProtože vznik pandemie může být rychlí a relativně nečekaný, je nutné mýt plán nejen pro místní, ale také pro cizince nebo místní v zahraničí. Tedy vyřešit otázku jak se postarat o občany z venku, aniž by dovnitř zavezli nemoc.\nNěkteří zdravotníci opakovaně zdůrazňují jak uvádí Martin Šamaj (Krizový management ve zdravotnictví, 2016) že: "terorismus, globalizace, epidemie s pandemickými výskyty, hromadná neštěstí a cestovní ruch zvyšují rizika spojená s poskytováním zdravotní péče, avšak mnohdy s představou, že nás se přeci nemohou dotknout. Opak je pravdou ..." Což podtrhuje potřebu připravenosti na tato rizika. Krizovou připravenost tak vnímá jako "... snížení účinku nežádoucích dopadů krizových jevů a v urychlenou obnovu (zotavení se z krize)", a dále tvrdí, že: "Připravenost můžeme vysvětlit definovat dvěma směry, a to na věcnou a lidskou dimenzi.". Přičemž vnímá věcnou dimenzi jako vycvičenost v procedurách a systémových postupech a lidskou dimenzi jako něco co souvisí s prací a profesními pozicemi, motivaci, pochopení poslání a porozumění rizikům.\nPrávě faktor porozumění rizikům je důvodem proč se neosvědčuje řízení vládou (pomocí politiků) ale volá se po řízení pomocí odborníků. Odborník má blíže k porozumění než pouhý politik. K řízení v takovém případě vyžaduje zkušené imunology a experty na řešení pandemií a krizové manažery z pohledu řízení a z pohledu dalších zaměstnanců jde o policisty, příslušníky hasičského nebo záchranného sboru atd. Dále jsou zapotřebí různé podpůrné, účelové a poradní týmy. Přičemž poradním týmem rozumím takový tým, složený s různorodých odborníků, určených k hledání určitých řešení a studování jejich proveditelnosti. Může se jednat i o právníky poskytující rady holeně legislativy nouzového stavu, IT specialisté na bezpečnost, nebo IT specialisté na využívání IT technologií, vojenští a ekonomičtí poradci atd. Za poradní týmy lze považovat i některé orgány a rady jako například Hospodářská komora nebo rada Národní banky. Podpůrné týmy jsou takové týmy, provádějící spíše podpůrnou činnost, jenž umožňuje chod krizového řízení nebo jej posiluje. Jedná se často o administrativní činnosti a logistickou podporu. Pod pojmem účelové týmy rozumím takové týmy, které slouží k velmi specifickým účelům. Tyto týmy vznikají spíše za pochodu podobně jako týmy podpůrné.\nJak uvádí Martin Šamaj (Krizový management ve zdravotnictví, 2016):"... v širším kontextu, a z hlediska soudobých požadavků, je třeba krizovou připravenost organizace chápat komplexněji..." Protože řízení pandemické krize je složitou a velice komplexní záležitosti. Jak už jsem naznačil víše, tak se řešením pandemie účastní veškerá ministerstva, veškeré úrovně státní správy, policie , hasičská a zdravotní záchranná služba. Různé týmy expertů, komunit, hospodářské, ekonomické a bankovní rady , nemocnice, a v případě covid19 v roce 2020 také péče pro dlouhodobě nemocné, domovy důchodců či pečovatelské domy. Což všechno dohromady znamená, že se řešení pandemické krize účastní velké množství lidí, kteří musí být nějak řízeni a organizování. Což je velká logistická i manažerská výzva.\nStrategické plánování je systematický způsob jak organizovat budoucí činnosti. K jejich organizování hledá vhodnou vizi a cíle a hledá pro ně podporu v dané organizaci (systému). Jedná se o proces promyšleného, do budoucnosti hledícího a dlouhodobě usměrňovaných činností. Přičemž jeho výstupem je vypracovaný plán na jehož základě se činnosti provádějí.\nJakékoliv plánování vyžaduje strategickou formu myšlení a každý plán ať se týká čehokoliv obsahuje:\nZvolení prostředků k dosažení cíle\nAkumulaci a alokaci zdrojů\nAktualizaci plánů na měnící se situaci\nZatímco definování cílů sjednocuje lidi pracující na projektu, tak naopak zvolení prostředků k dosažení cíle lidi spíše rozděluje. Lidé nemají většinou výhrady k cílům, ty často dokonce vypadají pěkně, ať už jsou právně zvoleny nebo ne. Výjimky samozřejmě existují. A to především u zaměstnanců, kteří jsou potenciálně schopni nebo touží po povýšení. Nebo jsou dodatečně vzdělání a schopní rozpoznat chybně zvolené cíle a uvědomují si důležitost správně zvolených cílů. A tak dále. Největší potíží však zůstává zvolení prostředků k dosažení cíle. Obvykle co člověk to jiný názor. Delegovat zvolení prostředků však prakticky téměř nejde (v praxi nefunguje). Avšak lze delegovat výzkum hledající možné prostředky k dosažení cíle. Nelze to delegovat proto, že každý má jiný názor. Rozhodnout nakonec musí hlavní stratég plánu. Obecně tedy lze říci, že je možné delegovat jen některé především dílčí činnosti, zatímco klíčové strategicky důležité činnosti si musí hlavní stratég ponechat pro sebe.\nPřičemž strategické řízení (Strategic management) je řízení zaměřené na dlouhodobé plánování a směřování k cíli. Hlavním a zásadním bodem strategického řízení považuji definici cílů a stanovení prostředků k dosažení cílů. Strategickým řízením lze zajistit, aby se potřebné kroky a rozhodnutí neděli náhodně. Což vede k vyšší efektivitě využívání zdrojů, k zavádění promyšlenějších opatření a celkově přispívá k systematizaci a obvykle vede k minimalizaci opakujících se chyb. Dále napomáhá situaci předvídat a zvyšuje připravenost.\nObecně lze vnímat strategické řízení jako komplexní manažerskou disciplínu, přičemž často vnímá strategické řízení jako umění a vědu spolu s dovedností formulovat a komplexně rozhodovat a následně plnit vše potřebné a naplánované. Protože stratég uvádí směr, je nutné aby si vyvinul cit pro změnu směru. Také proto, lze vnímat strategické řízení jako formu umění.\nKdo chce dobře zvládat řídit jakýkoliv složitější projekt (nejen krizové řízení), musí se naučit dobře řídit své projekty. Úspěšnost v řízení složitějších projektů je tak důležitou referencí a mělo by být základním předpokladem k řízení krize. K řízení natolik komplexního projektu jako je krizové řízení pandemie je jistě zapotřebí kromě porozumění pandemií a strategického myšlení, také určitá úroveň abstraktního myšlení a jisté úrovně univerzálnosti i multioborovosti. Aby tak byla zajištěna komunikace mezi jednotlivými obory a specializacemi, protože každá profese má svůj slovník a žargon, své metody činností, zvyky a své potřeby.\nImprovizace v krizovém řízení[editovat]\nProtože strategické plánování je především o systematické činnosti, může se na první pohled zdát, že improvizace při krizovém řízení nemá místo. To je ale pouze falešná představa. I přestože, je nutné, aby byli veškeré kroky při pandemickém řízení co nejvíce systematické, nelze nikdy naplánovat každý krok. Obzvlášť pokud se situace vyvíjí odlišným směrem než se očekávalo, nebo je situace natolik vážná a složitá, že vzniká chaos, nelze se v takovém případě improvizaci vyhnout a může být jedinou možností jak řešit konkrétní dílčí problémy. Situace si také může žádat změny a vývoj krizového řízení a tím i jeho budování, defacto za pochodu.\nProtože se nelze během krizového řízení improvizaci vyhnout, je nutné ohlídat, aby se z improvizace nestal zvyk. Pokud je hodně činností řešeno improvizací a nikoliv uskutečňování naplánovaných kroků, stává se z opakované užívané metody zvyk. Pokud taková situace nastane, bude se řízení jevit více chaoticky a nesystémově. Veřejnost potom může dospět k názoru, že činnosti s řízením pandemie jsou spíše nahodilé. A to i přesto, že veškerá hlavní rozhodnutí budou učiněna strategickým řízením.\nPři improvizaci se často bojuje s časem a nedostatkem prostředků či nedostatku běžných známých možností. Proto by řešení pomocí improvizace mělo být co možná nejednoduší a nejelementárnější. Je však třeba si uvědomit, že ne vždy jsou jednoduchá řešení vhodná. Složitější a komplexnější problémy často vyžadují propracovanějších řešení. Takovéto komplexní problémy je lepší řešit plánováním, což stojí nějaký čas.\nNelze proto jednoznačně říci jestli je lepší operativní řešení (improvizace) nebo strategické řešení (plánování), to vždy záleží na charakteru problému. Proto lze jakýsi punc manažerské kvality vidět ve schopnosti řešit problémy.\nK řešení problému je tedy nutné jakési porozumění problému a toho jak věci fungují. Není však vždy nutné, aby ten kdo vykonává řešení problému nutně problému rozuměl, protože lze celý proces rozložit na řízení a provádění. Je zapotřebí oborníka, který analyzuje, porozumí problému a zvolí řešení a člověka jenž je schopen vykonat instrukce zadané odborníkem. Tento rozložený proces se testuje ve zdravotnictví jako virtuální řízení. Obvyklejší je však, když oborník nejen hledá řešení, ale také řešení provádí. Rozložení činností lze provést tam, kde není dostatek odborníků ale dostatek zaučených k provádění činností.\nVíce než jedna strategie[editovat]\nStrategický plán může obsahovat více než jednu strategii, avšak pouze jediná musí být ta hlavní. Ta celkově shrnuje hlavní směřování plánu a stává se koncepcí. U složitých a komplexních projektů jako je řízení pandemické krize jsou dále hierarchicky rozpracovány jednotlivé podřízené strategie, patřící jednotlivým podřízeným orgánům různých úrovní.\nProtože vývoj jakékoliv strategie trvá dlouhou dobu, je v případě řízení pandemie nutné, aby se vyvíjel seznam použitelných strategií. Tedy podobně jako je tomu v armádě.\nSouhrn: Pandemická hrozba[editovat]\nPandemické plány na covid19 2020 vycházejí především z pandemických plánů na chřipku, protože se jedná o novou nemoc a chřipkové plány jsou tomu nejbližší. Protože je nová nemoc tak odlišná a neustále překvapuje, jsou proto tyto chřipkové pandemické plány zcela nedostatečné. Novým východiskem jsou 3 možnosti:\nVytvoření univerzálního pandemického plánu pro nemoci které neznáme, ale budoucnu jistě přijdou => takový systém je velice složité vytvořit\nVytvoření pandemických plánů rodiny coronavirů (covid19, SARS, MERS), protože jsou si rodově příbuzní => i přes příbuznost je covid19 velice odlišný\nVytvoření pandemického plánu speciálně pro covid19 => specializovat, se umožní řešit tuto konkrétní nemoc a její pandemie a epidemie efektivněji ale neřeší ostatní nemoci, jenž se svým charakterem liší.\nJsem tohoto názoru, že by měli vznikat pandemické plány všech tří typů nebo minimálně univerzální pandemický plán a konkrétní pandemický plán a tyto plány dál zdokonalovat. To vidím jako jedinou možnost, být skutečně připraveni na nejen nové a známe hrozby ale i na ty které neznáme ale teprve přijdou. Je nutné si také uvědomit, že ani nejlepší plán nás neochrání, a to nejen protože, že neexistuje nic jako dokonalý plán, ale hlavně proto, že je rozdíl mezi existencí plánu na papíře a jeho prováděním v praxi.\nMusíme se poučit z některých asijských států jako Tchaj-wan, Japonsko, Jižní Korea, Větnam; kteří zvládli pandemii covid19 2020 díky systému preventivní reakce (mají zkušenosti z SARS a MERS) a dalších činností. Především preventivní reakce je v ČR, Evropě ale i ve zbytku světa nedokonalá, nepropracovaná až v katastroficky nefunkční.\nPři studiu různých pandemií a nemocí od Černého moru, přes různé chřipky, Ebolu, SARS, MERS, a nově také covid19, jsem zjistil, že všechny tyto epidemie a pandemie spojují stejné charakteristické principy, které se jen díky rozdílné době, kultuře a technologií a typu nemoci lišily pouze svým použitím. Univerzální pandemický plán, by proto měl stavět na těchto opakujících se principech:\nNemoci se šíří tam, kde najdou dostatek hostitelů, kteří jsou ve vzájemném kontaktu (velká města a všude tam kde je přítomno mnoho lidí najednou, mnoho zvířat najednou nebo kombinací obojího)\nNemoci se šíří tak rychle, jak rychlá a mohutná je doprava\nNejzákladnějším opatřením od starověku je izolace (karanténa, držení sociálního odstupu)\nPři pandemiích dochází k vyřazení práceschopnosti obyvatelstva a to už od starověku (má dopad na zemědělství a ekonomiku)\nPandemie se často objevuje ve vlnách (i Černý mor, nebo španělská chřipka a další), ale začínají často jako lokální ohnisko nebo soubor lokálních ohnisek pokud je nemoc již ve světě velmi rozšířená (například běžná chřipka)\nViry se rychle vyvíjejí a vznikají nové a nové kmeny, jen u chřipky jich jsou miliony (není to tedy nic neobvyklého)\nZákladní preventivní obranou je hygiena: dezinfekce prostor a povrchů, mytí rukou, nedotýkání se obličeje, nepodávání rukou, tepelné zpracování jídla, převaření vody atd. (desinfekce a teplo ničí bakterie a viry, ale konkrétní viry a bakterie jsou různě odolné), hygiena zrála svou roli i při pandemii moru ale i jiných infekčních onemocnění jako žloutenka, úplavice atd.\nNení možné se spoléhat se vším na doktory, lidé se musí snažit žít zdravě a předcházet nemocím, protože některé nemoci mohou u některých pandemií být závažným faktorem zhoršující průběh nemoci pandemické, protože organizmus už je oslabený.\nTyto univerzální principy se dají shrnout do principů:\nAdaptace na měnící se vývoj\nPorovnání pandemických plánů USA a ČR[editovat]\nVláda ČR (Pandemický plán České republiky) definuje pandemii jako: "Pandemie je epidemie velkého rozsahu zasahující celé kontinenty. Jedná se tedy o výskyt onemocnění s vysokou incidencí na velkém území (kontinent) za určité časové období. Podle definice WHO je pak pandemie chřipky charakterizována šířením pandemického viru v komunitách v alespoň 2 zemích jednoho WHO regionu a alespoň v jedné zemi z dalšího WHO regionu." A řeší v ní především různé varianty chřipek. Jako například H2N2 – asijská chřipka z roku 1957; H3N2 - hongkongská chřipka z roku 1967; H5N1 (tzv. ptačí chřipka); nebo H1N1 - Mexická prasečí chřipka z roku 2009. Neřeší však nemoci typu Ebola, Sars, Mars a jiné.\nSpojené státy nejsou na tom o moc lépe. Sice je v National Strategy for Pandemic Influenza: Implementation Plan z roku 2006 zmíněna historie různých pandemií, ale zvláštní pozornost věnuje také především chřipkám. Probírá riziko, které představuje rezervoár ptáků:"Vědci se domnívají, že influenza ptáků nebo ptáků hrálo roli v posledních třech pandemiích. Současná obava z pandemie vyplývá z bezprecedentního vypuknutí chřipky H5N1 u ptáků, která začala v roce 1997 a rozšířila se mezi populacemi ptáků v Asii, Evropě a Africe. Virus prokázal schopnost infikovat více druhů, včetně stěhovavých ptáků, prasat, koček a lidí." A vůbec nepředpokládá v roce 2006, že H5N1 způsobí nějaké potíže, ale uznává, že nějaké potíže jistě v budoucnu nastanou:"Není možné předpovědět, zda virus H5N1 povede k pandemii, ale historie naznačuje, ale že v budoucnu se objeví další nový chřipkový virus a ohrozí nechráněnou lidskou populaci." O tři roky později v roce 2009 dochází k epidemii nového A/H5N1 v Mexiku a začíná tím Mexická prasečí chřipka. První případ se v Mexiku objevil 18. března 2009.\nDokument National Strategy for Pandemic Influenza: Implementation Plan z roku 2006 se také věnuje ekonomickým dopadům ve formě všeobecného varování: "Hospodářský a společenský úpadek, v důsledku pandemie chřipky by mohlo být významný. Výpadek ve více odvětvích souvisejících s osobními nemocemi, nemocemi v rodinách, strachem z nákazy nebo opatřeními v oblasti veřejného zdraví omezujícími kontakt s ostatními by mohl ohrozit fungování kritické infrastruktury, pohyb zboží a služeb a fungování institucí, jako jsou školy a vysoké školy. Pandemie by tedy měla významné důsledky pro ekonomiku, národní bezpečnost a základní fungování společnosti." Spojené státy si tedy byli rozhodně vědomi toho, jaké ekonomické riziko pandemie v sobě obsahuje. Možná tato obava z ekonomického výpadku sehrála i svou roli při covid19 v roce 2020 v souvislosti s pomalým vyhlašováním karanténních opatření, a to skoro až k nechuti ke karanténě. Jejich vláda také v první řadě, řešila ekonomická opatření, jako například odklady plateb za nájmy se zákazem vyhození z pronajatého bytu, a také podporu v nezaměstnanosti. Až s dramatickou situací v New Yorku, se začínaly objevovat větší karanténní opatření v některých městech a částech. K úplné karanténě prakticky nedošlo. Nutno podotknout že asi největší roli v tom sehrála mentalita Američanů, kteří si svou svobodu hájí a váží i za cenu zdraví a života.\nZatímco Vláda ČR (Pandemický plán České republiky) v kapitole Odhady možných ekonomických důsledků pandemie už uvádí odhad starty v DPH i nejohroženější skupinu: "Z pohledu zaměstnanosti v jednotlivých odvětvích národního hospodářství je nutné rozlišovat různé stupně nakažlivosti (50 %, 45 %, 40 %, 35 %) a zároveň i různé stupně důležitosti z hlediska chodu ekonomiky a bezpečnosti státu. Při takto nastavených parametrech by do 10 dnů onemocnělo řádově 40 % pracovníků ve skupině nejohroženějších (lékaři v první linii, městská doprava), 27 % ve skupině ohrožených a důležitých pro chod ekonomiky a bezpečnosti státu (lékaři, zaměstnanci dopravy, obchodu, veřejné správy a obrany), 12 % pracovníků ve skupině méně ohrožené (ostatní produkční odvětví národního hospodářství – i strategicky důležitá, ale s menší koncentrací osob jako např. energetika) a 4 % pracovníků ve skupině nejméně ohrožených (ostatní veřejné služby, finanční zprostředkování, zemědělství, lesnictví). " Z makroekonomickho hlediska odhaduje český plán, že epidemie odezní po 90 dnech, přičemž odhaduje v takovém případě pokles ekonomiky až 2% HDP. Protože neto plán počítá hlavně s hřipkou, jsou takováto čísla relativně reálná. Neboť zdravotní dopady v průběhu bandemie 2009 se naštěstí nenaplnily. V případě covid19 2020 se ukazuje, že čísla budou s největší pravděpodobností vyší a to výrazně. Je třeba brát v úvahu, že každá pandemie je jiná, a to i v případě že by se jednalo o stejnou nemoc.\nJe jistě dobré, když český plán obsahuje čísla odhadů, ale protože je každá pandemie jiná, je nutné zapracovat univerzálnější pojetí ekonomických dopadů. Vláda při plánování uvolňování opatření a plánování restartu ekonomiky narazila na skutečnost, že neměla přehled o tom jaké druhy ekonomických subjektů (firem, podniků, živnostníků) zavřela. Protože vydání uzavření ekonomických subjektů bylo definováno velmi obecně, ale při řízeném uvolňování bylo zapotřebí je otevírat chytře a postupně. Právě v tento okamžik si vláda začala uvědomovat co všechno vlastně zavřela.\nV případě covid19 v 2020 česká vláda, řešila náhrady dopadů pandemie na ekonomiku až při plánování uvolňování. Zatímco USA řešilo náhrady již na začátku pandemie a v jeho průběhu jej aktualizovala a vylepšovala dle měnících se podmínek. Bude zapotřebí nějakého časového odstupu, aby se ukázalo nakolik bylo USA ve svém snažení mírnění ekonomických dopadů úspěšné, aby se dalo analyzovat co se povedlo a co ne. Avšak ohledně řízení ekonomických dopadů, by si česká vláda měla vzít příklad z USA. Z hlediska včasné reakce by si naopak měla USA vzít příklad z ČR. Z čehož vyplívá, že je dobrý nápad analyzovat to co se povedlo a nepovedlo u ostatních zemí, aby tak vzniklo srovnání. A to ne jenom z hlediska ekonomiky ale s průběhem pandemie vůbec.\nZatímco USA alespoň zmiňuje že pandemie určitě zasáhne fungování škol a vysokých škol, tak plán ČR se o problematice školství nezmiňuje vůbec a to přestože lze očekávat, že v případě chřipkové pandemie budou školy uzavřeny. Při covid19 2020 také došlo v ČR na uzavření škol a díky nutnosti řešit výuku, tak školy improvizaci přešly na distanční výuku. Školy tak vstoupili do relativně neznámých vod. Přechod nebyl a pořád není snadným krokem. Vyvstaly na povrch různé problémy spojené s distanční výukou. Mnozí učitele se museli učit jak zacházet s počítačovými technologiemi (ne všichni to umějí). Děti a rodiče si stěžují na přehlcenost zadanými úkoly. Dále se ukázalo jako problém, že všechny rodiny nemají počítač. Na povrch tak vyplavalo mnoho překážek a problému a jejich řešením za pochodu získává školství cenné dovednosti. Rozhodně by se vyplatilo tuto problematiku zkoumat a výsledky zúročit v pandemickém plánu. Wikiverzita se zabývá distanční výuko zde na "Distanční výuka" a wikipedie zde "w:Distanční vzdělávání". WIKIVERZITA (Distanční výuka) upozorňuje na skutečnost, že: "distanční výuka může prohlubovat sociální rozdíly, potažmo sociální vyloučení" protože "existuje korelace mezi menší dostupností komunikačních technologií a sociálním znevýhodněním žáka" a "schopnost motivace koreluje se sociální sílou rodiny, takže žáci z rodin sociálně slabších častěji z výuky odpadnou".\nPandemické dopady na ekonomiku[editovat]\nZatímco pandemické plány řeší ekonomiku spíše okrajově, existují dokumenty jenž se na ekonomické dopady pandemii přímo specializují. Například HOSPODÁŘSKÁ A SOCIÁLNÍ RADA (ECOSOC) (Dopady pandemií na světové hospodářství, 2009), jenž se věnuje v té době aktuálními otázkami jako například Mexickou chřipkou jenž v roce 2009 byla. A o současných dopadech covid19 2020 na ekonomiku řeší studie z webu od ERSTE ASSET MANAGEMENT (Ekonomické dopady epidemie a pandemie, 2020) a DELOITTE (Ekonomika v době pandemie: Hospodářská politika v Česku i zahraničí,2020). Všechny uvedené jsou zajímavé a stojí zato je studovat.\nHOSPODÁŘSKÁ A SOCIÁLNÍ RADA (ECOSOC) (Dopady pandemií na světové hospodářství, 2009) se dokonce významně liší definicí toho co to pandemie je, oproti plánu ČR a je uvedeno že: "Pandemie není intenzivnější formou epidemie. Na rozdíl od epidemie, pandemie vzniká, pokud se v populaci objeví nový subtyp infekční nemoci. Protože lidské tělo nemá vytvořeno protilátky vůči tomuto novému onemocnění, to je pak schopno šířit se závratnou rychlostí. Dochází k ní onemocnění až 25% celosvětové lidské populace, k nadměrné úmrtnosti (oproti sezonním chřipkám) a narušení sociálního a ekonomického systému." Přičemž jako svůj zdroj této definice uvádí právě Pandemický plán ČR.\nDokument hovoří v HOSPODÁŘSKÁ A SOCIÁLNÍ RADA (ECOSOC) (Dopady pandemií na světové hospodářství, 2009) o Mexické chřipce jenž tehdy v 2009 řádila že: "Současný stav je obtížné zachytit, neboť nakažených přibývá astronomickou rychlostí, přičemž laboratoře evidují jen malou část. Smysl nyní má již jen evidence obětí. Názorný příklad: Rusko má potvrzených 1349 případů, nicméně vedoucí moskevského virologického institutu Dmitrij Lvov oznámil, že navzdory stovkám oficiálně nakažených, jdou skutečná čísla do desetitisíců." a dokazuje svá tvrzení o server Novinky.cz.\nDokument v HOSPODÁŘSKÁ A SOCIÁLNÍ RADA (ECOSOC) (Dopady pandemií na světové hospodářství, 2009) o dopadech pandemie na ekonomiku pohlíží jako na něco co není snadné dopředu predikovat co závisí na několika faktorech jenž činí pandemie jedinečnými: "Hospodářské důsledky pandemií závisí na jejím rozšíření a smrtnosti. Je velice obtížné určit její možné dopady. Děje se tak pouze na základě srovnávacích analýz s pandemiemi proběhnuvšími ve 20. století." Dokládá tak, že v praxi se používá pouze srovnávací metoda k analýze dopadů na ekonomiku v případě pandemie. Přičemž tyto pandemické dopady dělí na krátkodobé a dlouhodobé. Každé kategorie se věnuje samostatně. V případě krátkodobých dopadů uvádí že: "V případě vypuknutí pandemie by se nejvíce zasaženým stal okamžitě zdravotnický sektor. Zdravotnická centra by stala přetíženými a jejich personál by byl vystaven riziku onemocnění, což vyústí v ještě vyšší zatíženost těchto center. Péče o neakutní choroby bude silně omezena." Což jsme mohli vidět i v případě covid19 2020. Ale také: "Dalším okamžitým dopadem je omezení cestování a aktivit, které vyžadují sociální kontakt. Je pravděpodobné, že vlády nařídí zákaz transportu z a do ohniskových míst nákazy. Dále z důvodů obav z nákazy se lidé budou snažit o sebekaranténu - tedy o nevycházení a omezení kontaktu s ostatními lidmi." Což je také velmi známí scénář ze současnosti. Tedy možná až na zmínku o sebekaranténě. Spíše bych řekl, že lidé budou mít tendenci se chránit a to v případě, že se budou bát (cítit se ohroženi). A v případě velkých zemí jako je USA a Rusko, se bude projevovat tendence spíše zlehčovat a nevnímat. Dojde k vzestupu konspiračních teorií a občanské neposlušnosti. Dokument vidí ekonomická rizika v nepřítomnosti lidí v zaměstnání. Po zkušenostech s covid19 2020, lze pouze souhlasit. A je proto zřejmé že: "individuální snaha lidí zabránit vlastní infekci má silně negativní důsledky pro hospodářství. Pochopitelně nelze obyvatelstvu v těchto snahách bránit, nicméně je možné zredukovat dopady davové hysterie kvalitním a realistickým informačním servisem." Ani v současné covid19 2020 se nelze tomuto jednání spírat a i v současnosti spatřují lidé rizika ve špatné informovanosti pocházející od vlády.\nProtože "individuální snaha lidí zabránit infekci má silné negativní důsledky pro hospodářství" je nutné snahu systematizovat, koordinovat a především řídit. Což lze uskutečnit díky vhodnému pandemickému plánu a rozhodně mi tato činnost neměla chybět nebo být vládou podceňována. Lidé cítící se ohroženi budou skupovat potraviny, léky a hygienické potřeby a "pochopitelně nelze obyvatelstvu v těchto snahách bránit, nicméně je možné z redukovat dopady davové hysterie". Lidé se musí do jisté míry předzásobit, aby vydrželi těžké dny a nechodili do krámu každý den. Ve výsledku tak bude v krámech méně lidí což znamená větší bezpečnost v případě pandemie. Jestli dělat zásoby na 14 dní nebo měsíc záleží spíše na dobrém odhadnutí situace, než aby se dalo říci nějaké univerzální číslo. V případě covid19 2020 se v ČR zdá optimální zásoba na 14 dní, zatímco zásoby na jeden měsíc působí v současnosti přehnaně. Pokud by se však situace výrazně zhoršila, není vyloučeno, že ani zásoby na měsíc nemusí stačit. I v případě onemocnění a uvalení karantény, kdy osoba nesmí jít do krámu se dalo v ČR v mnoha případech ošetřit komunitní službou jenž pomáhala lidem doručit nákupy, vyzvednout léky atd. V případě úplného uzavření nějaké oblastí (města, vesnice, obce) však problém vzniknout může. Na začátku pandemie covid19 v 2020 v ČR došlo k situaci uzavření některých malých oblastí a současně bylo nařízena povinnost nosit roušky. Protože nebily, nesměli bez nich dovážet do uzavřených oblastí zásoby. Odříznuté zásobování těchto oblastí způsobovalo problémy tamnímu obyvatelstvu. Díky tomu, že ale lidé po celém ČR začali roušky šít se situace změnila a zásoby mohli do uzavřených oblastí proudit. České roušky tak skutečně zachránili některé lidí před vyhladověním.\nZatímco v Británii došlo při covid19 2020 k jiné hladové situaci uvedené v Novinky.cz  , kdy panikařící Britové nejdříve vykoupily obchody a poté zjistily, že tolik potravin doma nepotřebují a tak zase hromadně potraviny vyhazovali. Šlo o řetězec událostí jejichž motivem byl strach a hysterie. V každém případě to vedlo k dalším událostem, že najednou bylo v uzavřených oblastech nedostatek potravin. Potravinové humanitární banky se také rychle vyprazdňovaly. A vyspělým Britům najednou začal hrozit hlad uvádí Novinky.cz. ). Tato skutečnost přímo potrhuje důvody k organizovanému řízení situace ke zmírnění dopadů krize a také dokládá skutečnost, že "individuální snaha lidí zabránit infekci má silné negativní důsledky pro hospodářství" protože, pokud se neorganizovaná masa lidí, začne chovat neřízeně a nesystematicky, změní se v jeden velký chaos a z chaosu povstane panika. Jak je z obou článku hladovějících Britů patrné. Tak 1.4.2020 Britové vyhazují nakoupené jídlo a už 15.4.2020 jim defacto hrozí hladomor. Situace se vyvinula tak rychle, že ani Britská vláda nestačila zareagovat.\nUž 5. května Británie řešila kdo bude sklízet úrodu "Nezaměstnaní na pole. Britská vláda řeší, kdo letos sklidí úrodu".  Kvůli pandemii chybí zahraniční dělníci jenž pracují na poli. "Kvůli koronaviru i brexitu se tamní zemědělci potýkají s nedostatkem lidí, kteří by sklízeli úrodu. Tuto práci v minulosti vykonávali hlavně migranti z východní Evropy." Situaci chce tamní vláda řešit tak, že: "Teď britská vláda farmářům doporučuje, aby zaměstnali lidi, kteří přišli o práci kvůli pandemii."\nV Hladové USA velkou měrou významně přispala vláda svou neschopností managementu a řízení krize, a to možná dokonce více než v Británii. Ekonomický dopad je sice v USA velký, ale zatím ne tak strašidelný. Nicméně vývoj dává tušit, že pravděpodobně bude. Dle WIKPEDIE (w:Pandemie covidu-19 ve Spojených státech amerických, Rozmach pandemie): "Ke dni 7. dubna 2020 bylo nejvíce zjištěných nákaz ve dvou spolu sousedících unijních státech na severovýchodě, a to ve státech New York (130 689 případů) a New Jersey (41 090 případů). Na tyto dva státy připadalo celkem 171 779 nakažených lidí, t.j. 50,4 % všech případů v celých USA." mezi tím už "Ke dni 20. dubna 2020 bylo ve Spojených státech celkově 801 120 osob nakažených nemocí COVID-19. Na tuto nemoc zemřelo ke stejnému dni 42 980 osob. Zotavených lidí bylo 73 527" Což Wikipedie dokládá zdrojem (https://coronavirus.1point3acres.com/en). Zato 27. dubna 2020 už mají USA nejvíce nakažených na světě. Přesto všechno vláda 31. dubna rozhodla, že "pošlou Itálii zdravotnický materiál za 2,4 miliardy korun" uvádí idnes.cz. Avšak 14. dubna již Američané posílají potraviny určené pro olympiádu (která byla odložena) do potravinové banky. "Americký olympijský a paralympijský výbor USOPC věnoval více než osm tun jídla potravinové bance v Colorado Springs" uvádí idnes.cz. Protože jídlo začíná pomalu chybět a je třeba urychleně situaci řešit aby se nezhoršila do kritické situace. Jenomže už 7.4.2020 přestávají potravinové banky stíhat vydávat potraviny. Na některých místech USA tak začíná propukat hlad.\nBylo sice šlechetné že USA poslaly do Itálie zdravotnický materiál a to dokonce už v době kdy propukala vysoká pandemická krize v New Yorku s tím že: "Podle prezidenta má jít o vybavení, které nebudou Spojené státy potřebovat". Když v zápatí i přes různé humanitární dary a opatření začali mít potravinové banky problémy. Vláda USA rozhodně neodhadla velikost ekonomických dopadů zhoršující se pandemické situace. K jejich dobru snad pouze dodat, že odhadnout ekonomické dopady byť na týden dopředu u tak rychle a dramaticky měnící se situace rozhodně není snadné. Dokonce zareagovaly na doplňovaní potravinových bank okamžitě jak se objevili první náznaky problémů. Přesto všechno jejich reakce nestačila a tato situace se dál vyvíjí v negativním trendu.\nProtože v 16. května dávají zemědělci v USA vědět, že "likvidují úrodu, nemají odbyt a sklízet se jim nevyplatí" uvádí novinky.cz.  Jako důvod proč se jim sklízet nevyplácí uvádějí, že jsou zavřené restaurace kam velká část čerstvé zeleniny za běžných okolností putovala. Čerstvá zelenina tak může začít po nějaké době chybět. I pokud zareagují zemědělci v takovém případě okamžitě a začnou v okamžiku nedostatku a zvýšené poptávky znovu pěstovat ve velkém. Bude existovat jisté zpoždění než zelenina dozraje do sklizně. To znamená, že pokud dojde ke dramatické změně a velkému obratu situace, nebude možné situaci řešit hned ale z poměrně velkým zpožděním. Mohou sice dovážet z jiných míst, ale pokud i jiná místa na tom budou podobně nebo dokonce hůře, pak se situace stane katastrofickou. Podobné problémy už totiž začíná nějakou dobu mít i Evropa, například Francie a hlavně Německo. I když v takovém případě jde o fakt, že kvůli karanténám nejsou lidi. V takto vyvíjecí se situace, ale nemůže žádný zodpovědný stát spoléhat, že zeleninu doveze od jinut. I jinde může být situace podobná nebo horší. Soběstačnost tak bude hrát veledůležitou roli i při řešení ekonomických dopadů. Možná dokonce tu nejdůležitější!\nV České republice potravinové banky od vyhlášení nouzového stavu získaly a přerozdělili cca 300 tun potravin. To znamená, že jejich sklady prošlo dvojnásobek množství potravinové pomoci než za normální situace. Až 50% občanů ČR očekává výraznější zhoršení své ekonomické situace, a to hlavně ohledně platů nebo ztráty zaměstnání. I proto potravinové banky získaly potravinové dary od supermarketů Teska, Albertu, Lidlu a pomoc zvažuje i Penny. Tyto dary dostaly potřební, například lidé v karanténě a jiní lide v potravinové nouzi. Potravinové dary dávají také školní jídelny, hotely a restaurace. Potravinová banka v Praze, rozdala v březnu během 10 dní až 150 tun potravin. Potraviny jsou třísněny na trvanlivé a netrvanlivé, a podle toho s nimi při rozdělování zacházejí. Potraviny se dávkují do balíčků a tyto balíčky se rozdávají výdejních místech. Lidé žádající výběr potravinového balíčku, musí předložit doklad úřadu práce nebo sociálního odboru, aby prokázali že nacházejí v potravinové nouzi.\nTři dny předtím než vyšel článek že v USA likvidují úrodu (tedy 13. května 2020), vyšel článek o tom, jak v ČR "Potraviny prudce zdražily. Citrony nebo brokolice dokonce o půlku".  Je evidentní, že zdražila zejména čerstvá zelenina, které je z výše uváděných důvodů nedostatek. Zadržovat však začali i ostatní potraviny včetně masa. Článek uvádí, že potraviny zdražily v dubnu až o 7,8%, alkoholické nápoje a tabák o 4,3%, odívání a obuv o 3,6%, bydlení a voda a energie a palivy o 3,5% a tak dále. Naopak zlevnila doprava o 3,8%, pošta a telekomunikace o 4,9% a tak dále.\nUrčité kapacity a energie pěstovat však byli, protože o dva dny dříve tedy 11. května 2020 vyšel článek "Chtějí pěstovat víc českých rajčat, ale narazili na bankovní úředníky". . Kde se píše, že "Zlínský holding NWT manželů Vítkových s dvoumiliardovým obratem dodává českým obchodním řetězcům rajčata, která pěstuje v obřích sklenících. Dostavbu další etapy komplikuje žádost o úvěr." Protože banky si začali dávat pozor komu půjčují aby ve výsledku neprodělali. Nechtějí půjčovat ani zavedeným firmám, které rozšiřují pěstování v době, kdy je poptávka čím dál větší. Není totiž jasné, jak se situace změní, za nějakou dobu jakmile již rajčata znovu dozrají. Což evidentně komplikuje nastartování ekonomky. Nepodařilo se mi zjistit jestli je tento případ ojedinělí, nebo se jedná o pravidlo. Ovšem situace se dala očekávat, protože pěstování nebo chov chvíli trvá a v době, kdy je budoucnost nejistá se nedá nic předvídat.\nPřesto se zdá že alespoň, "Koronavirus nahrál náhražkám masa. Při jejich výrobě nehrozí nakažení."  Zatímco zpracování pravého masa se kvůli epidemii komplikuje a dochází tak ke zmiňovanému zdražování masa. Článek totiž uvádí, že: "Trh s rostlinnými náhražkami masa nabírá na síle, a to i díky dopadům koronaviru na americký dodavatelský řetězec." A dále upozorňuje, že: "Oproti českým zákazníkům, kteří pamatují nedostatek masa v regálech prodejen či ve výloze u řezníka z minulého režimu, se Američané s podobným nedostatkem setkávají úplně poprvé." To proto, že:"Koronavirus tvrdě udeřil i na masný průmysl, a pokud není zaměstnanec masných producentů přímo nemocný, tak musí zůstat doma z karanténních důvodů. Američané si tak zvykají na pohled do vyprázdněných chlaďáků, ze kterých dříve málem vypadávaly líčka, svíčková, vepřová panenka či vepřová kýta."\nNejen maso ale i produkce mléka ohrožuje pandemie. Dne 12. května 2020 vyšel článek "Mlékárnu v Otinovsi zavřel koronavirus, nakazila se desítka zaměstnanců".  Přičemž je důležité zdůraznit, že ČR není ohledně mléka soběstačné a téměř polovina produkce se vyváží do zahraničí. Což se projevili v nedávné minulosti před pandemii v podobě zdražování mléka, mléčných výrobků a hlavně másla. Přičemž právě máslo pár let před pandemii zdražovalo prakticky v celé Evropě. Článek uvádí, že: "U více než desítky zaměstnanců mlékarny v Otinovsi na Prostějovsku se prokázala nákaza koronavirem. Mlékárna v malé obci na Drahanské vrchovině je celostátně známá produkcí vyhlášeného plísňového sýru." Článek také zdůrazňuje, že: "V okolních obcích panika nepanuje."\n29.5.2020 informoval Seznam zprávy, že: "Tisíce dětí hladoví. Britská vládní „pomoc“ je ponižující a nestačí."  Seznam Zprávy (Tisíce dětí hladoví. Britská vládní „pomoc“ je ponižující a nestačí, https://www.seznamzpravy.cz/clanek/tisice-deti-hladovi-britska-vladni-pomoc-je-ponizujici-a-nestaci-107896#seq_no=4&source=hp&dop_ab_variant=0&dop_req_id=IMwNBvsC9cP-202005290603&dop_source_zone_name=zpravy.sznhp.box&utm_source=www.seznam.cz&utm_medium=z-boxiku&utm_campaign=) Přičemž Britským chudým dětem, byli poskytnuty obědy ve školách zdarma. Což rozhodně znamenalo velikou pomoc chudým rodinám už před pandemií. Jenomže s pandemíí (covid19 2020) byli školy uzavřeny a děti z chudých rodin na to doplatily. Britové se však snažili problém řešit, a proto vytvořili elektronické poukázky na obědy jenž měli teoreticky nahradit potraviny pro nízkopříjmové rodiny z cílem zabránit hladovění dětí z chudých poměrů jenž o obědy zavřením školy přišly. "Jenže to nějak neklape. „Neschopnost vlády řádně zajistit, aby měli všichni žáci dostatek jídla po uzavření škol, akorát způsobila, že děti hladoví,“ uvedl Kartik Raj, výzkumník pro západní Evropu z HRW. „Vláda by měla přestat být závislá na nefunkčním systému poukazů, kterým se snažila nahradit školní jídelny v Anglii, a namísto toho se řídit osvědčenými postupy vyvíjenými v jiných částech Velké Británie.“ Za elektronické poukázky mělo být možné nakupovat potraviny ve vybraných obchodech. "Program ale začal až téměř dva týdny po uzavření škol. Navíc se zdá být pro cílové rodiny nevhodný. Mnohé rodiny i školy po celé Anglii k elektronickému systému nemají přístup. Někteří na poukázky čekají celé týdny, ti šťastnější, kteří se očekávaných poukazů dočkají, mají mnohdy problém je v supermarketech uplatnit." Přičemž článek upozorňuje, že "Po celé Británii se tak zvýšil zájem o potravinové banky a záchranné balíčky. Mnohem lepší přístup podle HRW vykazují úřady školství ve Skotsku, Walesu a Severním Irsku." Dá se z toho vyvozovat, nejen to že improvizace a nové způsoby nemusí vždy fungovat. Ale také, že Britská vláda není schopná řešit problémy dostatečně rychle, tak jako prakticky každá vláda na světě. Ale také to, že některá řešení mohou ponižovat a znevýhodňovat některé skupiny obyvatel. Ale hlavně a především to, že v každé krizi na ní nejvíce doplácí chudé a neprivilegované obyvatelstvo a že lidí potřebující pomoci je vždy více než existující pomoci. Tím nechci tvrdit, že se krize nedotýká bohatých a privilegovaných, to jistě ne. Ale přeci jen mají více možností jak si poradit sami a to i přesto, že jsou peníze a privilegia jen omezeným způsobem. V naší lidské historii už došlo nejednou k tomu, že se obyčejný lid vzbouřil proti vrchnosti a šlechtě. V krizi bude vždy narůstat napětí a riziko převratů a společenských změn. Hlad nebo žízeň budou vždy hrát důležitou roli v revolucích a válkách.\nBankovnictví a úvěry[editovat]\nHOSPODÁŘSKÁ A SOCIÁLNÍ RADA (ECOSOC) (Dopady pandemií na světové hospodářství, 2009) už tehdy předpokládala, že: "Očekávat lze také navýšení objemu úvěrů, a to jak států, tak fyzických i právnických osob. Stane se tak především vinou zvýšených nákladů na zdravotnictví, veřejnou bezpečnost, sociální zabezpečení a také vinou ztracených výnosů. Hospodářské subjekty totiž mají ve většině případech nasmlouvané dodávky výrobních vstupů na delší dobu." Dokument totiž předpokládá, že pokud budou firmy v krizi, "budou potřebovat své ztráty kompenzovat". Právě proto věří, že firmy sáhnou po úvěrech. Z trochou optimismu také dokument předpokládá, že se v případě pandemie "ekonomika sice výrazně zpomalí, avšak úplně se nezastaví". Trochu totiž sází na výhodu doby, kterým je internet, "díky němu řada těchto procesů bude moci pokračovat, protože mnoho lidí může po nezbytnou dobu pracovat či obchodovat z domova" Situace při covid19 2020 tuto prognostickou vizi roku 2009 potvrzuje. Avšak ne zcela. I přestože, firmy potřebují úvěry tak některé banky zaznamenaly spíše pokles.\nServer Faei dne 2. 5. 2020  dokonce uvádí názor, že: "To, že hypotéky budou v ČR rekordně levné, už je „ložené". Kdo pochybuje, zřejmě nesleduje, co v posledních týdnech činí světově významné centrální banky v čele s tou americkou." Článek se věnuje celé Evropě a předpokládá, že "jedinou možností, jak zabránit bankrotu Itálie a rozpadu eurozóny, spuštění něčeho na způsob shazování peněz z vrtulníku. Jinými slovy, dluh se bude záplatovat tiskem stamiliard eur." A upozorňuje že bankéři pravděpodobně budou ohledně tisku peněz mlžit s tím, že ve skutečnosti o žádné tištění vlastně nejde. Těžko říci nakolik se dá tomuto článku věřit, protože se jedná o prognózu něčeho co ještě nenastalo. Nicméně, je evidentní, že s takovou reakcí na Evropskou ekonomiku se dá čekat. Nejen Italové, ale celá Evropa má ekonomické ztráty, které se začínají pomalu projevovat už nyní a to se pravděpodobně ještě neprojevily zcela. Evropa bude shánět prostředky to je jisté, otázkou pak je, jak k tomu Evropa, respektive její státy přistoupí. Itálie je na tom ekonomicky natolik špatně, že bude potřebovat pomoc ze zahraničí.\nUž 19.3.2020 vyšel článek od Novinky.cz, že "ECB nakoupí dluhopisy za 21 bilionů"  Přičemž článek uvádí, že: "Ve snaze bojovat proti ekonomickým dopadům pandemie nového koronaviru zavádí Evropská centrální banka (ECB) nový podpůrný program. Banka ve středu pozdě večer po neplánované schůzce Rady guvernérů oznámila, že začne nakupovat dluhopisy a další aktiva v objemu 750 miliard eur (20,9 bilionu Kč)." Šéfka ECB Christine Lagardeová vnímá ekonomickou aktivitu v zemích EU jako prakticky zastavenou. Podle analytiků to může signalizovat vznik recese.\n"České spořitelně klesl v prvním čtvrtletí meziročně klesl čistý zisk o 19,8 procenta na 3,2 miliardy korun.". Novinky.cz. dne 30. 4. 2020  Uvádí že prostředí české ekonomiky se kvůli covid19 2020 výrazně zhoršilo. Je zřejmé že ekonomika prochází recesí a zvyšuje se ekonomická nejistota. Právě proto, že vyhlídky nejsou růžové a budoucnost nejasná, se ekonomická nejistota zvyšuje. Ekonomická nejistota má vliv na ceny. Článek uvádí že situace bude mít vliv na zvyšování nezaměstnanosti. "Celková bilanční suma České spořitelny, tedy součet jejích aktiv nebo pasiv, meziročně stoupla o 15,7 procenta na 1,688 bilionu korun. Vlastní kapitál se zvýšil o jednu miliardu na 9,8 miliardy korun." Nutno ale také podotknout, že: "Česká spořitelna je největší tuzemská banka co do počtu klientů. Patří také mezi největší finanční domy v Česku podle bilanční sumy. Mateřskou společností České spořitelny je rakouská Erste Group Bank."\nNe všechny banky zažívají vyloženě těžké časy, Například šéf Trinity Bank uvádí jako důvod malých ztrát, že: "je to dáno faktem, že naše expozice není přímo korelovaná s těmi nejvíce zasaženými segmenty na trhu, jako je gastronomie, hotelnictví či cestovní ruch." uvádí euro.cz. dne 1. 5. 2020 \nČT24 2.5.2020  informuje že: "Potraviny zdražují – může za to narušený mezinárodní obchod, výpadek pracovní síly při sklizních nebo velký podíl dovozů. Rostoucí ceny Česko zasahují v době nouzového stavu, kdy stovky tisíc lidí nemohou chodit do práce nebo podnikat tak, jak byli zvyklí. Očekává se, že spotřeba domácností, která táhla českou ekonomiku, klesne. A návrat k normálu nebude tak rychlý, jak si mnozí představují."\nSeznam zprávy 17.6.2020  informuje že: "Ovoce a zelenina přestává být pro každého. Oproti loňsku zdražily některé položky o desítky procent, jak spočítala pro Seznam Zprávy služba Kupi.cz, která sleduje nákupní chování v supermarketech." Přičemž zdůrazňuje, že zejména jablka zdražila až o 92%. Zdražování zejména zeleniny ale i ostatních potravin se s ohledem na vývoji situace dalo čekat. Jak uvádím v části "Hlad" tak pandemie covid19 2020 měla vliv na nepěstování zeleniny a tam kde přeci jen zelenina je, tam se projevují problémy spojené s tím jak ji sklidit. Způsobený nedostatek nepůsobí pouze hlad, ale také logicky růst ceny, protože se stává pomalu nedostatkovým zbožím.\nPandemické dopady na školství[editovat]\nPandemie výrazně zasáhla chod veškerého školství. Jak uvádí DAS (Koronavirus a školství – jak pandemie ovlivní chod škol, maturity a přijímací zkoušky?, 2020) tak "Dne 10. 3. vláda rozhodla o uzavření veškerých škol s platností od 11. 3. do 31. 3. 2020. Na tiskové konferenci 23. března 2020 však ministr školství, Robert Plaga, uvedl, že lhůta uzavření škol se pravděpodobně prodlouží o další dva měsíce. Žáci a studenti tak do lavic usednou zřejmě až ve druhé polovině května." Což se také plus mínus stalo, žáci se mohli začít vracet do škol skutečně až někdy v květnu.\nDle článku "Ministr Plaga: Pro návrat do škol jsme přijali pravidla, jež lze dodržovat" od Deník.cz 24.5.2020 se "V pondělí 25. května se po dvou a půl měsících otevírají školy pro žáky prvního stupně základních škol."  Návrat do škol se tehdy nevyhnul zmatkům. Byla zavedena určitá opatření, jenž musí školy dodržet. Protože součástí těchto opatření bylo také omezení počtu dětí ve třídě, nebylo možné, aby chodily do školy všechny děti z prvního stupně, ale pouze jejich část. I z tohoto důvodu, byl návrat do škol víceméně dobrovolný: "Návrat do škol je dobrovolný, rodiče, kteří děti nepošlou do lavic, budou do konce června pobírat ošetřovné."\nDle DAS (Koronavirus a školství – jak pandemie ovlivní chod škol, maturity a přijímací zkoušky?, 2020) pandemie covid19 2020 ovlivní i chod maturity, "Uzavření škol a změna běžné výuky má samozřejmě velký dopad na maturity a další důležité testy. Podle ministra Plagy by přijímací zkoušky na střední školy a gymnázia měly proběhnout dva týdny od otevření škol. Maturitní zkouška by se naopak měla uskutečnit nejdříve 21 dnů po znovuotevření. Co se týče státních závěrečných zkoušek, ty prozatím závisí na rozhodnutí vysokých škol a univerzit." Přičemž Poslanecká sněmovna ve zkráceném řízení "schválila návrh zákona o zvláštních pravidlech pro přijímání k některým druhům vzdělávání a k jejich ukončování ve školním roce 2019/2020". Konkrétně se jedná o zákon č. 188/2020 Sb., o zvláštních pravidlech pro vzdělávání a rozhodování na vysokých školách v roce 2020 a o posuzování doby studia pro účely dalších zákonů. Tento zákon reaguje na mimořádnou situace v souvislosti s pandemií covid19 2020 a snaží se ošetřit a zmírnit negativní dopady na školství. Vysoké školy mohou podle tohoto zákona zkrátit nebo prodloužit akademický rok, mohou si také stanovit nové podmínky přijímacího řízení, vypsat nové termíny příjímacích zkoušek nebo je celé zorganizovat distanční formou.\ndle DAS (Koronavirus a školství – jak pandemie ovlivní chod škol, maturity a přijímací zkoušky?, 2020) bylo podle ministra Plagy zejména schváleno:\nNesmí se ovšem také zapomínat na psychiku dětí, která byla rozhodně ovlivněna. Vycházeli články uvádějící, že děti během pandemie skutečně trpí. U dětí narůstá úzkost a stres, častěji volají na linku důvěry atd. Distanční výuka sebou přinesla jistá řešení, ale také určité komplikace. A to nejenom pro děti, ale také jejich rodičům, učitelům a ředitelům škol. Z počátku se mohla dětem jevit karanténa jako příležitost k odpočinku. Rychle se však ukázalo, že náhradní výuka je pořád výuka. Dětem začala chybět škola tak jak ji znají.\nDle článku "Karanténa měla na psychiku dětí vliv. Školy by na to neměly zapomínat" od iDnes.cz 27.5.2020  se uvádí, že: "Více než dvouměsíční izolace a s tím chybějící sociální kontakt se svými kamarády může mít na psychiku dětí vliv. Profesní sdružení Učitelská platforma proto vyzývá, aby školy věnovaly tomuto tématu po návratu žáků do lavic speciální pozornost. Pomoci by v tom podle platformy mělo i ministerstvo školství."\nPandemické dopady na zdravotnictví[editovat]\nPandemické dopady na demokracii[editovat]\nVládní plánování pro řízení pandemie[editovat]\nAť už se snaží pandemii řídit kdokoliv (odborník nebo politik), stejně má vláda své nezastupitelné místo a to ať už jako iniciátor politiky připravenosti na hrozbu nebo z jiného důvodu. Krizové řízení pandemie je natolik komplexní, že je dokonce nezbytné, aby se vláda alespoň na nějaké úrovni při řešení krize podílela.\nPodle National Strategy for Pandemic Influenza: Implementation Plan z roku 2006: "Prezident oznámil 1. listopadu 2005 Národní strategii pro pandemickou chřipku. Strategie poskytuje přehled na vysoké úrovni o přístupu, který bude federální vláda používat k přípravě a reakci na pandemii, a vyjadřuje očekávání, že Federální entity na tuto skutečnost připraví sebe a své komunity." Tehdejší prezident USA se tak stává iniciátorem požadující určitou připravenost na pandemii. Dokument dále udává, že strategie je založena na tří pilířích:\nPřipravenost a komunikace\nDohled a detekce\nReakce a omezení\nV tomto dokumentu se odborníci shodují na tom, že: "Připravenost na pandemii vyžaduje vytvoření infrastruktury a kapacity, což může trvat roky. Z tohoto důvodu musí být nyní podniknuty významné kroky." Což jednoznačně platí i při covid19 2020. Právě budování infrastruktury a kapacity umožňuje schopnost produkovat a nasazovat zdroje, materiál, výroby (jako jsou zdravotní potřeby - roušky, obleky, štíty, ventilátory, ale také výroba dezinfekce, léků či zajištění potravinové soběstačnosti nebo vytvoření kapacit laboratoří pro hromadná testování a výrobu testů).\nBez infrastruktury není nemocnic, není škol a vystudovaných doktorů, není počítačových sítí. Infrastruktura je natolik strategicky důležitá, že bez jeho rozvoje neexistuje žádná připravenost ani komunikace, dohled nebo detekce, reakce. Bez Infrastruktury je jakýkoliv pandemický plán, pouhé plýtvání slovy.\nJak dokument National Strategy for Pandemic Influenza: Implementation Plan z roku 2006 dále dokládá, tak je zapotřebí aby vláda vynaložila veškeré své úsilí, zdroje a prostředky k zvládnutí pandemie. Jejich plán také počítá s mezinárodní spoluprací: "Federální vláda bude plně spolupracovat s mezinárodními partnery, aby se pokusila omezit potenciální pandemii všude tam, kde je dokumentován trvalý a účinný přenos z člověka na člověka, a vynaloží veškeré rozumné úsilí, aby odložila zavedení pandemického viru do Spojených států." I přestože plán nabádal k vynaložení veškerého rozumného úsilí, aby se tak oddálilo zavedení pandemického viru do USA. Přesto všechno k tomuto rozumnému úsilí při covid19 2020 v USA nedošlo. Znovu se ukazuje, že existence dobrých plánů je diametrálně něco odlišného než se podle těchto plánů řídit. I sebelepší myšlenka se problematicky implementuje do praxe.\nJak pandemický plán USA dokládá, je zřejmé že: "že každý segment společnosti se musí připravit na pandemii a bude součástí reakce. Plán dále uznává, že federální vláda musí stanovit jasná kritéria a rozhodovací nástroje pro informování státu, místních a soukromých sektorů o plánování a reakcích a že federální agentury musí být připraveny doplnit a podpořit státní a místní úsilí tam, kde je to nutné a proveditelné." Právě zmiňované poslední "nutné a proveditelné" je v tomto případě klíčové.\nTaké samotná preventivní opatření jak uvádí SIKORA-SICKL, Alexander. ERSTE ASSET MANAGEMENT. (Ekonomické dopady epidemie a pandemie) "Světová banka odhaduje, že roční investice do preventivních opatření ve výši 3,7 mld. USD (zejména v rozvojových zemích) by snížily náklady na infekční choroby o 37 mld. USD." Tyto investice financují především vlády nebo prostřednictvím darů. I světová zdravotnická organizace WHO je financována vládami různých zemí. Vláda tak hraje důležitou roli i v prevenci. Jak dále uvádí článek tak "Ekonomické náklady jsou obecně nejvyšší ve všech odvětvích, ve kterých dochází ke kontaktu se zákazníky a ve kterých není možné regulovat spotřebu. Toto ovlivňuje mnoho oblastí sektoru služeb, zejména cestovní ruch a turismus. Nadprůměrně postiženy jsou i společnosti s obecně globalizovanými dodavatelskými řetězci, které jsou narušeny opatřeními k boji proti pandemii." Vláda se tedy také podílí na mírnění ekonomických dopadech pandemie podporou zasažených segmentů nebo naléváním peněz do úřadů práce a dalších projektů. Přičemž článek od ČT  píše v roce 2009 v souvislosti s Mexickou chřipkou, že "Úřady nyní doporučují nejezdit do zasažených oblastí, turistický ruch slábne a cestovní kanceláře ruší zájezdy. Klesají nejen ceny akcií cestovek a aerolinek, ale i ropy, která se už prodává pod 50 dolarů za barel. Všeobecná panika má také dopady na dovoz a spotřebu vepřového, přestože jeho konzumací se podle vědců nemoc nešíří. Vážné dopady na hospodářství by prasečí chřipka podle analytiků měla jen tehdy, pokud by přerostla v celosvětovou pandemii."\nJe také nutné uvést, že dokumentace krizového řízení pandemie není pouze jediným dokumentem. Vlády někdy zhotovují nejen pandemický plán, ale také studii její implementace do praxe. Dále inicializují jednotlivé krizové orgány různých úrovní, aby na základě těchto hlavních dokumentů vyvinula a zpracovala své vlastní dokumentace. Obvykle se jedná o metodiku postupů a jejich nácvik. Dokumentace o pandemii tak představuje obrovský komplex a celý ekosystém dokumentů a do jisté úrovně také zasahuje do znění a vývoje legislativy. Také proto je nezbytná koordinace s vládou a také proto zde hraje činnost vlády klíčovou roli.\nBez zdrojů není akce a bez infrastruktury není zdrojů. Takto výstižně lze shrnout nejdůležitější větu této části textu. Text již dále nerozvádí potřebu zdrojů ani potřebu budování infrastruktury. Protože tyto věci jsou již vysvětleny v jiných částí textu. Nýbrž se zabývá samotným shromažďováním zdrojů, a specifiky této činnosti a problémy vznikající při jejich shromažďování. Především je nutné si dát pozor na:\nMnožství těchto zdrojů\nRozložení na balíčky a várky (tedy segmentace)\nPlánování jejich distribuce\nDefinování zdrojů a budování infrastruktury[editovat]\nPři definování zdrojů je nutné pracovat s odborníky a seznam vypracovat na základě podkladů od těchto odborníků. Pouze takto lze zajistit, že seznam obsahuje všechny potřebné zdroje. Dále je nutné tuto skutečnost i se zpětnou vazbou komunikovat přímo z těmi, kteří tyto zdroje potřebují a využívají, tedy s orgány a institucemi první linie (jako například jednotlivé nemocnice). Při získávání zdrojů lze v případě mimořádné nouze komunikovat a dohodnout s cizí zemí (jako například s Čínou při covid19 2020), ale tyto možnosti jsou často drahé, komplikované nebo lze jen obtížně zajistit kvalitu. Lze totiž předpokládat, že v případě celosvětové pandemie si budou cizí země své vlastní zdroje chránit a mohou uvalit zákaz jejich vývozu. Také se tak, v případě covid19 2020 dělo. Na cizí zdroje se tedy nelze spoléhat a je nutné tuto skutečnost řešit pomocí budování infrastruktury a legislativním zjednodušováním získávání oprávnění a licencí k výrobě těchto klíčových zdrojů, avšak současně zajistit poctivost, kvalitu a plnění této výroby. Ačkoliv za běžné situace je jisté vhodné vyžadovat od firem potřebné certifikáty, zkušenost v ČR při covid19 2020 ukazuje, že certifikáty nejsou všechno a ani neznamenají záruku kvality či poctivosti. Dokonce že některé organizace mohou vyrábět kvalitně a poctivě i bez certifikací. Takovým příkladem se ukázala skutečnost ohledně certifikací laboratoří pro provádění testů na covid19. Z počátku nebyli zahrnuty do seznamu testovacích laboratoří ty laboratoře, jenž sice uměli a byli spolehlivé, ale neměli příslušné certifikáty. Nové laboratoře nejdříve prováděli testování pod záštitou Německých laboratoří a vzorky se zpočátku posílaly na ověření do Německa. Poté co laboratoř získala nějakou praxi, již pracovala samostatně. Až v pozdějších fázích testování, kdy bylo zapotřebí každé použitelné kapacity mohli provádět testování i laboratoře bez certifikace. Jednou takovou českou laboratoří bylo pracoviště bez certifikace, jenž dokonce svým umem během covid19 získalo významnou reputaci ve světě. Tato laboratoř totiž zjednodušila a zrychlila samotný proces testování a zdarma jej uvolnila pro ostatní laboratoře po celém světě. Čehož svět hojně využíval. Je tedy jasné, že tato laboratoř bez certifikací skutečně umí svou práci dělat.\nJiný legislativní zádrhel vznikl na počátcích covid19 2020 v ČR ohledně certifikátů výroby dezinfekčních gelů na ruce. Kvůli pandemii vznikla potřeba a velká poptávka po gelech na ruce i jiných desinfekčních a čistících prostředcích. Tyto prostředky rychle vymizeli jak z obchodů tak lékáren i drogérií. Protože hlavní desinfekční složkou je alkohol, rozhodli se někteří výrobci alkoholu podat žádost na výrobu těchto gelů. Aby když už nemůžou vyrábět alkohol k pití (protože poptávka výrazně klesla) tak budou vyrábět to co je potřeba. Ovšem když zjistily, že celý proces trvá sedm a více dní, rozhodli se tak neučinit. Domnívali se totiž, že je to příliš dlouhá doba, a že se situace do té doby může výrazně změnit a již se nemusí výroba vyplatit. Do té doby, se totiž moli vyrojit další firmy a poptávka by tak byla relativně zajištěna.\nVšechny tyto události dokazují potřebu legislativního zjednodušení získávání certifikátů a oprávnění, aby se mohl výrobní trh pružně přizpůsobit a přeorientovat svou kapacitu na jinou výrobu. Místo toho však výroba stála.\nZatímco však Donald Trump v USA reagoval trochu pružněji a dle Novinky.cz  podepsal zákon jenž přinutil General Motors vyrábět plicní ventilátory : "Americký prezident Donald Trump nařídil ministerstvu zdravotnictví, aby s využitím zákona o obranné výrobě přinutilo General Motors plicní ventilátory pro vládu USA vyrábět." Reagoval tak na zhoršenou situaci v New Yorku, poté co některé státy požadovaly obrovské množství plicních ventilátorů na boj s covid19. ""Podepsal jsem prezidentské memorandum, kterým nařizuji ministrovi zdravotnictví (Alexi Azarovi) využít veškeré pravomoci požadovat po General Motors přijmout, uskutečnit a upřednostnit federální smlouvy na ventilátory," uvedl Trump v prohlášení zveřejněném Bílým domem."\nMnožství zdrojů a jejich trvanlivost[editovat]\nSegmentace zdrojů a jejich distribuce[editovat]\nZákladní potraviny (voda, mouka, cukr, tuk, olej), (chleba, maso, atd.)\nPotraviny s krátkodobou trvanlivostí (čerstvé potraviny - pečivo, zelenina, ovoce)\nTrvanlivé potraviny (konzervy, mouka, trvanlivé mléko, některá zpracovaná nebo zmražená masa, zavařeniny, těstoviny, rýže)\nTestování (testy a laboratoře)\nLékařská zařízení (například plicní ventilátory)\nImplementace národní strategie[editovat]\nNárodní strategie sice poskytuje důležitý a užitečný rámec pro plánování pandemie jako takové. Avšak k její praktickému provedení musí být takovéto strategie přímo převedena na konkrétní opatření jenž vede ke konkrétní reakci na pandemickou krizi.\nJe tedy doporučeno prakticky v každém pandemickém plánu (přímo či nepřímo zmíněné), že vláda a její jednotlivá ministerstva i všechny ostatní orgány různých úrovní musí podniknout konkrétní a koordinované kroky k dosažení cílů protipandemické strategie. Klíčovou roli zde hraje slovo "konkrétní" a "koordinované". Je totiž nutné společné a integrované plánování všech úrovní státní zprávy a soukromého sektoru k vytvoření podrobných plánů reakce.\nTo znamená, že je nutná spolupráce mezi první linií a vládou, aby tak mohla vláda doplňovat, slučovat a koordinovat činnosti spojené s řešením pandemické krize. Přičemž základní strategií by měla být prevence v podobě připravenosti.\nLegislativa v ČR vztahující se k problematice krizových štábů a epidemiologických komisí[editovat]\nÚstavní zákon č. 1/1993 Sb., Ústava ČR ve znění pozdějších předpisů\nÚstavní zákon č. 2/1993 Sb., Listina základních práv a svobod ve znění pozdějších předpisů\nÚstavní zákon č. 110/1998 Sb., o bezpečnosti ČR ve znění pozdějších předpisů\nZákon č. 240/2000 Sb., o krizovém řízení (,,krizový zákon“), ve znění pozdějších předpisů\nZákon č. 320/2015 Sb., o hasičském záchranném sboru ČR, ve znění pozdějších předpisů\nZákon č. 273/2008 Sb., o policii ČR (dále jen PČR), ve znění pozdějších předpisů\nZákon č. 166/1999 Sb., o veterinární péči (veterinární zákon), ve znění pozdějších předpisů\nSouvisející provádějící předpisy[editovat]\nVyhláška č. 537/2006/ Sb., o očkování proti infekčním nemocem\nVyhláška č. 252/2004 Sb., stanoví hygienické požadavky na pitnou, teplou vodu, četnost a rozsah kontroly pitné vody\nNařízení vlády č. 462/2000 Sb., k provedení krizového zákona\nNezbytné požadavky pandemické připravenosti[editovat]\nJak uvádí dokument "National Strategy for Pandemic Influenza: Implementation Plan" tak, je zapotřebí vnímat pandemickou připravenost jako "problém národní bezpečnosti". Přičemž dokument vnímá vztah člověka a mikrobiální svět jako komplexní rovnováhu. Pokud je tato rovnováha narušena, dochází k onemocnění a případně také k epidemickým a pandemickým hrozbám. Přičemž léčba (u moderního zdravotnictví) poskytuje obnovit ustálený stav, na který jsme si zvykli a omezit dopad infekčních chrop na jednotlivce nebo komunitu. "Vzhledem k tomu, že náš systém veřejného zdraví a lékařský systém je dobře vybaven pro řešení běžných problémů, které mikroby kolem nás představují, dopad infekčních nemocí a politiky a postupy, kterými se řídí naše jednání, zůstávají z velké části v kompetenci těchto komunit." Dokument však také uvádí, že: "Pandemická hrozba je jiná. V případě pandemie znamená přenositelnost infekční nemoci virů, univerzální vnímavost světové populace na viry, a že nebude existovat jediné místo na naší planetě ani naší lidské společnosti, kde by se expanze viru vyhnul."\nEpidemie i Pandemie má nejen svůj dopad na zdraví a pohodu obyvatelstva, ale také na národní a ekonomickou bezpečnost a fungování společnosti jako takové. Dokument uvádí, že je nutné tuto skutečnost vnímat při plánování protipandemické reakce.\nPřičemž dokument uvádí, že informační i jiné propojení mezi komunitami lze považovat za klíčové, a nedostatek tohoto propojení vnímá jako vysokou zranitelnost mezi komunitami. Uznává že to samé platí pro koordinaci mezinárodního úsilí, ale také mezi veřejným zdravotnictvím a lékařskými komunitami a mezi komunitami pro zdraví zvířat a lidí.\nSIKORA-SICKL, Alexander. ERSTE ASSET MANAGEMENT. Ekonomické dopady epidemie a pandemie [online]. 2020 [cit. 2020-04-30]. Dostupné z: https://www.erste-am.cz/cs/privatni-investori/novinky/tiskove_zpravy/2020/03/05/ekonomicke-dopady-epidemie-a-pandemie#\nDELOITTE. Ekonomika v době pandemie: Hospodářská politika v Česku i zahraničí [online]. 2020 [cit. 2020-04-30]. Dostupné z: https://www2.deloitte.com/cz/cs/pages/covid-19/articles/ekonomika-v-dobe-pandemie.html\nKRÁLOVSKÁ ZÁKLADNÍ ŠKOLA. Dopad koronavirové pandemie na školství a jeho budoucí transformace [online]. 2020 [cit. 2020-05-30]. Dostupné z: https://www.skolatroja.cz/dopad-koronavirove-pandemie-na-skolstvi-a-jeho-budouci-transformace/\nDAS. Koronavirus a školství – jak pandemie ovlivní chod škol, maturity a přijímací zkoušky? 2020 [cit. 2020-05-30] 26. 3. 2020. Dostupné z: https://www.das.cz/clanky/koronavirus-a-skolstvi-jak-pandemie-ovlivni-chod-skol-maturity-a-prijimaci-zkousky/\n↑ Novinky.cz ( http://www.novinky.cz/zahranicni/svet/182710-praseci-chripka-zabiji-uz-i-v-rusku.html)\n↑ iDnes.cz (Nezaměstnaní na pole. Britská vláda řeší, kdo letos sklidí úrodu, https://www.idnes.cz/ekonomika/zahranicni/sklizen-zemedelci-britanie.A200504_130510_eko-zahranicni_svob)\n↑ Seznam zprávy, (Potraviny prudce zdražily. Citrony nebo brokolice dokonce o půlku, https://www.seznamzpravy.cz/clanek/potraviny-prudce-zdrazily-citrony-nebo-brokolice-dokonce-o-pulku-105600#seq_no=2&source=hp&dop_ab_variant=0&dop_req_id=c4a6oQmHm6m-202005131551&dop_source_zone_name=zpravy.sznhp.box&utm_source=www.seznam.cz&utm_medium=z-boxiku&utm_campaign=)\n↑ Seznam zprávy (Chtějí pěstovat víc českých rajčat, ale narazili na bankovní úředníky, https://www.seznamzpravy.cz/clanek/chteli-pestovat-vic-ceskych-rajcat-ale-narazili-na-bankovni-uredniky-104791#seq_no=1&source=hp&dop_ab_variant=0&dop_req_id=ttOPEhb0IzH-202005110919&dop_source_zone_name=zpravy.sznhp.box&utm_source=www.seznam.cz&utm_medium=z-boxiku&utm_campaign=\n↑ Seznam zprávy (Koronavirus nahrál náhražkám masa. Při jejich výrobě nehrozí nakažení, https://www.seznamzpravy.cz/clanek/koronavirus-nahral-nahrazkam-masa-pri-jejich-vyrobe-nehrozi-nakazeni-104021)\n↑ Dnes.cz (Mlékárnu v Otinovsi zavřel koronavirus, nakazila se desítka zaměstnanců, https://prostejovsky.denik.cz/zpravy_region/mlekarna-otinoves-niva-koronavirus-2020.html?utm_source=www.seznam.cz&utm_medium=sekce-z-internetu)\n↑ Popis zdroje.\n↑ FAEI (Hypotéky v Česku rekordně zlevní, u nemovitostí zlevnění nečekejme, https://www.novinky.cz/koronavirus/clanek/koronavirus-muze-nadobro-zatocit-s-velkymi-kancelaremi-40322626?seq_no=5&source=hp&dop_ab_variant=0&dop_source_zone_name=novinky.sznhp.box&utm_source=www.seznam.cz&utm_medium=z-boxiku&utm_campaign=null)\n↑ Novinky.cz (Mimořádné časy. ECB nakoupí dluhopisy za 21 bilionů, https://www.novinky.cz/ekonomika/clanek/mimoradne-casy-ecb-nakoupi-dluhopisy-za-21-bilionu-40317279?seq_no=5&source=hp&dop_ab_variant=0&dop_source_zone_name=novinky.sznhp.box&utm_source=www.seznam.cz&utm_medium=z-boxiku&utm_campaign=null)\n↑ NOVINKY.CZ (České spořitelně klesl zisk o pětinu, https://www.novinky.cz/ekonomika/clanek/ceske-sporitelne-klesl-zisk-o-petinu-40322520)\n↑ ČT24(Potraviny zdražují. Kvůli narušenému mezinárodnímu obchodu a výpadku pracovní síly, https://ct24.ceskatelevize.cz/ekonomika/3089063-potraviny-zdrazuji-kvuli-narusenemu-mezinarodnimu-obchodu-a-vypadku-pracovni-sily)\n↑ Seznam Zprávy (Zelenina ještě zdraží. Květák stojí to, co vepřové. Zlevnily jen jahody, https://www.seznamzpravy.cz/clanek/zelenina-mozna-jeste-zdrazi-kvetak-stoji-to-co-veprove-zlevnily-jen-jahody-109594#seq_no=4&source=hp&dop_ab_variant=298111&dop_req_id=HAbzdEjxj81-202006170703&dop_source_zone_name=zpravy.sznhp.box&utm_source=www.seznam.cz&utm_medium=z-boxiku&utm_campaign=)\n↑ Deník.cz (Ministr Plaga: Pro návrat do škol jsme přijali pravidla, jež lze dodržovat, https://www.denik.cz/z_domova/ministr-plaga-skoly-pravidla-navrat-zaci-20200524.html)\n↑ Dnes.cz (Karanténa měla na psychiku dětí vliv. Školy by na to neměly zapomínat, https://www.idnes.cz/zpravy/domaci/koronavirus-izolace-psychika-deti-vyuka-na-dalku-otevreni-skol.A200521_095255_domaci_soch)\n↑ ČT (Pandemie prasečí chřipky by ztížila léčbu „ekonomické chřipky“, https://ct24.ceskatelevize.cz/ekonomika/1410130-pandemie-praseci-chripky-ztizila-lecbu-ekonomicke-chripky\n↑ Novinky.cz (Trump chce zákonem přinutit General Motors vyrábět plicní ventilátory, https://www.novinky.cz/koronavirus/clanek/trump-chce-zakonem-prinutit-general-motors-vyrabet-plicni-ventilatory-40318389)\nCitováno z „https://cs.wikiversity.org/w/index.php?title=Krizové_řízení_pandemie/1.Kapitola_-_Plánování_a_reakce&oldid=116878“


Rhétská dráha (Rhätische Bahn – RhB) je unikátní nejen tím, že velká část je zapsaná na seznamu UNESCO. Švýcarská společnost vlastněná hlavně kantonem Graubünden provozuje síť železnic, které byly původně určené hlavně pro dopravu místních, ale dnes už více než polovina cestujících je za zahraničí. Mezi nimi také čím dál více českých návštěvníků. O současnosti a plánech Rhätische Bahn jsme hovořili s Jennyfer Cirignottou, která má v RhB na starosti také český trh.\nRočně vlaky RhB jezdí kolem deseti milionů lidí. Kolik procent cestujících jsou místní?\nJe těžké odhadnout, kolik procent jsou skutečně místní a kolik jsou například švýcarští turisté. Ale loni zhruba 48 % cestujících bylo ze Švýcarska, ostatní z ciziny. Největší podíl návštěvníků je z Německa (26 %), Itálie má 4 %, Velká Británie a USA po 5 %, asijští turisté kolem 3 %. Samozřejmě jde o celková čísla, u Glacier či Bernina Expressu je podíl cizinců podstatně vyšší. Celkově odhadujeme, že zhruba 80 % cestujících jsou turisté.\nKolik Čechů loni jelo s RhB?\nJe to složitější, protože vidíme jen čísla za skupiny, v nich jelo kolem čtyř tisíc lidí. Pokud jede někdo individuálně, těžko se to přesně dopočítává. Cítíme ale rostoucí zájem.\nNa co lákáte návštěvníky Švýcarska v konkurenci tolika jiných zajímavých železnic, aby jeli právě k vám?\nNaše železnice je opravdu unikátní nejen tím, že je v UNESCO. Nenajdete na světě trať, kde během 4 hodin jízdy můžete zažít tak rozdílné scenérie nebo podnebí. Vyjedete z jarního počasí z Thusisu, u Berniny jste u ledovců a za chvíli v letních teplotách u palem italského Tirana.\nJennyfer Cirignotta má v Rhätische Bahn na starosti i český trh. Foto: RhB\nVelkou atrakcí jsou panoramatické vlaky Glacier a Bernina Express. Chystáte u nich ještě nějaké změny?\nVozy prochází modernizací, u Glacier Expressu zavádíme ještě novou třídu Excellence Class, která bude nejluxusnější ze všech. Ve vozech bude jen dvacet míst, občerstvení bude formou all you can eat s vlastním barem ve vagonu.\nLetos poprvé propojíte vlaky Bernina Express také s Gotthardskou dráhou. Jak bude takový produkt vypadat?\nJde o nabídku pro cestující, kteří začnou v Curychu a jedná se o společný produkt se švýcarskými spolkovými drahami SBB. Z Curychu do Lugana pojedou vlakem SBB po gotthardské dráze včetně nového tunelu, pak přejedou autobusem do Tirana a pak po naší železnici až do Churu.\nPostupně měníte vozový park, od roku 2019 přebíráte další nové vlaky od Stadleru. Budou jezdit na všech tratích?\nJe to obrovská investice ve výši 360 milionů franků (7,8 miliard korun), která nám umožnila výrazně zlepšit kvalitu služeb. Nejen pro běžné cestující, ale například i železniční fanoušky, máme ve vlaku speciální oddíl pro fotografy nebo dětský oddíl. Nicméně plán nepočítá s tím, že bychom měli nahradit všechny vlaky, některé starší soupravy budou dál jezdit. Dalších 36 nových souprav máme získat od roku 2019, teď jsme kvůli tomu vypsali mezi cestujícími soutěž o pojmenování. Jsou to vlaky, které nám pomohou snížit náklady a výrazně navýšit kapacitu. Například z Landquartu pojedou zdvojené soupravy do Klosters Platz, kde se pak vlak rozdělí a jedna jednotka pojede do Davosu, druhá do Scuolu.\nJednou z největších investic je stavba nového tunelu Albula. Chystáte po tomto projektu další podobně velkou akci?\nZatím ne. Albula je skutečně velká akce naplánovaná do roku 2021. Tak velký projekt už nechystáme, zaměřujeme se teď spíše na menší akce, například vylepšení nádraží. Postupně na ně zavádíme například bezplatné wi-fi připojení, instalujeme nové automaty na jízdenky a na některých budujeme i poštovní přepážky.\nVe vlaku wi-fi nechystáte?\nNemáme to v plánu. Myslím, že je lepší koukat se z okna na krásnou krajinu, než do telefonu.\nLoni jste podél trati umístili velké číslice, které si měli lidé fotit a posílat – hrát jakési lotto. Jak se tato akce osvědčila?\nZájem byl velký, snažili jsme se tak více zapojit cestující do komunikace s námi a dopřát jim zajímavou hru. Na druhou stranu někteří skalní fanoušci nebyli příliš spokojeni s tím, že jim obří číslice kazí záběry na naše vlaky v krajině. Letos už s takovou akcí nepočítáme.\nJste v podstatě “státní” společnost, vlastněná dopravním svazem a kantonem. Jakou máte motivaci cílit ještě na jiné zákazníky, než místní?\nJe to jednoduché: příspěvek na provoz vlaků od dopravního svazu a kantonu je dlouhodobě víceméně stejný, ale náklady rostou, musíme investovat nejen do vozového parku, ale také infrastruktury. Příspěvek na provoz dnes netvoří už ani polovinu celkových příjmů, daří se nám zvyšovat jak počty cestujících, tak přepraveného nákladu.\nChcete se projet zdarma po Rhétské dráze? Ve spolupráci s českým zastoupením Switzerland Tourism a Rhätische Bahn jsme pro vás připravili soutěž o celodenní jízdenky zdarma. Soutěž začne v sobotu, sledujte Zdopravy.cz.


Zapomnětlivost a vzpomínání | | A2 – neklid na kulturní frontě\nSborník Uzel na kapesníku zkoumá vztah mezi subjektivní pamětí a konstrukcí dějin. Na problematiku nahlíží z hlediska celé řady společenských věd. V českém prostředí se jedná o poměrně výjimečný příklad kritické historiografie.\nNa poli politické debaty slouží figura historické paměti jako argument ultimativní hodnoty. Historická paměť nás zavazuje, abychom naplnili demokratické ideály masarykovské první republiky, historická paměť nám nedovoluje, abychom opakovali Mnichov, historická paměť nás poučuje o dynamice společenských bojů, a tak nám dává analytický nástroj pro konstruování naší politické taktiky. Použijeli někdo ve veřejném prostoru argument historické paměti, snaží se obvykle umlčet své názorové odpůrce odkazem na pokud možno konsenzuální interpretaci „tvrdých“ historických fakt. Tím, že zasadí svůj postoj či požadavek jako dlaždici do chodníku „našich“ dějin, učiní jejich přijetí samozřejmým. Zároveň však skrytě či otevřeně potlačuje minulé skutečnosti. Jinak řečeno: sjednocuje kolektiv skrze selektivní paměť a zapomínání.\nKniha Uzel na kapesníku sdružuje práce několika současných českých historiků, politologů a filosofů, kteří se snaží vyznačit jednotlivé cesty uvažování o vztahu kolektivní paměti, akademické historie a politického boje. Otázku po vzájemném poměru historie a paměti rozvádějí do několika způsobů historického uvažování o současnosti, přičemž kritice je – jak se dá očekávat – podroben především intuitivní přístup, který se v souladu s obecně chápaným pojetím dějepisu jako popisu toho, „co se doopravdy stalo“, snaží pojmout historické poznání jako soubor faktů, které nám po sobě zanechaly minulé generace a které můžeme používat jako arzenál modelových situací pro naše vlastní rozhodování. Tento rankeovský přístup je pomocí interpretace Waltera Benjamina demaskován jako rafinovaná metoda útlaku historických vítězů páchaného na poražených. Odmítnuta je však nejen představa „objektivní“ historie, ale i jakýkoli pokus o historii „méně subjektivní“, neboť mezi jednotlivými společenskými subjekty není prostor pro „místo nahoře“, které by zajišťovalo potřebný nadhled (k takovému závěru dospívá Jiří Růžička ve stati Krize, historie a vzpomínka).\nBenjaminův implicitní požadavek psaní historie z hlediska utlačovaných částečně ožívá v pojetí historie jakožto angažované vědy. Otázkou však zůstává, kde je vlastně jádro historického „řemesla“ v momentě, kdy se společenská věda vymaní z „impéria faktů“ a její hodnota už nespočívá ani tak v obsahu předávaných informací, jako v jejich performativitě.\nVětší autonomii historickému sdělení poskytuje koncept „historického vědomí“ izraelského historika Saula Friedlandera. Toto vědomí se nachází uprostřed spektra, na jehož krajních pólech figuruje historie jakožto autoritativní expertní vědění a paměť jakožto kolektivní mýtus o tom, co se stalo (v knize z tohoto konceptu vychází Pavel Barša v příspěvku Paměť národa a vědění historie). Mezi oběma póly dochází k střetávání. Proti sobě tu stojí akademický výzkum a paměťové diskursy společenských skupin a z jejich konfliktu se rodí obecné historické vědomí, v němž je historie zasažena pamětí, a tedy není nikdy zcela objektivní. Jednotlivé paměti zase samy sebe dekonstruují jako mýty, čímž intuitivně aplikují koncept objektivity. Historické vědění zde dostává prostor, aby bylo více samo sebou, a ne jen nositelem emancipačních zájmů. Případná emancipační role je ovšem uplatnitelná skrze objektivizující metodologii.\nEditor sborníku Václav Smyčka dle vlastních slov v úvodu knihy seřadil jednotlivé texty „od aporetického zpochybnění jak utopie autentické vzpomínky, tak i limitů kritického dějepisectví přes hledání navázání spojení s minulostí právě v jejích krizových momentech až po obnovení plné důvěry jak v literární formy vzpomínání, tak i jejich narativní historiografické protějšky“.\nPřímočarost podrobení historické paměti subjektu zpochybňuje Ondřej Slačálek (v závěru stati Poučení z minulosti: návod k použití), když poukazuje na paradox „počítání s pravdou“ v momentě vědomé lži. Ona pravda či přesněji řečeno historická interpretace je mluvčím vnímána jakožto norma, od níž se vědomě uchyluje, což vede k otázce, kdo s kým v tuto chvíli nakládá – zda subjekt s interpretací, nebo přejatá interpretace, přicházející „z hlubin času“, se subjektem. Past nezamýšleného poddání se nadosobní interpretaci však vzniká jen v situaci, kdy dotyčný mluvčí přistupuje ke své interpretaci jakožto ke lži (stvořené například pro účely prosazování svých zájmů). Je ale otázkou, kdy jde opravdu o záměrnou lež a kdy ze strany mluvčích jde spíše o autentické vyjádření jejich vidění světa.\nSborník Uzel na kapesníku má potenciál stát se zásadní prací české moderní historiografické teorie. Podobné konceptuální debaty u nás donedávna chyběly. Autoři své odpovědi formulují na pomezí mnoha různých společenských věd – ať už se jedná o čistě teoretické reflexe povahy historického vzpomínání a charakter jeho objektivity či subjektivity (Jakub Češka), anebo o případové studie zacházení s historickou pamětí ve veřejném prostoru (Jan Randák) či v krásné literatuře (Václav Petrbok). Charakter i struktura knihy umožňují její použití třeba i jako nenásilného úvodu do tématu paměťových studií.\nMartina Poliaková, Jakub Raška, Václav Smyčka (eds): Uzel na kapesníku. Vzpomínka a narativní konstrukce dějin. Filozofická fakulta Univerzity Karlovy, Praha 2014, 178 stran.


Venera: Dejme šanci našim mladíkům - Zlínský deník\nVenera: Dejme šanci našim mladíkům\nZlín - [VIDEO] Padesátiletý hokejový trenér se vrací do Zlína po třech letech. Smlouvu podepsal na dvě sezony.\nExtraligoví hokejisté RI Okna mají nového kouče. Stal se jim podle očekávání Zdeněk Venera, který podepsal s vedením klubu smlouvu na dvě sezony. Do Zlína, kde strávil většinu své aktivní, trenérské i funkcionářské kariéry, se vrátil po třech letech, které před necelým měsícem završil v Karlových Varech ziskem stříbrné medaile.\n„Za nabídku od Zlína jsem rád. Vím, že minulá sezona se mu moc nevydařila. Pokud bych ale nevěřil, že příští nebude lepší, tak bych sem nešel,“ říká padesátiletý Venera.


Èokoláda exkluzivní zlatá mléèná, nápady na velikonoèní dárky a pøání - Velikonoce\nÈokoláda exkluzivní zlatá mléèná, nápady na velikonoèní dárky a pøání\nÈokoláda exkluzivní zlatá mléèná, dobré nápady na velikonoèní dárky a pøání pro Vaši firmu\nZamyslete se na chvilku nad tím, jaké propagaèní a reklamní pøedmìty vybrat pro své klienty. Tøeba èokoládové velikonoèní dárky, to je dobrý tip na best dárky jak pro zamìstnance tak i pro Vaše klienty. Máme dobré a vtipné nápady na firemní dárky na Velikonoce. Snadno jimi zrealizujete svoje firemní velikonoèní pøání. Posloužíme Vám, hledáte-li tipy i na jakékoliv jiné reklamní pøedmìty. Dnes jsou stále populárnìjší velikonoèní pøání z èokolády místo døívìjších velikonoèenek jen z papíru. Nìkdy je ale jako tip na dárek nejlepší znaèková bonboniéra s belgickými pralinkami. U nás si vždy vyberete originální lahùdkové belgické pralinky jako dárkové pøedmìty pro firmu na Velikonoce. Máme také další skvìlé nápady na firemní velikonoèní dárky pro firmy. Na pøání vytvoøíme nádherné dárkové balíèky a dárkové koše z reklamní èokolády a firemního vína, které jsou vhodné jako balíèek pro firmu i jako dárek pro klienty. Objednejte si k tomu také plnobarevný potisk vybraných velikonoèních dárkù. Velikonoèní firemní pøání je ale vhodné objednat zavèas, abyste stihli pøání na Velikonoce svým klientùm vèas odeslat. Èokoláda exkluzivní zlatá mléèná, dobrý tip. Reklamní cukrovinky jsou stále oblíbenìjší jako firemní best dárek. Dárkové pøedmìty Praha a reklamní agentury Praha jsou vhodnými místy, kde si koupíte tak dobrou vìc, jakou je firemní èokoláda. Èokolády jsou stále populárnìjší jako tip na firemní velikonoèní dárky, musejí však mít firemní potisk èokolády. Dále jako velmi dobrá firemní propagace poslouží tøeba i originální velikonoèní blahopøání v podobì bonboniéry s belgickými pralinkami. Velikonoèní pøání z èokolády, bonboniéra jako tip na dárek a další vtipné dárkové pøedmìty, tøeba luxusní èaj pro firmu na Velikonoce. Právì firemní originální znaèkové anglické èaje v podobì velikonoèní kolekce jsou hitem letošních Velikonoc. Dárkovì balený anglický èaj se totiž dá nádhernì kombinovat s belgickými pralinkami a bonboniérami do elegantních dárkových balíèkù a košù doplnìných visaèkou s firemním logem. Naše reklamní kanceláø Vám i v tom ráda poslouží.\nÈokoláda exkluzivní zlatá mléèná, urèitì správná volba. Takže když to struènì shrneme, co jsou ty nejlepší dárky pro Vaše klienty a obchodní partnery? 1/ firemní belgické pralinky v bonboniéøe s potiskem 2/ kvalitní firemní víno s potiskem 3/ znaèkové anglické èaje s potiskem 4/ rozmanité èokoládové dárky, od nejmenších èokoládièek až po velké tabulkové èokolády s potiskem 5/ elegantní firemní balíèek nebo dárkový koš, který obsahuje cokoliv, na co si vzpomenete. To vše jsou úžasné propagaèní a dárkové pøemìty, které si Vámi obdarovaní zákazníci a partneøi dobøe zapamatují. Všechny tyto pøedmìty mùžete samozøejmì doplnit i firemním pøáním a nìkdy staèí i jen malá visaèka s Vaším firemním logem a hezkým blahopøáním. Náš e-shop Vám dobøe poslouží k nákupu tìchto firemních best dárkù s barevným potiskem. Pøesvìdète se nákupem u nás, že máme opravdu dobré nápady na dárky na Velikonoce a že také Vám, hezkým a chutným dárkem, udìláme radost.


Kachna ve Štiftově asijském tržišti - Reportermagazin.cz\nRestaurace Sia, kterou spoluvlastní šéfkuchař Jiří Štift, připomíná labyrint. A podávají se tu asijská jídla podle původních receptů i v moderních variacích; knedlíčky dim sum i pekingská kachna. Ačkoli Jiří Štift pracoval ve velmi luxusních restauracích, pustil se po čtyřicítce do nového podniku, jenž není ani příliš formální, ani přehnaně drahý. Přirovnává ho k „Babylonu“ a „asijskému tržišti“.\nMichal Musil 03 / 05 / 2018\nTenké proužky načervenalého kachního masa s propečenou hnědou kůží na okraji ihned upoutají vaši pozornost. Zkoumáte sezamové palačinky v kulaté dřevěné misce s poklopem a pak se koncentrujete, abyste to vonící kachní maso zabalili do placičky spolu s nasládlou švestkovou omáčkou, kousíčky okurky, zázvoru – a oranžového melounu.\nOvšem předtím, než jste se ve spodním patře nedávno otevřené restaurace Sia v Praze začali plně věnovat pekingské kachně, mohli jste pozorovat jiné věci – třeba otevřenou kuchyni. Od hostů je oddělena jen pultíkem, na kterém leží čerstvé suroviny, například malé kvádry hovězího a tuňáka. Několik kuchařů se pohybuje kolem grilu; všichni v bílém s černými zástěrami a čepicemi (snědý, patrně indický kuchař má baseballovou čepici kšiltem dozadu).\nTaké jste si mohli všimnout relativně velkého, ale členitého prostoru, v němž se různé šedé odstíny míchají s tmavě červenou a barvami dřeva. Patra a schody připomínají v některých místech labyrint plný lidí: na jednom místě vidíte dvě blondýny popíjející prosecco ze sklenic se stopkou, na jiném místě svalnatého sportovce s hipsterským plnovousem a přítelkyní.\nTeď se ovšem, jak říkám, soustředíte jen na to jídlo.\nV restauraci Sia v centru Prahy poblíž náměstí Republiky si na pekingskou kachnu dovezli speciální pec (další, čím vyniká, jsou třeba plněné knedlíčky dim sum). „Způsob, jak marinujeme a pečeme kachnu, je úplně původní, takový, jaký jsem poznal při práci v čínské restauraci, recept dodržujeme precizně. Způsob podávání je spíše odkoukaný z Londýna či z New Yorku, z moderních restaurací,“ vysvětluje šéfkuchař restaurace Jiří Štift, spolumajitel a spolutvůrce jejího konceptu, kterému říká asijské tržiště. Má představovat moderní asijskou kuchyni, v níž je místo pro původní postupy i upravené recepty, ve kterých mohou fúzovat styly různých částí Asie, o čemž ještě bude řeč.\nŽe Jiří Štift vypráví o svých zkušenostech z ciziny, skutečně není chvástání. Třiačtyřicetiletý Štift pracoval s patrně nejznámějším českým šéfkuchařem Zdeňkem Pohlreichem, působil v různých cizích zemích, vedl restaurace ve dvou luxusních pražských hotelech, vystupoval v televizi. Štiftovo jméno nepochybně přispělo k tomu, že se otevření restaurace Sia na konci loňského roku stalo gastronomickou událostí.\nVe spirále tabulek\nI kdyby člověk o Štiftovi nic moc nevěděl, pořád by bylo pro jeho šéfkuchařskou kompetenci výmluvné, jak tónem, jímž jiní lidé vysvětlují přípravu čaje, podrobně popisuje přípravu pekingské kachny (jde o slavný recept starý několik století, pekingská kachna hrála dokonce jistou roli v narovnání vztahů mezi Čínou a Spojenými státy, když si ji v roce 1971 zamiloval americký poradce pro otázky národní bezpečnosti Henry Kissinger při první tajné návštěvě komunistického státu).\n„Syrová kachna se nejprve naplní marinádou,“ začne Jiří Štift. Marináda se skládá například z hoisin omáčky (říká se jí také čínská barbecue omáčka) nebo koření pěti vůní. „Tím se vytře vnitřek těla – zašije se – potom se kůže nafoukne kompresorem, aby se odlepila od masa.“ Toto odlepení zařídí, že se posléze tuk mezi kůží a masem z kachny vypeče – ovšem ještě předtím se kachna blanšíruje, tedy nakrátko ponoří do horké vody. „Pak se kachna nechá chviličku viset – nato se polévá marinádou, která se dělá z maltózy (sladového cukru) a octa. Následně se při řízené teplotě ve větraném boxu suší, ideálně dva dny, aby kůže byla pevná a suchá. Teprve potom ji pečete v peci,“ dokončuje šéfkuchař výklad.\nJeho kariéra je vcelku známá – ostatně před šesti lety vystupoval v televizi coby porotce v pořadu MasterChef, reality show, v níž se amatérští kuchaři snažili dosáhnout opravdu profesionální úrovně (čímž se pořad odlišoval od velice lidového Prostřeno). Vaření měl Štift rád od dětství: zaměstnán byl od sedmnácti, když mu bylo čtyřiadvacet, dostal se – po prvních zkušenostech v různých českých restauracích, včetně hotelu Intercontinental – do kuchyně slavného zaoceánského parníku Queen Elizabeth II: kde také poprvé poznal asijské kuchaře a opravdovou asijskou kuchyni. Na počátku jednadvacátého století převzal po zmíněném Pohlreichovi vedení kuchyně v hotelu Alcron, pár let poté se mezi experty i zasvěcenými laiky ujal termín „chodit na Štifta“, tedy na jídlo v jím vedeném podniku. Průběžně s tím se ovšem Jiří Štift dále vzdělával, prošel kurzy v restauracích s jednou, dvěma i třemi michelinskými hvězdami, v Itálii, Německu, Belgii.\nJeho posledním působištěm před otevřením restaurace Sia byla práce šéfkuchaře v pětihvězdičkovém hotelu Mandarin Oriental na pražské Malé Straně. Tamní restaurace Essencia, později s novým názvem a novým asijským konceptem Spices, se stala ceněným luxusním podnikem. Proč se čtyřicátník po předchozích letech vyčerpávající dřiny, kterou ovšem mladší organismus obecně lépe zvládá, rozhodl rozjet něco docela nového?\nJiří Štift mluví o „vyplňování excelových tabulek“, které v Mandarinu, součásti globální sítě hotelů, tvořilo podstatnou část jeho práce (stále se zvyšující požadavky na excelové tabulky jsou ostatně pro mnohé velké korporace typické, dodal bych já). „Ubíjela mě ta agenda. Žijete ve spirále, když se vymění ředitel, znova vysvětlujete, že tím směrem se to ubírat nemá, bojujete s lidmi, které zajímá hlavně to, aby byla správně vyplněná tabulka,“ říká Štift. Práce v pražském Mandarinu byla, jak říká, „fantastické zaměstnání“ a chovali se tam k němu „skvěle“, jenže on potřebuje „něco se učit, něco nového měnit“, nechodit do práce jen pro peníze. A najednou prý zjistil, že se kvůli excelu přestal starat o hosty tak, jak by si přál.\nTipuji ovšem, že dalším důvodem je, že Jiří Štift – tak jako naprostá většina dobrých kuchařů – prostě chtěl mít restauraci, která by mu aspoň částečně patřila. Už se o to ostatně jednou ve třiatřiceti pokoušel, s otevřením restaurace Atmosféra na Pankráci se však trefil přesně do kocoviny finanční krize let 2008 a 2009, která v Česku zlikvidovala více lepších restaurací. On sám ovšem vidí příčiny nejen ve vnějších okolnostech, ale i u sebe. „Nebyl jsem na to připraven, i když jsem si myslel, že na to mám… Myslíte si, že jste hrozná hvězda, a pak zjistíte, že hvězda nejste,“ říká sebekriticky. V té souvislosti též říká, že ačkoli si kdekdo myslí, že může podnikat v gastronomii, ve skutečnosti to tak nefunguje. Úspěch v nějakém jiném oboru a láska k jídlu vůbec nezaručují, že se projekt povede. „Hospodu mají dělat profesionálové.“\nRestaurace Sia je přitom skutečně dílem profesionálů. S nápadem – a „zápalem“, jak říká Štift – za ním přišli dva zkušení podnikatelé v gastronomii Viktor Kaplan a David Petřík ze skupiny Together, kteří provozují více restaurací – dvě na módních pražských Vinohradech, další je například Potrefená husa v Hybernské ulici v centru hlavního města (David Petřík navíc kdysi franšízovou síť Potrefených hus rozjížděl v pivovaru Staropramen, kterému značka patří).\nJiří Štift dospěl po několika schůzkách k závěru, že jejich vize vybudovat v Praze moderní asijskou restauraci má smysl. Systém ve firmách skupiny Together navíc stojí na tom, že určitý podíl má v podniku šéfkuchař – což se přesně stalo i v případě restaurace Sia.\nPřípravy zahrnovaly zkoumání podobných podniků v cizině, inspirací byly do určité míry japonské restaurace Roka v Londýně – otevřená kuchyň s japonským grilem robata v podniku v centru britské metropole podle fotek skutečně hodně připomíná místo ve spodním patře restaurace Sia.\nMenu se ovšem vytvářelo s ohledem na místní poměry. „Vyřadili jsme sushi, v Praze je spousta restaurací, kde to umí. Neříkám, že tady nikdy nebudeme mít sushi, ale sushi není to, čemu se chceme primárně věnovat,“ vysvětluje Štift. Naopak si řekli, že v českém hlavním městě chybí pořádná pekingská kachna nebo knedlíčky dim sum. Dále se rozhodli, že jídla nebudou rozdělena striktně podle tří stylů tří velkých asijských regionů, jak to měl Jiří Štift v hotelu Mandarin (jihozápad – Indie a blízké země, jihovýchod – Thajsko a blízké země, severovýchod – Korea, Čína, Japonsko). Naopak jednotlivé asijské kuchyně se mohou míchat. (Štift přitom dává za příklad slavného singapurského kuchaře Justina Queka, který svou vyhlášenou asijskou kuchyni dokonce mixuje s francouzskými vlivy, a nikomu to nepřijde divné – byť tak daleko v Sia nejdou, a ani jít nechtějí.)\nPraktickým okolnostem plánu, totiž že Sia bude nabízet různě připravované jídlo z různých asijských regionů, je přizpůsoben vnitřek restaurace. Má tři patra – host si samozřejmě může dát z menu cokoli, ať sedí kdekoli, ale výrobně má každé patro svoji výhradní roli: již zmíněné spodní má gril, v prostředním se připravují knedlíčky dim sum a horní je určeno na kachnu a pánve wok. „Rozdělili jsme si to po patrech, aby to dávalo logiku,“ říká Štift a dává příklad: „Chci kachnu podávat ve dvou chodech a ten druhý je na woku, nechci tedy, aby si ji kuchaři podávali přes patra.“ Celkový dojem, který interiér vzbuzuje, tedy pocit labyrintu, je ovšem dílem architekta Václava Červenky. „Mohla to být tři patra s podlahou, on přišel s tím, že zde udělá asijské tržiště, asijský Babylon.“\nBabylon je to vlastně, i pokud jde o složení týmu kuchařů. Kromě Čechů jej totiž tvoří i lidé z Asie, od Indie přes Thajsko a Vietnam až po Čínu, mezi sebou se musejí domlouvat anglicky. Jak je Jiří Štift sháněl? Jednoho znal ještě z Alcronu, další žije v Praze už dlouho, Číňana žijícího v Indonésii poznal přes sociální síť LinkedIn, našel tam i další kuchaře. Čím je motivoval? „Penězi,“ odpoví s jemným úsměvem šéfkuchař a dodá, že jde i o nabídku „zajímavé práce“. V každém případě nyní řídí větší tým než v Mandarinu: v podniku pracuje zhruba padesát lidí, z toho pětadvacet kuchařů.\nHodně lidí místo luxusu\nKdyž Sia otevřela loni pár dní před Vánocemi, z některých recenzí se dalo mezi řádky vycítit překvapení, že podnik je jiný, než byl ten v hotelu Mandarin, že nejde o fine dining s luxusním a formálním prostředím. „Zaplaťpánbůh, že to není fine dining,“ říká Jiří Štift. Honosný styl je podle něj do značné míry mrtvý, do takových restaurací moc nechodí hosté, ekonomicky prý fungují spíše ty s michelinskou hvězdou. (Na což už on neaspiruje, nedávno v rozhovoru pro Pátek Lidových novin řekl, že si „léta hvězdu přál“, ale pak dospěl k závěru, že „v případě hvězdy jde o vaše ego, o to, že budete viset někde na nástěnce“.)\nKdyž jsem restauraci Sia navštívil jeden jarní pátek večer, bylo v ní bez přehánění natřískáno. Podnik navíc nabízí na centrum Prahy cenově příznivé polední menu. „Obsazenost funguje zaplaťpánbůh dobře. Lidé chodí a vracejí se,“ říká Štift a zaklepe na dřevo. Vysoký počet hostů a vysoká kapacita vedou podle něj paradoxně k tomu, že může používat stejně kvalitní suroviny, jaké měl v hotelu Mandarin, protože ví, že je při větším počtu jídel „prodá“, zatímco dříve musel spoustu prošlých věcí vyhazovat. Dodavatele asijských surovin má i ve slavné vietnamské tržnici Sapa (kterou využíval už dříve), ale třeba maso dováží z Moravy.\nCo říká Jiří Štift na občasné výtky ohledně obsluhy nebo nevyrovnané kvality některého jídla? „Občas se stane, že je někdo nespokojený. Pokud nám to host řekne rovnou u stolu, můžeme s tím něco udělat. Jestli si myslíte, že v restauracích neděláme chyby, tak je děláme.“ Současně potvrzuje, že nadále plánuje otevřít se stejnými partnery i restauraci s českou kuchyní, o kterou se – kromě asijských jídel a ryb – vždy zajímal. „Jsem Čech a k české kuchyni tíhnu.“\nJiří Štift je znám tím, že se svou manželkou žije od svých dvaceti let – dokonce s ním o tom před časem jeden ženský časopis udělal rozhovor. „Musíte mít nesmírně tolerantního člověka doma, protože v práci trávíte více času, než je komukoli milé. Jste v práci o víkendu a o svátcích; když rodina a příbuzní slaví, vy většinou pracujete, protože do hospody chodí lidé, kteří chtějí slavit.“\nPo narození třetího dítěte, před otevřením restaurace Sia, odešel na rodičovskou dovolenou, ačkoli dříve říkal, že si to neumí představit. Věděl totiž, že se mu mezi odchodem z jedné restaurace a startem druhé otevírá časové okno a že u nové práce hrozí, že se s rodinou moc neuvidí. „Potřeboval jsem si odpočinout, věděl jsem, že pak už na to čas nebude. Myslím, že to byl dobrý nápad,“ říká dnes.\nV restauraci Sia pracuje od desíti do desíti. „Aspoň vidím děti u snídaně,“ říká. O víkendu – na rozdíl od Mandarinu, kde to bylo „zaběhlejší“ – bývá v práci, ale aspoň jeden dva dny volna v týdnu se snaží „urvat“. Moje kolegyně, která ho zná léta, nedávno napsala, že jí přijde rok od roku klidnější. Běhá maratony, do Mandarinu jezdíval na kole, letos na jaře už zkusil dopravit se bicyklem i do Sia. A usmívá se, když mi vysvětluje, že ve své nové restauraci má jen jedinou excelovou tabulku na suroviny.\nJinak se místo excelu může věnovat hostům a jídlům. Třeba pekingské kachně. •\nKrab, salát, knedlíčky\nRestaurace Sia nabízí průřez asijskou kuchyní pro české jazyky\nJedno z hlavních jídel večerního menu je pekingská kachna rozdělená do dvou chodů, u prvního si proužky kachny balíte do sezamových palačinek, při druhém dostanete na pánvi wok připravené kousky vykostěných kachních stehen v tmavé omáčce, které můžete jíst buď s nudlemi a jarní cibulkou, nebo se smaženou rýží. Pokud nejste žrouti, slušně to zasytí, cena porce pro dva je 595 Kč. Pak jsou zde knedlíčky dim sum zcela podle původní receptury — tři knedlíčky plněné vepřovým masem, krevetami a se sójovou omáčkou stojí 169 Kč. Japonská polévka Ramen s nudlemi stojí 145 Kč. Nejdražším jídlem na menu je celý hnědý krab za 535 Kč, jinak se ovšem ceny hlavních chodů pohybují někde mezi sto dvaceti a třemi sty padesáti korunami. A opravdu pozoruhodným dezertem je zázvorové crème brûlée a pečený marshmallow za 135 Kč. Na jídelním lístku jsou také saláty a dětské porce. A je zde i polední menu — třetí dubnovou středu byla v nabídce kukuřicová polévka za 49 Kč a hovězí nudličky, ústřicová omáčka a rýže za 169 Kč.