» Jankovský diskutoval se starosty o možnostech revitalizace a nového využití bývalých vojenských objektů. » Do tůní u Bohdalova se vrací život - PDF\n» Jankovský diskutoval se starosty o možnostech revitalizace a nového využití bývalých vojenských objektů. » Do tůní u Bohdalova se vrací život\nDownload "» Jankovský diskutoval se starosty o možnostech revitalizace a nového využití bývalých vojenských objektů. » Do tůní u Bohdalova se vrací život"\n1 strana 1 Datum vydání / číslo 6 / 2012 Obsah vydání:» Jankovský diskutoval se starosty o možnostech revitalizace a nového využití bývalých vojenských objektů. 2» Do tůní u Bohdalova se vrací život 3» Setkání posázavských Langšádlovou v Sázavě starostů s poslankyní Helenou 4» V Praze bylo podepsáno memorandum Venkov jako důstojné místo pro život 6» Podpis Krkonošské výzvy k dostavbě silniční komunikace D 11-S3 v Kowarech 8» Festival řemesel v Pečkách 9» Ratměřice bojují o Evropskou cenu obnovy venkova » Rudi Mattoni ke stavu Lázní Kyselka: Kalifornští houmlesáci by se o ty domy postarali lépe 11» NEPRŮHLEDNÉ DOTACE: JEDEN CHYBĚJÍ, ministr CHALUPA MLČÍ DVA 13 turistické 14 PROJEKT» Nová brožura Posázaví představuje zajímavosti i služby v regionu ZVEŘEJNĚN, památky,» Podchody pod železnicí v Benešově se proměnily v galerii 15» Značku KRAJ BLANICKÝCH RYTÍŘŮ-regionální produkt získala cukrárna a penzion 17» Biograf Láska v zámeckém parku v Loučné nad Desnou 18» Víc piva i letní kino. Místní akční skupina Šumperský venkov je opravdu akční 19» V loňském roce bylo z Fondu Vysočiny podpořeno více než 400 regionálních projektů 22» Posázavské tržiště v Pivovaru Ferdinand představí výrobce z regionu i okolí 23» Vltavou a Labem popluje 500 stolů - po více než půlstoletí se na české řeky vrací vorařská tradice 24» Ne každý had je hned zmije 25\n2 strana 2» Kraj Vysočina: Trochu jiné muzeum a výtah ve vitríně 26» Příklady dobré praxe rakouských zemědělců 28» Nadace Partnerství vyhlašuje 3. výzvu Blokového grantu pro neziskové organizace 29» Hrad Zlenice - havarijní stav Velké věže 30» Den MAS v Dřevohosticích nabídne jarmark regionálních výrobků a folklorní slavnosti 31» Rybáři letos poprvé vyčíslili škody způsobené vydrami a kormorány 32» Vybráno 13 finalistů do celostátního kola soutěže Vesnice roku 33» Na ulici jako doma... 34» MNICHOVO HRADIŠTĚ A SOCIÁLNÍ SLUŽBY 35» Značka Vysočina regionální produkt má pět nových držitelů 36» Putování historií a všemi kulturami v jedné obci 37» Studenec získal Zlatou stuhu 38» Na oslavy do Javorníku zamířily tři stovky návštěvníků 39» Soutěž o lepší nápady na využití evropských fondů 41» Propagační materiál Tipy na výlety 42» Český svaz ochránců přírody ve Vlašimi kosí cenné louky 43» Memorandum Venkov jako místo pro rozvoj podnikání 44» Obce na Benešovsku budou dopravcům dál přispívat podle počtu obyvatel 46» Kvalita vody v České republice se stále zlepšuje 47» Zemědělci postižení suchem získají úlevy 48» Zájemci o dotace na výměnu kotle v Moravskoslezském kraji mohou stále podávat žádosti 49» Vláda schválila finance na nástupnický program Zelená úsporám pro rok » Zemědělci najdou rozmístění včelích úlů i na internetu 51» MAS Podlipansko má připraveny peníze a těší se na zajímavé projekty 52» Včelaři z Vysočiny zahájí letošní Zemi živitelku 53» Předčasná výplata záloh na přímé platby v tomto roce bude součástí balíčku na řešení dopadů sucha 54\n3 strana 3 Jankovský diskutoval se starosty o možnostech revitalizace a nového využití bývalých vojenských objektů. Z Plzeňského kraje bylo v roce 2011 doručeno sedm žádostí za 54 mil. Kč, z nichž čtyři žadatelé čerpali dotaci celkem ve výši 12 mil. Kč (jednalo se o obce Strašice, Stříbro, Sušice, Plzeň). V roce 2012 bylo doručeno na MMR sedm žádostí, jedna byla schválena k čerpání částečné dotace (Stříbro) a šest náhradníků čeká na případné uvolnění dalších finančních prostředků (zbytek dotace Stříbro, a dále Rokycany, Strašice, Dobřany, Sušice, Holýšov). V rámci návštěvy (31.5.) Plzeňského a Karlovarského kraje si ministr pro místní rozvoj Kamil Jankovský prohlédl některé vojenské areály a společně se starosty jednotlivých obcí diskutoval o možnostech revitalizace a nového využití bývalých vojenských objektů. Nové využití bývalých vojenských areálů vyžaduje vynakládání značných částek z rozpočtů obcí na úpravy a přestavby majetku k jeho zapojení do rozvoje obcí, řekl ministr Jankovský. Ministerstvo pro místní rozvoj v rámci Národního dotačního programu podporuje obce, které mají na svém území a ve svém majetku bývalé vojenské areály. Ne všechny projekty však mohou být uspokojeny, dodává ministr. Podprogram Podpora revitalizace bývalých vojenských areálů umožňuje nové využití bývalých vojenských areálů, přispívá na úpravy objektů a ploch k novému využití pro poskytování služeb ve veřejném zájmu nebo pro potřeby rozvoje podnikání. Státní podpora je poskytována jako systémová dotace až do výše 75 % skutečně vynaložených uznatelných nákladů akce v daném roce. Z Karlovarského kraje přišly v roce 2011 dvě žádosti za 14 mil. Kč, obě byly uspokojeny (jednalo se o obce Velká Hleďsebe, Mariánské Lázně). V roce 2012 byly doručeny na MMR tři žádosti, jedna byla schválena jako náhradník (Ostrov) a dvě k čerpání dotace (obce Krásná, Velká Hleďsebe). Celkem bylo v roce 2011 na podprogram Podpora revitalizace bývalých vojenských areálů vyčleněno 180 mil. Kč. Na MMR bylo doručeno 52 žádostí a 38 z nich bylo uspokojeno. V letošním roce 2012 je k dispozici 114 mil. Kč, MMR obdrželo 62 žádostí a disponibilní finanční prostředky umožní čerpání dotace 20 obcím. Dalších 30 obcí je v seznamu náhradníků. Hodnocení předložených žádostí provádí hodnotitelská komise na základě poměru výše předpokládaných investičních nákladů akce k výši rozpočtu obce, míry nezaměstnanosti v regionu, regionálního dopadu zamýšleného investičního záměru a umístění obce v rámci regionů se soustředěnou podporou státu (viz usnesení vlády č. 141/2010 ze dne 22.února 2010).\n4 strana 4 Do tůní u Bohdalova se vrací život živočiších od zástupců Agentury ochrany přírody. Původně se v tůních vyskytovalo celkem 12 druhů obojživelníků z celkových 15 žijících v Kraji Vysočina, což dodává místu výjimečnou prioritu. Z těchto důvodů se uskutečnily úpravy ve dvou fázích tak, aby nedošlo k výraznému narušení koloběhu života v tůních, '' uzavřel Tomáš Blažek ze Sdružení Krajina, která má danou oblast ve svém vlastnictví. Po dvou letech revitalizačních prací se v jezírkách nedaleko obce Bohdalova na Žďársku objevují původní živočichové. Do upravené soustavy čtyř lakun o rozloze 1,5 hektaru se vrací původní vzácní obyvatelé jako je například čolek velký nebo kuňka obecná. Díky terénním úpravám došlo ke zpevnění břehů a vytvoření systému kanálů, které umožňují snadnější migraci ohrožených druhů mezi jezírky. Celkové náklady by neměly přesáhnout dva miliony korun. Kraj Vysočina uhradí deset procent z celkových nákladů, maximálně však do výše 200 tisíc korun. Zbylých devadesát procent pokryjí finanční prostředky z Operačního programu životního prostředí, okomentoval Zdeněk Ryšavý, radní Kraje Vysočina pro oblast životního prostředí. Tůně v blízkosti obchvatu u Bohdalova vznikly v minulosti těžbou cihlářské hlíny. Po dobu několika let docházelo k zarůstání, sesuvům břehům a postupnému vysychání jezírek. Proto se Kraj Vysočina rozhodl poskytnout finanční prostředky pro zachování tohoto dnes už chráněné území a předat přírodní bohatství budoucím generacím, uvedl radní Zdeněk Ryšavý, který dnes zrevitalizované území navštívil a společně se žáky základní školy z Bohdalova se zúčastnil odborného výkladu o tamějších\n5 strana 5 Setkání posázavských starostů s poslankyní Helenou Langšádlovou v Sázavě dotace rozděluje. Změnou by Týnec získal do svého rozpočtu navíc asi 12 milionů korun ročně a významně by mu to pomohlo, dodal Martin Kadrnožka. Vyjádřil ale obavy, zda se v době propadu daňových příjmů podaří státu tuto kapitolu naplnit. Poslankyně Parlamentu ČR Helena Langšádlová (TOP 09) spolu s krajskou zastupitelkou a předsedkyní STAN ve Středních Čechách Věrou Kovářovou navštívily na pozvání starosty města Petra Šibravy Sázavu. Setkání se zúčastnili také starostové z Posázaví. Obce z Posázaví vítají změnu rozpočtového určení daní, na které se dohodla vládní koalice a kterou by v červnu měla schválit Poslanecká sněmovna. Podle této změny by menší obce získaly od státu do svých rozpočtů víc peněz, naopak Praha, Brno, Ostrava a Plzeň by přišly dohromady zhruba o 1,1 miliardy korun. Byli bychom rádi, kdyby poslanci zákon o novém rozpočtovém určení daní schválili co nejdříve. Městům našeho typu by to zaručilo zvýšení přílivu peněz asi o deset milionů korun ročně, čímž by se zásadním způsobem zlepšil prostor pro městské investice, řekl starosta Sázavy Petr Šibrava. Změnu zákona o rozpočtovém určení daní podporuje i starosta pětitisícového Týnce nad Sázavou Martin Kadrnožka. Byli bychom rádi, kdyby obce dostávaly co nejvíce peněz, a to i na úkor dotačních titulů. Každá obec totiž umí rozhodnout o investicích líp než pražský úředník, který Helena Langšádlová starosty z Posázaví během návštěvy v Sázavě ujistila, že schválení zákona o rozpočtovém určení daní je na dobré cestě a malé obce by o své peníze neměly přijít. Helena Langšádlová se zároveň vyjádřila k situaci ve Středočeském kraji po zatčení jeho hejtmana Davida Ratha. Za nejdůležitější úkoly v nejbližší době označila urychlenou stabilizaci hospodaření kraje, nastolení jasných pravidel při rozdělování dotací a zastavení destrukce krajské autobusové dopravy. Obce musí být pro kraj rovným partnerem, to je naprostý základ. Nikdy už se nesmí stát to, co se stalo například se středočeskou dopravou, že kraj vypověděl smlouvy a s obcemi se vůbec nebavil o tom, jak bude středočeská doprava pokračovat, dodala Helena Langšádlová. V minulém týdnu krajští radní stáhli výpovědi firmám, které ve středních Čechách zajišťovaly základní dopravní obslužnost. Věřím, že se podaří připravit nová dohoda mezi Prahou, krajem a obcemi, která bude založena na metropolitním systému dopravy, konstatoval Martin Kadrnožka. Doufá také, že Středočeský kraj zruší nesystémový příspěvek na dopravu žáků do škol a takto ušetřené prostředky budou využity na financování dopravní obslužnosti kraje. Podle starostů je obecně potřeba zlepšit vzájemnou komunikaci mezi obcemi a Středočeským krajem. Chceme transparentní krajskou radu a vedení úřadu,\n6 strana 6 abychom se nemuseli doprošovat, jestli nás někdo přijme, jestli nás někdo bude chtít poslouchat a bavit se s námi, řekl Petr Šibrava. Podle Martina Kadrnožky je jedním z důležitých témat pro společnou diskuzi také údržba a opravy silnic. Očekávám, že se zlepší péče o středočeské komunikace, a to nejen jejich výspravy, ale především sekání trávy u krajnic nebo obnova přechodů a vodorovného dopravního značení, řekl Martin Kadrnožka. Podobného názoru je také starostka Chocerad Eva Bubnová. Máme problém se silnicí druhé třídy, která jde přes naši obec a je velice poničena těžkou dopravou, která tudy projíždí, když se na nedaleké dálnici D1 stane nějaká nehoda. Byla bych ráda, kdyby v takových případech kamiony nejezdily přes malé obce, řekla Eva Bubnová. Kraj by se měl podle ní také více starat o mosty přes vodní toky v Posázaví, jejichž neprůchodnost bývá častou příčinou lokálních povodní. Pokud by kraj byl správný hospodář, začal by opravovat své silnice, které jsou často v dezolátním stavu. Nechal by je opravovat kvalitně, aby vydržely podstatně déle, a měl by na to víc využívat peněz z Evropské unie. Obce hospodaří s malým rozpočtem a musí z toho udělat tolik věcí. Kdyby kraj dokázal to, co my dokážeme s obecním rozpočtem, tak si myslím, že lidi ve Středočeském kraji by byli spokojeni, řekl starosta Krhanic Aleš Papoušek. Přál by si také, aby byly krajské nebo evropské dotace rozdělovány spravedlivě a ne podle zájmových skupin nebo politických stran. Bylo by to pro nás velmi důležité, protože obce bez dotací, byť s vlastní spoluúčastí, nejsou schopny se řádným způsobem rozvíjet ani provádět větší opravy a rekonstrukce, dodal Aleš Papoušek.\n7 strana 7 V Praze bylo podepsáno memorandum Venkov jako důstojné místo pro život Předseda Svazu měst a obcí ČR (SMO ČR) Ing. Dan Jiránek, předseda Národní sítě místních akčních skupin ČR Ing. František Winter, předseda Sdružení místních samospráv ČR Ing. Josef Bartoněk, předseda Spolku pro obnova venkova ČR Mgr. Eduard Kavala a místopředsedkyně Stálé komise Senátu pro rozvoj venkova Ing. Jana Juřenčáková podepsali memorandum Venkov jako důstojné místo pro život. Jeho cílem je zajistit vyvážený a udržitelný rozvoj venkovského prostoru. Podle signatářů memoranda je proto nutné, aby na rozvoj obcí a diverzifikaci podnikatelských aktivit na venkově směřovalo nejméně 50 % prostředků z budoucího Programu rozvoje venkova ( ). Současně požadují, aby se sjednotily a zjednodušily žádosti o finanční prostředky z fondů EU a aby bylo DPH uznatelným nákladem při jakémkoli čerpání prostředků z fondů EU i pro obce a další subjekty, které nemají nárok na odpočet DPH. '' Organizace, které připravily memorandum Venkov jako důstojné místo pro život, zastupují většinu venkovských oblastí v České republice. Sjednocením našich sil tak můžeme pozitivně ovlivnit rozvoj českého venkova, a to zejména prosazením navýšení finančních prostředků směřujících do rozvoje venkovských obcí a celkově zjednodušením přístupu k čerpání prostředků z evropských fondů. Jak se v současném programovacím období ukazuje, velkou překážkou pro venkovské obce při čerpání peněz z evropských fondů je příliš složitá administrace, která řadu obcí odrazuje od podání projektu. Při čerpání ze strukturálních fondů se navíc má stát DPH neuznatelným nákladem, což reálně navyšuje spoluúčast obcí a logicky snižuje atraktivitu evropských fondů. Memorandum je tak jednou ze snah Svazu měst a obcí ČR prosadit změnu, která by do budoucna zajistila vyvážený a udržitelný rozvoj českého venkova, uvedl předseda SMO ČR Ing. Dan Jiránek. Svaz podle něho jako jediná organizace dlouhodobě obhajuje zájmy obcí a měst i na evropské úrovni, a to prostřednictvím svého místopředsedy pro evropské záležitosti a místopředsedy Evropského parlamentu Ing. Oldřicha Vlasáka a aktivním zapojením do mezinárodních struktur samospráv. '' Spolupráci podporuje i předseda Sdružení místních samospráv ČR Ing. Josef Bartoněk. Jsem velmi rád, že jsme schopni nalézt společnou řeč i v tak složitých otázkách, které se týkají budoucí podpory venkova. Naším společným jmenovatelem jsou obce, které je potřeba v jejich rozvoji bezezbytku podpořit. Jen tak dosáhneme atraktivního venkova, který bude dobrým místem pro život i nové podnikatelské aktivity, řekl Josef Bartoněk. Také podle předsedy Národní sítě místních akčních skupin Ing. Františka Wintera by měli o rozvoji venkovských regionů rozhodovat hlavně ti, kteří tam žijí. '' Právě\n8 strana 8 proto se snažíme diskutovat se všemi zájmovými skupinami, které na venkově pracují. Podpis memoranda je stvrzením spolupráce s organizacemi, které zastupují veřejný sektor. Slibujeme si od toho užší propojení našich pracovních týmů a rychlejší předávání informací, které povede ke společnému cíli, kterým je rozvoj venkova, '' dodal František Winter. podporují partnerství a spolupráci, a to nejen mezi obcemi, ale také mezi samosprávou a dalšími subjekty, jak je to například běžné při distribuci prostředků pro rozvoj venkova metodou Leader. Jednotlivé organizace při tom vzájemně konzultují své postoje a hledají stanoviska, která pak společně prosazují. Společný postup preferuje i předseda Spolku pro obnovu venkova ČR Mgr. Eduard Kavala: V mém případě se jedná o dlouhodobou zásadu. Vždycky se snažím svést lidi k jednomu stolu, aby se v obraně venkova načetly síly. Každá záležitost, která k tomu vede, je dobrá - ať už jde o memorandum nebo společný postup při diskuzích u kulatého stolu či při jednáních s vládou a podobně, konstatoval Eduard Kavala. Význam podpisu Memoranda potvrdila také místopředsedkyně Stálé komise Senátu pro rozvoj venkova Ing. Jana Juřenčáková: Stálá komise Senátu pro rozvoj venkova dlouhodobě spolupracuje se Spolkem pro obnovu venkova ČR a už v minulosti se společně podílely na výzvě k vytvoření samostatného ministerstva venkova. Spolupráce se samosprávami je nosným základem práce Komise a každé memorandum má svůj smysl. Pokud se, ale na memorandu shodnou ti, kterým na budoucnosti venkova záleží, tak se síla memoranda zásadně zvyšuje. Společným cílem všech pak je snaha o to, aby přijaté memorandum akceptovala samotná vláda, Parlament ČR a došlo k jeho naplnění. Podle signatářů memoranda jsou obce základním územním samosprávným celkem, který je ze zákona odpovědný za rozvoj na svém území. Samosprávu proto vnímají jako nejdůležitějšího aktéra veřejné kontroly v implementační struktuře komunitně vedeného místního rozvoje. Zároveň\n9 strana 9 Podpis Krkonošské výzvy k komunikace D 11-S3 v Kowarech Svazek Krkonoše postupnými kroky naplňuje řešení regionálního rozvoje. Pracuje také v součinnosti s polskou stranou Krkonoš a představiteli tamní státní správy a samosprávy, dalšími organizacemi i partnerského Zwiazku Gmin Karkonoskich, s cílem prosadit důležitost společného území Krkonoš na mezinárodní úrovni. Připomeňme, že na nedávném jednání v Jelení Hoře byl za účasti představitelů polského území představen českými zástupci záměr regionálního rozvoje a důvod proč se jím zabývat. Češi prezentovali postup prací při tvorbě Integrované strategie rozvoje regionu Krkonoše s tím, že bude zpracována do konce listopadu I na polské straně řeší problémy spojené s dopravou, nízkou příležitostí pracovních míst, omezením rozvoje vzhledem k nutnosti ochrany přírody, apod. Jeleniohorská oblast proto aktualizuje své strategické dokumenty, které chce mít hotové do konce tohoto roku. Na místě byla dohodnuta výměna těchto podkladů a ukotvena možnost společné diskuse. V rámci schůzky byla dohodnuta i tvorba návrhu ke Krkonošské výzvě k dostavbě silniční komunikace D11/S3 a její společný podpis. dostavbě silniční Na výše připomenuté Jeleniohorské jednání navázalo setkání členů obou svazků Krkonoš, Krkonošské agentury regionálního rozvoje a místních samospráv z Polska i ČR na radnici v Kowarech. Za Svazek Krkonoše byl přítomen Jan Sobotka, Jiří Vancl, Kamila Hlinková a Josef Nosek, za polskou stranu náměstek Jeleniohorského regionu Zbigniew Jakiel, starosta města Kowary Miroslaw Gorecki a prezident Krkonošské regionální rozvojové agentury Grzegorz Rychter. Pokračující rozhovory se opět vázaly k regionálnímu rozvoji a týkaly se především výstavby rychlostní silnice S-3 část Lubawka Legnica a české dálnice D 11, zejména v úseku hraničního přechodu Královec / Lubawka k Trutnovu a Hradci Králové. Účastníci během zasedání společně podepsali Krkonošskou výzvu k dostavbě silniční komunikace D11/S3. Předseda Svazku Krkonoše Jan Sobotka k tomu uvedl: Jsem potěšen, že snažení, které je ku prospěchu všech, získává silnou politickou podporu. Proto je spolupráce obou států a regionů neodmyslitelná. Musíme postupovat společně. Abychom ještě více posílili sílu dokumentů Krkonošské výzvy, bude za každou stranu samostatně vytvořeno Memorandum. Jednotlivé obce, města a územní samosprávy ho potvrdí podpisem. Na české straně to bude 41 podpisů, na straně polské 48 podpisů. I nadále budeme diskutovat o strategiích především proto, aby byly smysluplné a provázané a my jsme byli schopni se na ně odkazovat při snaze v získávání evropských financí. Dokument poslouží jako Apel Krkonoš na obou vládních úrovních, které budeme osobně informovat, upřesnil Jan Sobotka.\n10 strana 10 Festival řemesel v Pečkách V sobotu 9. června 2012 navštívily stovky lidí, tradiční akci Jede, jede mašinka aneb dětská pouť v Pečkách. Do organizace Mašinky se ve spolupráci s městem Pečky zapojily místní spolky hasiči, vodáci, basketbalisté, Klub železničních modelářů, Městská knihovna a další. Spoluorganizátorem byla Místní akční skupina Podlipansko, se svým Festivalem řemesel. Na něm si návštěvníci mohli prohlédnout a vyzkoušet řemeslnou práci, například pletení košíků, řezbářství, drátování, kovářství nebo práci na hrnčířském kruhu. Místní sdružení, včetně ZUŠ Pečky či ZUMBA ANETA, vystoupily na pódiu rádia Blaník se svým programem. Na pódiu se také předávaly certifikáty dalším deseti regionálním výrobcům, jejichž výrobky prošly hodnocením certifikační komise a budou moci užívat značku POLABÍ - regionální produkt. Program ukončilo divadelní představení kouřimského souboru Mrsťa Prsťa a koncert Petry Černocké. Mašinka s Festivalem se vydařila, počasí až na drobné spršky nám také vyšlo, návštěvnost byla vysoká, takže se už těšíme na další ročník řekla projektová manažerka MAS Podlipansko, Iveta Minaříková.\n11 strana 11 Ratměřice bojují o Evropskou cenu obnovy venkova 2012 už samotná účast v soutěži je pro nás obrovskou prestiží, dodal starosta. Ratměřice se v pátek 15. Června oblékly do svátečního. Důvodem byla návštěva čtyřčlenné hodnotitelské komise Evropské ceny obnovy venkova Soutěž je obdobou české přehlídky Vesnice roku. A středočeské Ratměřice, které získaly titul Vesnice roku 2010, se jí za Česko účastní spolu u s moravskou Komňou, které patří titul Vesnice roku Na ratměřické návsi přivítal komisaře sklenkou pálenky sedlák Oneš, tradiční místní postavička, a dívky v krojích jim nabídly kousek chleba se solí. V hodinové prezentaci se pak představily vedle Ratměřic také Mikroregion Džbány, MAS Posázaví a Kraj blanických rytířů. Jsme sice malá obec, ale dokážeme spolupracovat, ať už na úrovni mikroregionu nebo místní akční skupiny. Jsme aktivní v regionálních vazbách a sítích, partnerství chceme proto hodně prezentovat, řekl starosta Viktor Liška. Ratměřičtí nenechali nic náhodě a pro komisaře připravili bezmála čtyřhodinový program, do jehož přípravy se zapojila celá obec. Přistoupili jsme k tomu k tomu dost podobně jako k soutěži Vesnice roku, i když zadání bylo odlišné. Vesnice roku v ČR je o všestrannosti, komunitě obecně, mottem letošní evropské soutěže je Na stopě budoucnosti. Snažili jsme proto komisařům představit všechno, od sociální angažovanosti lidí až po ekologické projekty. Ale představili jsme hlavně naše lidi to je náš největší poklad i devize do budoucna, dodal starosta. A Ratměřičtí se měli čím pochlubit. Vedle všudypřítomného Oneše ukázali komisařům mateřskou školu, obecní úřad, hasičskou zbrojnici s historickou expozicí, zámecký areál se vzácnými sekvojemi, kostel, moderní sportovní areál nebo naučnou stezku. Svou troškou do mlýna přispěli hasiči i členové místní Ratmírovy potulné divadelní společnosti. Evropská cena obnovy venkova vstoupila už do 12. ročníku. Letos se jí účastní 29 obcí z 11 zemí. Výsledky budou vyhlášeny v listopadu. Konkurence v soutěži je podle něj obrovská, spolu s českými obcemi soutěží třeba vesnice z Německa, Rakouska, Švýcarska, Holandska, Belgie, Lichtenštejnska a Polska. Máme nejvyšší ambice, ale jsme si vědomi, že s tím do toho jdou i ostatní. Ale\n12 strana 12 Rudi Mattoni ke stavu Lázní Kyselka: Kalifornští houmlesáci by se o ty domy postarali lépe "Kalifornští houmlesáci by se o ty domy postarali líp. Je to strašné. Byl jsem tu před šesti sedmi lety, ale ty domy vypadají, jako by se staly cílem útoku nějaké vojenské jednotky v Afghánistánu," řekl na adresu současného stavu Lázní Kyselka pravnuk slavného podnikatele Heinricha Matoniho pan Rudolf Mattoni. Pan Mattoni byl stavem domů, které vlastní Karlovarské minerální vody a nastrčená firma RIS, velmi rozrušen. Jeho maminka mu často vyprávěla o lázních, které velmi milovala. Panu Mattonimu se dostalo od KMV stejné "cti" jako prezidentu republiky. Po druhé za dvacet let zde areál hlídá najatá bezpečnostní agentura, která střeží, aby nikdo nemohl vstoupit na pozemky tohoto minerálkového gigantu. Právě KMV totiž před dvěma lety skoupily většinu pozemků v lázeňském území včetně přístupových cest ke všem domům. Nastrčenému vlastníkovi tak zůstaly v majetku jen holé domy. Petr Dostál z C.T.S.-DUO (nově RIS), která je bílým koněm KMV, odmítl štábu pořadu Reportéři ČT možnost natočit pana Mattoniho, jak se prochází Mattoniho vilou. Prý proto, jak novináři o návštěvě pana Mattoniho informují. Pan Mattoni se po hodinové procházce vydal do Trinkhalle, dnes budovy kina, která byla do posledního místa zaplněna zvědavými občany. Poté, co vstoupil, začali lidé bouřlivě tleskat a někteří z nich provolávali "Ať žije pan Mattoni!" Společně se starostkou obce Petrou Hoffmannovou, překladatelkou Silvií Marinovovou, mistrem tesařem a členem prezidia ASORKD Petrem Růžičkou a Martinem J. Kadrmanem, se pan Mattoni usadil a dojemně se díval na tak bohatou účast. Po slavnostním uvítání občanům přiblížil svůj profesní život biologa a pedagoga na kalifornské univerzitě, ale dotkl se i svého dětství, které provázely maminčiny vzpomínky na Kyselku. Beseda s občany se samozřejmě dotkla i současného stavu odkazu Heinricha von Mattoniho. "Pradědeček Kyselce věnoval dvě třetiny svého života. Nikdy jsem nenárokoval tento majetek a nehrála v tom role druhé světové války nebo komunismu. Členové rodiny své podíly prodali ještě před válkou. Ale Karlovarské minerální vody mají morální odpovědnost za odkaz jménem Mattoni. Já si totiž své jméno na rozdíl od nich nevybral, nekoupil jsem si ho ani jej nemám obchodně chráněné," pan Mattoni byl přerušen bouřlivým potleskem. "Já jsem biolog a vím, že v přírodě nemůžete opravit zničený ekosystém, protože je to natolik komplikovaná věc, že ji nelze nahradit ničím identickým. Ale to, co člověk vybuduje, lze i člověkem opravit a proto jsem přesvědčen, že pokud pan Vinař na své přednášce Meze a limity záchrany lázní Kyselka řekl, že zastavení devastace všech domů, které by spočívalo v zastřešení, by stálo maximálně 60 milionů korun, je možné lázně zachránit." Pan Mattoni byl opět přerušen bouřlivým potleskem. "Kdyby se tolik, kolik Vás tu dnes je, sešlo v Kalifornii, způsobilo by to revoluci. Jsem nadšený z toho, jak moc\n13 strana 13 vám leží na srdci záchrana Kyselky. Někdo říká, že holá záchrana by stála 60 milionů, jiný řekne, že by stála 250 milionů korun. Já to neumím posoudit, nejsem stavitel. Ale řeknu Vám ze své praxe, že pokud chce někdo na něčem vydělat, udělá práci za pětsetkrát vyšší cenu a jiný, například občanské sdružení, které je motivováno láskou a úctou k místu, tu práci udělá za desetinovou cenu. A já říkám, že jen hlupák může říct, že lázně nelze zachránit. Podívejte se, jak byla složitá rekonstrukce Sixtinské kaple. Takhle složitá by rekonstrukce lázní jistě nebyla," dodal profesor Mattoni. "Musím přesvědčit své děti i vnuky, aby sem přijeli, viděli to místo, aby pochopili, jak obrovské a unikátní dílo po sobě jejich předek zanechal. Myslím, že se spolu brzy uvidíme," řekl na první pohled velmi dojatý pan Mattoni. bustě Heinricha Mattoniho a pan profesor se svým předkům poklonil. Na záchranu lázní v Kyselce si pan Mattoni s přítomnými připil čerstvou vodou z Ottova pramene, kterému v květnu požehnal pan farář Vladimír Müller ze Staré Role. Pan Mattoni absolvoval večeři s panem Pasqualem, která trvala hodinu a půl. Rudolf von Mattoni poté sdělil, že byl pan Pasquale velmi přátelský, řekl mu, že chce šedesát milionů korun investovat do svých dvou budov. Je však přesvědčen, že zbylé domy jsou natolik zchátralé, že je nelze opravit. O tom, proč KMV nechaly dvacet let devastovat objekty ve svém vlastnictví a mnoho let nechaly žít nájemníky s výkaly ve sklepě, prý nehovořili. "Žádný konkrétní závěr z večeře nebyl," dodal pan Mattoni. V sobotu 16. června věnoval pan Mattoni celé dopoledne České televizi, která pro pořad Reportéři ČT natáčí další díl o lázních Kyselka. Poté jel na drahovický hřbitov (část Karlových Varů), aby společně s desítkami lidí vzdal hold svému pradědečkovi Heinrichu von Mattonimu a členům rodiny, které má zde pochovány. Čekaly ho tu tři desítky občanů a přivítaly jej opět potleskem. Po úvodním slovu Martina J. Kadrmana pan Mattoni poděkoval ASORKD za snahu zachránit odkaz tohoto velkého muže. Ladislav Gerendáš s Jaroslavem Lukšíkem položili jménem ASORKD věnec k\n14 strana 14 NEPRŮHLEDNÉ DOTACE: JEDEN PROJEKT ZVEŘEJNĚN, DVA CHYBĚJÍ, ministr CHALUPA MLČÍ patrné, co je konkrétní náplní projektu, kdy a kde bude realizován, a za co tedy bude zhruba třímilionová dotace utracena. Sdružení, o kterém v místě jeho sídla nikdo neslyšel, tak panující podezření zatím zjevně nevyvrátilo. O třetím z podezřelých sdružení Campanula není nadále známo nic, dokonce ani základní kontaktní údaje. Projektové žádosti podpořených sdružení si ministr Chalupa neznámo proč dál nechává pro sebe. Ministr Chalupa nevyslyšel výzvu zveřejnit projektové žádosti netransparentních a nedohledatelných sdružení o milionové dotace. Nezareagoval na výzvu ekologických nevládních organizací ani na více než pětatřicet dalších žádostí o informace, které na ministerstvo dorazily. Jedno ze tří sdružení se svou projektovou žádost dobrovolně zveřejnilo, avšak o zbývajících dvou pochybnosti přetrvávají. Jedno ze tří sdružení, na které upozornili novináři ze serveru Aktuálně.cz a deníku Právo, se spojilo se Zeleným kruhem. Zástupci Centra environmentálních projektů následně na webových stránkách zveřejnili svoji projektovou žádost. Vítáme, že v tomto případě alespoň jedno ze jmenovaných sdružení jde v této situaci dobrovolně příkladem. Z jejich postupu je také patrné, že zveřejnění projektové žádosti je skutečně rychlý a jednoduchý úkon. Přístup Centra environmentálních projektů tak kontrastuje s dosavadním vyčkáváním zbývajících dvou sdružení a samotného ministra Chalupy. Sdružení Envidea v reakci na zveřejnění kauzy zřídilo téměř nic neobsahující webovou stránku a zveřejnilo informace o svém projektu. Z nich ale vůbec není\n15 strana 15 Nová brožura Posázaví představuje turistické zajímavosti i služby v regionu památky, nebo legendární trať Posázavský Pacifik. Jsou v ní také informace o sportovních a outdoorových centrech. Přírodní zajímavosti, památky, ubytovací i restaurační zařízení, sportovní a kulturní areály i firmy v regionu Posázaví představuje nová propagační brožura, kterou před nadcházející turistickou sezonou vydala společnost Posázaví o.p.s. Publikace vyšla v nákladu kusů, kromě češtiny také v angličtině, němčině a ruštině. K dostání je zdarma v informačních centrech a dalších turistických zařízeních v Posázaví i mimo něj a v českých centrech v zahraničí. Barevnou propagační brožuru jsme vydali už podesáté. Od svého vzniku doznala změn. Na jejím vydání se ale stále finančně podílejí subjekty, které se v ní představují. Řada našich partnerů se tímto způsobem prezentuje každoročně. Pokud bude příští rok opět zájem, připravíme další vydání, řekla ředitelka společnosti Posázaví o.p.s. Bohunka Zemanová. Publikace se snaží poskytnout ucelenou nabídku služeb, které mohou návštěvníci regionu využít. Nechybí v ní informace o nejznámějších posázavských památkách, například hradu Český Šternberk, zámcích Konopiště a Jemniště, o významných turistických cílech, jakými jsou hora Blaník Letošní propagaci turistického regionu Posázaví zahájila společnost Posázaví o.p.s. účastí na slavnostním setkání krajů Má vlast, které se konalo na pražském Vyšehradě. Nechyběla ani na zahájení sezony Vojenského historického muzea v Lešanech, kde se prezentovala spolu s Areálem Barochov a destinačním managementem Zlatý pruh Polabí, který tam představil projekt Otevřte 13. komnatu (odhalte tajemství českých hradů a zámků). Přiblížit region nejmladším obyvatelům a návštěvníkům se společnost Posázaví o.p.s. snaží prostřednictvím barevného časopisu Posázavské Kukátko aneb V květnu vyšlo jeho další číslo, tentokrát na téma Jak se vaří pivo. Během prázdnin vyjde ještě Kukátko zaměřené na řemesla v regionu. Kromě tištěných materiálů propagují Posázaví také webové stránky Návštěvníci na nich získají podrobné informace o regionu, včetně aktualit, kalendáře kulturních, společenských a sportovních akcí, tipů na výlety, map i filmových reportáží z regionu. Postupně se rozšiřuje také rubrika Tržiště, která informuje o regionálních výrobcích a službách. Základní informace o producentech se v ní zveřejňují zdarma. O dění v Místní akční skupině Posázaví informuje webový portál leader.posazavi.com, na němž jsou zprávy o rozvoji regionu, údaje o realizovaných a připravovaných projektech Strategického plánu Leader, statistické přehledy, grafy, mapy a informace o partnerských projektech.\n16 strana 16 Podchody pod železnicí v Benešově se proměnily v galerii Benešovské podchody pod železniční tratí na nádraží a u nemocnice doslova rozkvetly před očima. A to zásluhou žáků a studentů Základní umělecké školy Josefa Suka a Vyšší odborné školy a Střední zemědělské školy, kteří vzali do rukou štětce a barvy a nevzhledné stěny pomalovali obrazy ze života ve městě a jeho okolí. společnost Posázaví o.p.s., dodala Eva Mixánová. Pak už stačilo jen do podchodů pustit amatérské výtvarníky. Během několika týdnů dokázali na zdech vykouzlit obrazy, které právem poutají pozornost kolemjdoucích. Několikametrová procházka pod tratí u nádraží se tak díky nim proměnila například v pomyslný výlet po Čechách. Kromě obrazů známých benešovských domů jsou na zdech obrázky Hradčan, náměstí v Českých Budějovicích, řeky Sázavy, Hrusic nebo Mnichovic. Téma bylo předem jasné vycházelo se z toho, kam z daného nástupiště vlaky odjíždějí. Děti to baví, je to věc, kterou běžně nedělají, takže měly nervy z toho, aby to nezkazily, řekla jedna z organizátorek, učitelka ZUŠ Josefa Suka Eva Mixánová. S partou výtvarníků změnila tvář podchodu na nádraží. Už jsme ho jednou pomalovali, je to drahně let. Neměli jsme tehdy ale podklad upravený tak, jak měl být, takže naše práce přišla vniveč, protože se to celé oloupalo, posteskla si. Tentokrát se připravili lépe a Eva Mixánová věří, že obrázky na zdech odolají nejen povětrnostním vlivům, ale i sprejerům. Gymnazistka Daniela Richterová je autorkou obrázku legendárního vlaku Posázavský Pacifik. Malovat mě baví a nápad se mi velice líbil. Je to tady teď určitě lepší a hezčí, než když byly na zdech graffiti, řekla. Osmnáctiletý Karel Říha s o rok mladším Markem Novotným přenesli na zeď znak Benešoviců, jedněch ze zakladatelů Benešova. Inspiraci jsme hledali v knihách a namalovat jejich erb nám trvalo odhadem sedm až osm hodin, poznamenal Karel Říha. Patnáctiletá Barbora Kulakovská namalovala obraz benešovského muzea se Šímovou galerií. Bavilo mě to, akorát byla v podchodu velká zima, vzpomněla na pracovní podmínky. Vedle zkušených výtvarníků dostal příležitost přenést na zeď podchodu svůj podpis i malířský potěr. A zhostil se toho na výbornou jeho dílem jsou drobné pestrobarevné malůvky ve spodní části zdi. Nápad proměnit nevzhledné podchody v unikátní galerii vznikl už před několika lety, při zahájení rekonstrukce benešovského nádraží. Realizovat se ho podařilo až letos, kdy se na tom dohodlo město Benešov s Českými drahami a Správou železniční dopravní cesty. Hodně s tím pomohla Činili se i mladí malíři ze zemědělské školy, kteří si vzali za své grafickou úpravu podchodu u Nemocnice Rudolfa a Stefanie. Zobrazili tady zámek Konopiště s rozkvetlou zahradou plnou pestrobarevných květů a stromů, nechybí v ní ani páv. O kousek dál z okna kouká kráva Stračena nebo kůň,\n17 strana 17 společnost jim dělá myška, krtek nebo motýl. Výtvarníci nezapomněli ani na podobiznu školy nebo traktoru. Obrázky podchod úplně rozsvítily, teď se tudy ani nebojím chodit, zhodnotila snažení studentů jedna z náhodných kolemjdoucích.\n18 strana 18 Značku KRAJ BLANICKÝCH RYTÍŘŮ-regionální produkt získala cukrárna a penzion nabízí tradiční české zákusky a deserty vlastní výroby. Pension Konopiště prezentuje návštěvníkům tradici rodiny ďeste, historii Konopiště, a ve vlastním muzeu také tradici výroby motockylů JAWA. V obou zařízeních může návštěvník okusit něco z tradice Kraje blanických rytířů a o to nám jde především. Ve čtvrtek 21. června 2012 udělila certifikační komise složená ze zástupců výrobců, poskytovatelů služeb, neziskových organizací a veřejné správy značku KRAJ BLANICKÝCH RYTÍŘŮ regionální produkt prvním dvěma službám. Novou značku nyní ponesou Rodinná cukrárna ve Vlašimi a Pension Konopiště. Další zájemci o udělení značky KRAJ BLANICKÝCH RYTÍŘŮ, ať už výrobci nebo poskytovatelé služeb, se mohou hlásit do dalšího kola certifikace, které proběhne v březnu příštího roku. Certifikační komise KRAJ BLANICKÝCH RYTÍŘŮ se sešla letos již podruhé, aby posoudila žádosti uchazečů o udělení této regionální značky. V prvním kole značení v únoru 2012 byla značka udělena třinácti výrobkům. Nyní k nim přibyly ještě dvě služby. Aby mohl žadatel značku získat, musí jeho zařízení splňovat předepsaná kritéria. K nim patří zejména jasná vazba na region a jeho tradici, dále kvalita poskytovaných služeb a ohled na životní prostředí. Stravovací zařízení musí navíc nabízet tradiční pokrmy české kuchyně a využívat potravinářské suroviny z regionu. Obě zařízení si značku právem zaslouží, říká koordinátorka značky Kateřina Červenková z Českého svazu ochránců přírody Vlašim. Rodinná cukrárna ve Vlašim svou budovou významně dotváří atmosféru historického Žižkova náměstí a\n19 strana 19 Biograf Láska v zámeckém parku v Loučné nad Desnou Šumperský venkov. Dlouhodobě nás trápí zánik kin v menších obcích, který letos nabral vražedné tempo. Chceme tak lidem na venkově hrát filmy aspoň v létě pod hvězdami. Šumperský region má novou atrakci mobilní letní kino. Už letos v létě začne brázdit městečka a vesnice Biograf Láska. Biograf Láska lze navíc využít nejen na promítání filmu, ale také ke sportovním přenosům či k bombastickým videodiskotékám. Doprovodný program začne ve čtvrtek v Loučné po osmé hodině, samotné promítání pak ve Vstupné je 70 Kč. Pořadatelé doporučují deky s sebou. Plátno je v nafukovacím rámu, takže postavit jej můžeme v podstatě kdekoliv a velmi rychle, říká jeho provozovatel Radek Auer. Pořídili jsme si ale největší podobné promítací plátno v republice, 10 x 5 metrů, takže přece jen budeme trochu hledat závětří. Svůj provoz kino zahájí ve čtvrtek 28.června v zámeckém parku v Loučné nad Desnou. Promítat se bude česká komedie Perfect Days I ženy mají své dny režisérky Alice Nellis a pořadatelé slibují také doprovodný program. Čekání na tmu si zpříjemníme filmovými melodiemi v podání dechového bigbandu. Je to celé takový dárek místním obyvatelům ke konci školního roku. Trochu narychlo, ale ten den se v Loučné sejdou starostové z okolních obcí, pro které jsme kino pořizovali, tak jim chceme ukázat, jak funguje. Mobilní letní kino Biograf Láska si občanské sdružení Film for People pořídilo díky dotaci z Programu rozvoje venkova prostřednictvím Místní akční skupiny\n20 strana 20 Víc piva i letní kino. Místní akční skupina Šumperský venkov je opravdu akční Výzvy k čerpání dotací však nejsou určeny pouze obcím a neziskovým organizacím. Využívají je také místní podnikatelé. Čile se buduje v penzionu Ztracenka, modernizuje se také libinské Pekařství Šimbera. Z neziskovek si vybavení pro akce s dětmi rozšíří vikýřovické Rodinné centrum Vikýrek. Již více než 10 miliónů z Programu rozvoje venkova se podařilo sehnat pro obce v okolí Šumperka prostřednictvím MASky Místní akční skupiny Šumperský venkov. Díky penězům ze zatím poslední, třetí výzvy se budují chodníky, spravují autobusové zastávky, ale také třeba rozšiřuje výroba piva Kvasslav v Rodinném pivovaru Bravůr v Loučné nad Desnou. Nejvíce ale manažera MASky a starostu Dolních Studének Radima Sršně těší vytvoření nových pracovních míst. Každé pracovní místo v menší obci je obrovské plus, říká Radim Sršeň. Po třech letech, kdy finance přes nás do obcí putují už je to docela vidět. V Dlouhomilově se z prostředků Programu obnovy venkova opravila místní komunikace, v Libině chodník k nádraží, v Dolních Studénkách kulturní areál. Loučná nad Desnou vybudovala v zámeckém parku molo na rybníčku a opravila v něm oplocení a pořídila techniku k údržbě kuchyňské zahrady. Bludov má zbrusu novou podlahu v kulturním domě i nový obecní rozhlas, v Petrově vznikla naučná stezka Petrovské studánky. A v tomto výčtu se dá pokračovat dál. Podpora místního podnikání je jednou z našich hlavních priorit, říká k tomu Radim Sršeň. Celkově jsme ve způsobu čerpání dotací a jejich účelném využití hodnoceni na předních místech v republice. Díky tomu také bude v letošní výzvě výrazně více peněz.bude zaměřena na podporu malých a středních podnikatelů, zařízení cestovního ruchu, kulturní památky a velká část bude určena obcím i neziskovým organizacím za účelem budování, obnovy a nákupu vybavení pro kulturní, společenské, sportovní a volnočasové aktivity v rámci hlavního motta naší MASky Živý venkov. Vícero podpořených aktivit je zaměřeno na rozšíření kulturní nabídky v obcích. Z živých obcí se lidé méně stěhují a nefungují jen jako noclehárny okolních měst. Zcela unikátní je třeba mobilní nafukovací letní kino Biograf Láska, které začne brázdit obce kolem Šumperka již letos. MASce se navíc podařilo získat také finance přímo na pořádání kulturních a společenských akcí. Každé ze sdružených obcí budeme moci v průběhu roku přispět na tři kulturní akce, říká Radim Sršeň. Program obnovy venkova je administrován Ministerstvem zemědělství ČR, peníze do něj putují z 80% z Evropské unie, ze 20% je spolufinancován ze státního rozpočtu. Díky tomu, že se o rozdělení financí nerozhoduje centrálně, ale prostřednictvím Místních akčních skupin, jsou peníze vynakládány\n21 strana 21 výrazně účelněji. Místní lidé znají potřeby svého regionu mnohém lépe, doplňuje Sršeň. Více informací naleznete na stránkách Kam na Šumperku mimo jiné putují finance z Programu obnovy venkova: Oprava místní komunikace v Obci Dlouhomilov - dotace: ,- Kč Jedná se o opravu místní komunikace v délce 270m v katastrálním území obce Dlouhomilov, která byla zřízena v roce 1983 a od této doby nebyla opravována. Revitalizace veřejného prostranství Obce Dolní Studénky - dotace: ,Kč Obec Dolní Studénky má ve svém středu kulturní areál, kde se ročně uskuteční velmi mnoho akcí, díky dotaci se prostranství vydláždilo, vybudoval se závlahový systém, vysadily se stromy, postavila dřevěná pergola a zakoupily stánky. Obnova vnitřního oplocení a údržba "kuchyňské zahrady" v zámeckém parku v Loučné nad Desnou - dotace: ,- Kč Zámecký park je dominantou středu obce a je spolu se zámeckou oranžerií evidován v Ústředním seznamu kulturních památek České republiky. Došlo zde k oplocení záhonů kolem dvou kašen a dvou branek a zakoupení zahradního traktoru a plotostřihu pro údržbu veřejné zeleně v zámeckém parku. Revitalizace veřejného prostranství a výsadba veřejné zeleně - park pro rodiče s dětmi - dotace: ,- Kč Nový Malín Bylo vybudováno veřejné prostranství, kde byly umístěny herní prvky, provedeny parkové úpravy, vydláždila se přístupová plocha a postavila se pergola s posezením. Bezdrátový systém rozvod místního rozhlasu v Bludově - dotace: ,-Kč Projekt zahrnuje dodávku a montáž bezdrátového místního rozhlasu ve středu obce a v západní a jižní části obce Bludov. Realizací projektu došlo k obnovení šíření informací po celé obci, rovněž je tím zajištěna povinnost vyplývající ze zákonů. Stavební úpravy chodníku k nádraží v Libině 2 dotace ve výši ,- Kč a ,- Kč Rekonstrukce chodníku zahrnovala úseky v délce 69 m, 126 m a 331 m v k.ú. Horní Libina. Tyto úseky byly předlážděny, napojeny na dešťovou kanalizaci a osazeny novým zábradlím. "Ať nám to lépe tancuje" - rekonstrukce podlahy v Kulturním domě Bludov dotace: ,-Kč Podlaha hlavního sálu byla v havarijním stavu. Po realizaci projektu budou v sále nové dubové parkety, které budou vhodně ošetřeny pro vysokou frekvenci tanečních kroků. Úprava stávajících ploch pro výuku jízdy na koních a hipoterapii TJ Sobotín dotace: ,-Kč Úprava stávající plochy a pořízení nového materiálně technického zázemí přinese nový přístup k ježdění na koni, čímž dojde ke zvýšení jeho atraktivity. KINO NA VSI - MOBILNÍ LETNÍ KINO PRO ŠUMPERSKÝ VENKOV - dotace: ,- Kč V obcích sdružených v MAS Šumperský venkov dříve fungovala celá řada kin, postupně vzhledem k ekonomické náročnosti provozu ukončila činnost. Mobilní kino otevírá obcím cestu k realizaci celé řady kulturně-společenských aktivit. Inovace části Pekařství dotace: ,-Kč Šimbera -\n22 strana 22 Libinský chleba se stal regionálním fenoménem. Projekt směřuje k inovaci a modernizaci regionální pekárny, k podpoře prodeje "Libinského chleba". Zaveden bude mj. on-line prodej, nová technologie, dodávky pečiva do domu a nové pracovní místo. Dojde k výměně 3 ks stávajících, nevzhledných, poškozených, plechových zastávek za zastávky ze dřeva a k výměně cca 96 m2 betonových dlaždic za zámkovou dlažbu. Rekonstrukce penzionu Ztracenka dotace: ,- Kč Vybudování elektroinstalace a vodoinstalace, pořízení obkladů, dlažby, dveří a zárubní. Projekt vytvoří ubytovací zařízení s kapacitou 34 lůžek v lokalitě, kde je nedostatek ubytovacích kapacit. Dojde k vytvoření 1 pracovního místa. Autobusové zastávky a doprovodná infrastruktura v místní části Králec dotace: ,- Kč Cílem projektu je vybudování 2 autobusových zastávek a doprovodné infrastruktury, tj. 145 m chodníku k zastávkám a 2 přechodů, které umožní zajištění pravidelné autobusové dopravy do místní části Králec a bezpečný přístup obyvatel k těmto zastávkám. Kulturní sál Dolní Studénky - dotace: ,-Kč Realizací projektu dojde k pořízení plastových oken, výmalbě sálu, zbroušení a napastování parketové podlahy, výměně osvětlení a elektroinstalace, natření zábradlí, instalace plynového topení a pořídí se nové stoly a židle. Zvýšení výrobní kapacity rodinného pivovaru Bravůr - dotace: ,- Kč Projekt je zaměřen na rozšíření výrobní kapacity, která momentálně brzdí uspokojování stále se zvyšující poptávky po klasicky vařeném pivě dle tradiční technologie. Dojde k vytvoření 1 pracovního místa. Rozšíření činnosti půjčovny vybavení pro kulturní a společenské akce v Loučné nad Desnou - dotace: ,Kč Výstupem projektu bude rozšíření nabídky půjčovny mobilního vybavení pro organizaci kulturních a společenských akcí o 1 ks mobilního pódia o půdorysném rozměru cca 7,5 x 6 m a 1 ks velkoplošného párty stanu o půdorysném rozměru cca 20x10m. Molo u zámeckého rybníka v zámeckém parku v Loučné nad Desnou - dotace: Kč V rámci projektu bylo vybudováno dřevěné molo jako bezpečné odpočinkové a vyhlídkové místo na břehu zámeckého rybníka. Rodinné centrum Vikýrek - dotace: ,-Kč V rámci projektu MC pořídí molitanovou stavebnici, která umožní zkvalitnění a rozšíření nabízených aktivit pro rodiče s dětmi. Dále se koupí dva skákací hrady a pořídí se hračky a pomůcky pro vedení kroužků. Pořízení lesnické techniky a turistického značení pro navigaci k pohádkovému lesu v Koutech nad Desnou - dotace: Kč Projekt obsahuje zakoupení 1 ks štěpkovače a 3 ks křovinořezu pro obnovu a výchovu lesních porostů a realizaci turistického značení k pohádkovému lesa, jež zahrnuje 4 turistická zastavení s infotabulí. Obnova 3 ks autobusových zastávek v obci Sobotín - dotace: ,- Kč\n23 strana 23 V loňském roce bylo z Fondu Vysočiny podpořeno více než 400 regionálních projektů Kraj Vysočina přerozdělil v roce 2011 prostřednictvím Fondu Vysočiny 38,2 milionu korun a podpořil celkem 418 žadatelů. Díky 14 grantovým programům se v kraji podařilo zrealizovat projekty v celkové hodnotě 111,4 milionů korun. Průměrná výše vlastních prostředků žadatelů na jednu korunu vydanou z Fondu Vysočiny dosáhla tedy v minulém roce 1,92 korun. V roce 2011 hospodařil Fond Vysočiny s částkou 44,3 milionu korun, což je po roce 2010 druhá nejnižší částka od vzniku fondu v roce Snížení finanční dotace téměř o polovinu oproti letům souviselo zejména s výrazným poklesem daňových příjmů v důsledku ekonomické krize. Naopak ve srovnání s předchozími lety dochází ke zvýšení průměrné částky určené na jeden grantový program, ta v loňském roce činila 3,2 milionu korun. Důvodem je zaměření programů především na finančně náročnější investiční projekty. Ze 14 vyhlášených grantových programů se jich 13 opakovalo z předchozích let, pouze jeden byl nově zacílený, a to GP Environmentální osvěta Přírodní zahrady Kraj Vysočina obdržel v loňském roce 780 žádostí o podporu zejména od měst a obcí (více než 40 % žádostí), podnikajících fyzických osob (přes 19 % žádostí) a nestátních neziskových organizací (11,3 % žádostí). Po vyřazení žádostí, které nesplnily administrativní náležitosti, projednal řídící výbor 621 žádostí a 418 jich doporučil k realizaci. Nejvyšší počet žádostí tradičně směřoval na programy podporující volnočasové aktivity a malé a střední podnikání. Nejméně žádostí přišlo do programů zaměřených na bezpečnost na silnicích, prevenci kriminality a bezpečné metropolitní sítě. V roce 2011 bylo v průměru uspokojeno 53,6 % žádostí, tedy přibližně stejně jako v roce Od roku 2002, kdy byl účelový Fond Vysočiny založen, bylo příjemcům podpory přerozděleno 584, 9 milionu korun. Pokud k tomu připočteme nezbytný vlastní podíl žadatelů ve výši přibližně 1,25 miliard korun, znamená to, že prostřednictvím krajského rozvojového fondu byly v Kraji Vysočina zrealizovány rozmanité projekty za více než 1,8 miliardy korun. Více informací na\n24 strana 24 Posázavské tržiště v Pivovaru Ferdinand představí výrobce z regionu i okolí V areálu benešovského Pivovaru Ferdinand bude 1. září od 10 do 17 hodin otevřeno Posázavské tržiště aneb Trh regionálních výrobků Rakovnicka a Posázaví. Představí se na něm nejen tradiční výrobky typické pro oba regiony, ale také drobní řemeslníci. V sedmihodinovém programu si na své přijde každý. Malým návštěvníkům se představí skřítek Kuk, kterého znají z barevného časopisu Posázavské Kukátko. Loutku ušatého nezbedy s velkou červenou čapkou přiveze jeho duchovní otec a majitel Divadla Dokola Petr Abbé Hroš. Připravuje také Dětské rytířské klání aneb Dřevokoňské hraní. Pro dobrou náladu zahraje kapela Český Šraml, připraveny jsou hry a soutěže i ukázky tradičních řemesel. Zájemci tady najdou také odpovědi na otázky týkající se značky KRAJ BLANICKÝCH RYTÍŘŮ regionální produkt. Připraven je bohatý doprovodný program. Jeho součástí bude mimo jiné otevření herní a naučné stezky v pivovaru, která návštěvníky zasvětí do tajů výroby skutečného piva. Rakovničtí navíc přivezou mobilní naučnou stezku se skřítky, kteří připomenou i zapomenutá pivovarská řemesla. Tržiště je jedním z výstupů projektu nazvaného Pivo, chmel, slad to mám rád!, který realizují společnosti Posázaví o.p.s. a Rakovnicko o.p.s. Kromě piva a všeho, co k jeho výrobě patří, se na trhu představí i další producenti. Budou mezi nimi také první držitelé značky KRAJ BLANICKÝCH RYTÍŘŮ regionální produkt. Dveře na tržiště mají ale otevřeny všichni regionální výrobci a řemeslníci. S podmínkami účasti na akci je seznámí ředitelka společnosti Posázaví o.p.s. Bohunka Zemanová na telefonu\n25 strana 25 Vltavou a Labem popluje 500 stolů - po více než půlstoletí se na české řeky vrací vorařská tradice nastal v době vlády Karla IV. Vrcholu dosáhlo plavení dřeva v Čechách v 18. a 19. století. Zánik tohoto řemesla nastal vybudováním přehrad na Vltavě v průběhu 20. století. Plánovaná trasa voroplavby : Zhruba 500 stolů nebo 1500 židlí se dá vyrobit ze 120 klád, které poplují v červenci po Vltavě a Labi svázané do tradičního voru. Poslední plavení dřeva po Vltavě se uskutečnilo v roce Lesnicko-dřevařská firma LESS se rozhodla u příležitosti 20. let své existence uspořádat voroplavbu podle autentické, několik set let staré technologie ve 14 hod. slavnostní vyplutí z vaziště ve Štěchovicích Jarov Jarov Praha / Výtoň průjezd Prahou, proplutí propustí Šítkovského a Staroměstského jezu Veltrusy Veltrusy Prackovice Prackovice Drážďany Drážďany Torgau Torgau Wittenberg Wittenberg Magdeburg Magdeburg Tangermünde Tangermünde Hitzacker Lauenburg přístav Na více než 760 km dlouhou plavbu se vydá devadesátimetrový vor složený z pěti vorových tabulí, poskládaných celkem ze 120 šestnáctimetrových kmenů. Stejně tak jako někdejší hrdinové filmu Plavecký mariáš i posádka voru 2012 projede Prahou, kde spluje dvě původní vorové propusti a po Labi zamíří až k německému Hamburku. Cílem projektu VOR 2012 je kromě připomenutí kdysi slavného plaveckého řemesla především oslava dřeva jako jedinečného materiálu a obnovitelného zdroje. Vorařství vždy mělo v Čechách dlouholetou tradici a patřilo mezi vážená a uznávaná povolání. První doložená písemná zpráva o voroplavbě na Vltavě se zachovala z r Vory však připlouvaly do Prahy již nejméně o 300 let dříve. Velký rozmach voroplavby\n26 strana 26 Ne každý had je hned zmije Během letních prázdnin, kdy většina z nás tráví svůj čas na dovolené, se na Záchrannou stanici ve Vlašimi obrací řada lidí s obavami, že se poblíž jejich chat a chalup pohybuje had. Obvykle mají volající obavy, aby se nejednalo o jedovatého či jinak nebezpečného tvora, především pak o zmiji obecnou, jediného jedovatého hada vyskytujícího se v naší přírodě. Naše záchranná stanice nyní řeší tuto problematiku velmi často. Volají nám lidé s obavami, že se jim na verandě nebo na zápraží jejich chaty vyhřívá zmije, říká Michala Musilová, vedoucí Záchranné stanice ve Vlašimi a doplňuje jedná se ale většinou o užovku hladkou nebo užovku obojkovou. V loňském roce byla z dvaceti takovýchto případů, ke kterým jsme vyjeli, jen jediná zmije obecná a v ostatních případech jsme přemísťovali užovky hladké. Jednotlivé druhy hadů jsou specifické řadou znaků, a právě podle nich je možné je od sebe bezpečně rozpoznat. Užovka hladká, tedy had, který se nejvíce zaměňuje se zmijí obecnou, má úzké a dlouhé tělo přibližně 90 cm, je tedy delší jak zmije obecná, má oválnou hlavičku a kulatou zorničku. Za hlavičkou má tmavou skvrnu a na hřbetě velké množství tmavých skvrn, které však netvoří klikatou čáru jako u zmije. Vyskytuje se především na teplých a slunných stanovištích jako jsou skalky, meze a výslunné stráně. Zmije obecná je oproti užovce hladké kratší, její zavalité tělo dosahu asi 60 cm, obvykle má na hřbetu klikatou čáru, ale jsou známi i zmije bez klikaté čáry a dokonce i černého zbarvení. Zmije má trojúhelníkovitou hlavičku a svisle oválnou zorničku. Jejím biotopem jsou lesy, podmáčené louky až po horská vřesoviště, v kterých vyhledává slunná místa. Dalšími u nás žijícími hady jsou užovka obojková, která má jako každá užovka oválný tvar hlavy, a najdeme ji nejčastěji u vodních ploch. Dorůstá délky přes 1 metr a nejvýraznějším rozlišovacím znakem jsou dva žluté půlměsíčky za hlavičkou. Dále se vzácně vyskytují užovka podplamatá, s tou se ale setkáme výhradně u vodních ploch a pak užovka stromová, která patří mezi kriticky ohrožené druhy. Důležité je, že všechny naše druhy užovek jsou nejedovaté! Michala Musilová za závěr dodává, naše záchranná stanice se postará a jinak zabezpečí zraněná či jinak handicapovaná zvířata z naší přírody. Pokud se ale někdo rozhodne nás kontaktovat s problémem, že mu had překáží, pomůžeme mu hada určit, poradíme mu, jak se v blízkosti tohoto živočicha chovat. Nebudeme jej však zbytečně odchytávat a převážet do stanice, místo toho můžeme provést jeho transfer na jinou vhodnou lokalitu, nedaleko od místa nálezu. To však ale jen v případě, že nálezce uhradí část nákladů spojených s výjezdem.\n27 strana 27 Kraj Vysočina: Trochu jiné muzeum a výtah ve vitríně pracovníků muzea více než rok. Jak dostat do muzeí a galerií více lidí? Nabídněte jim originální pohled na obyčejné věci, přidejte novinku ze světa elektroniky, a hlavně překonejte obecně zažitý strach z fádnosti zaprášených vitrín, tvrdí Tomáš Škaryd, radní Kraje Vysočina zodpovědný za regionální kulturu a cestovní ruch. Koktejl novinek funguje pilotně v Pelhřimově a nebude dlouho trvat a přidá se také Třebíč. Kulturní instituce v těchto městech jsou pionýry v zavádění novot a to ve všech úhlech pohledu. Zastavení první: Trochu jiné muzeum Londýn, Tchaj-pej a Pelhřimov mají jedno společné. Všechna tato města v současné době využívají nejmodernější hi-tech v podobě multimediálních průvodců muzeem fungujících na bázi chytrých telefonů smartphonů. Muzeum Vysočiny Pelhřimov je první, které technologii průvodce po vzoru taiwanského projektu uvedlo v České republice do praxe. V současné době jsou v Pelhřimově k dispozici k načtení textová, obrazová, audio, a případně video data popisující expozici nebo konkrétní exponát v pěti jazykových mutacích a v českém jazyce, uvádí Tomáš Škaryd s tím, že veškeré přípravy na spuštění takzvaného MUZEA 4U zabraly týmu programátorů a Důležitý je výsledek. Návštěvníci Muzea Vysočiny Pelhřimov mohou stahovat přímo do svých telefonů informace a nikdo jim nebrání si je bezplatně odnést domů. Multimediální průvodce v telefonu je prakticky kdykoli schopen nabídnout výklad v rozsahu více než 1,5 hodiny v každém jazyce, což představuje celkem devět hodin hlasových souborů, a dále devět desítek stran průběžného textu a videa. Zařízení umožní uživateli prohlídku absolvovat zcela svobodně a nabízí mu svobodnou volbu vybraných komentářů. Už nyní se podařilo s předstihem rozšíření nabídky textů s tlumočením do znakové řeči, čímž jsme užití technologie umožnili další cílové skupině, doplňuje Ondřej Hájek, ředitel muzea. Nadčasovost projektu je skrytá v použité technologii, kterou dnes běžně využívají vyspělé mobilní telefony. Cílem projektu MUZEUM 4U je vytvoření takové technologické úrovně, aby v budoucnu mohl jakýkoliv návštěvník použít jako audiovizuálního průvodce po výstavách či expozicích svůj vlastní mobilní telefon. Vedle toho bude aplikace umožňovat čtení 3D bar kódů, což v praxi znamená, že vedle NFC technologie využité prostřednictvím zařízení, která si návštěvník bude moci v muzeu zapůjčit, aplikace současně umožní čtení obsahu telefony, jež zatím NFC technologii nepodporují, ale návštěvníci muzea jimi disponují již nyní. Jsme tedy ne krok, ale míli před technologiemi, které jsou v České republice dnes běžně využívané a morálně zastarávají, říká odborník na nové technologie Václav Jáchim. K podpoře projektu vedení Kraje Vysočina, jemuž muzeum v Pelhřimově patří, nevedl pouze zájem o zvýšení turistické atraktivnosti, ale i fakt, že se podařilo do České republiky přinést technologii, která\n28 strana 28 by se zde patrně objevila za dva až tři roky. Fanouškům nejmodernějších technologií tak paradoxně muzeum nabízí testování nového IT systému, a navíc jako přidanou hodnotu přidává obrovské penzum informací. Využíváním hi-technologií oslovujeme i další, pro kulturu patrně nedostupnou cílovou skupinu fandů elektroniky, s úsměvem reaguje Tomáš Škaryd. Různé elektronické průvodce využívají i další muzea a galerie v České republice. MUZEUM 4U je však unikátní svou nadčasovou technologií a jednoduchou aktualizací. Lze předpokládat, že v budoucnu se tchajwanský model multimediálních průvodců rozšíří mezi muzea a galerie nejen z Vysočiny. Dalším adeptem na zavedení průvodce je Muzeum Vysočiny Třebíč. Zastavení druhé: Dvě muzea v jednom zámku a výtah ve vitríně Zámek Třebíč šlechtické sídlo Valdštejnů se skládá ze dvou částí. Muzeum Vysočiny Třebíč obývající klášterní část patří kraji a takzvané předzámčí sousedící s Bazilikou svatého Prokopa, která je zapsána na seznamu památek UNESCO, pak městu Třebíč. V současné době všude panuje čilý stavební ruch a turisty vystřídali na delší dobu dělníci stavební společnosti Starkon a z Archatu Památky. bude tedy logické navštívit všechny trasy. Dlouhé diskuze vedli památkáři nad citlivým umístěním výtahu pro imobilní návštěvníky. Shodli jsme se na kuriózním kompromisu. Vrchol výtahové šachty bude pojat jako vitrína, což se do muzea hodí, bude vlastně průhledná a rušit bude minimálně, zdůvodňuje Jaroslav Martínek, ředitel Muzea Vysočiny Třebíč, a neodpustí si upozornit na původní šestibokou dlažbu z pálené hlíny. Byla nešetrně zalita betonem, což jí rozhodně nepomohlo. Rozhodli jsme se nechat vyrobit její repliku, která nám pomůže navodit původní atmosféru interiéru. Ale torzo původní dlažby rozhodně také zakomponujeme do expozice mnohem šetrněji než naši předchůdci, slibuje ředitel. Celý zámecký areál by se do dvou let měl stát turisticky velmi atraktivním centrem Vysočiny. Silným finančním partnerem v obou případech je EU a díky ní je region svědkem rekonstrukce, jejíž rozsah nemá v novodobé historii zámku obdoby, je přesvědčen architekt Petr Řehořka ze společnosti Archat Památky. Generální rekonstrukce Zámku Třebíč bude ukončena na podzim příštího roku. Více informací na Autorem obou expozicí krajské i městské se stal shodou okolností Michal Stehlík, děkan Filozofické fakulty Univerzity Karlovy a třebíčský rodák. Jeho expertní tým měl jedinečnou možnost navrhnout logické propojení obou částí prohlídkových okruhů. Expozice v předzámčí bude zaměřena na zrození věcí a řemesla, druhá pak na stavbu katedrály. Muzejní expozice kraje počítají se čtyřmi prohlídkovými trasami, přičemž jedna z nich nese název Lidé. Místa. Osudy.. Témata se navzájem propojují, a\n29 strana 29 Příklady dobré praxe rakouských zemědělců statku v Humpolci Josef Mácha a zástupce firmy STAGRA spol s r.o. Studená Václav Šedivý. V průběhu návštěvy se připojil Johann Höfinger, poslanec Rakouského parlamentu. Zkušenosti a příklady dobré praxe z partnerského regionu budou prezentovány 4. září 2012 v Humpolci. Radní Kraje Vysočina Josef Matějek navštívil společně se zástupci krajského odboru partnerský region Dolní Rakousko. Cílem návštěvy bylo seznámit se s dotačními možnostmi zemědělců u našich jižních sousedů a prohlédnout si praktické ukázky technologií, které jsou šetrné k obhospodařování zemědělské půdy a dokáží zmírnit půdní erozi. Program začínal v Tullnu, kde sídlí Ústav zemědělského školství a Agrární komora, která zde má vybudované výukové středisko pro zemědělce. Zástupce agrární komory představil dotační programy, které mohou zemědělci využívat. Program pokračoval návštěvou erozních svahů v oblasti Tullnerfeldu a diskusí se zemědělci a starosty z této oblasti. Právě zkušenosti s pěstováním plodin na vysoce rizikových erozních pozemcích mají pro zástupce z Vysočiny velký význam. V domácích podmínkách (Rozkoš u Humpolce) je v letošním roce poprvé testována metoda setí kukuřice do žita. Přínosná proto byla pro hosty z Vysočiny možnost shlédnout setí směsky stroji od firmy Horsch Pronto. Směska zabrání odpařování vody z půdy a půdní erozi, v zimním období zmrzne a vytvoří se mulčovací vrstva, do níž bude zaseta kukuřice v roce Výjezdu se zúčastnil také ředitel Školního\n30 strana 30 Nadace Partnerství vyhlašuje 3. výzvu Blokového grantu pro neziskové organizace oblasti jsou dotace z Blokového grantu určeny zejména na zvýšení dostupnosti a úrovně sociálních služeb. Mezi sociální projekty rozdělíme až Kč. Bližší informace o podmínkách výzvy (včetně textu výzvy) naleznete na ant/treti-vyzvawww.nadacepartnerstvi.cz/bl okovy-grant/treti-vyzva. Neziskové organizace působící v Moravskoslezském, Olomouckém a Zlínském kraji mohou žádat Nadaci Partnerství o finanční podporu na své sociální a environmentální projekty. Rozdělí až 35 milionů korun. Základní informace: minimální výše celkových oprávněných výdajů jednotlivého předkládaného sub-projektu činí Kč, maximální výše Kč. žádosti do třetí výzvy je nutné předložit osobně nebo poštou do do 16:00 na adresu Nadace Partnerství, Údolní 33, Brno. prostředky nebudeme mezi kraje rozdělovat rovnoměrně, rozhodující je kvalita projektů finanční prostředky pocházejí z Programu švýcarsko-české spolupráce, konkrétně ze 3. výzvy Blokového grantu - Fondu pro nestátní neziskové organizace. Semináře pro žadatele v Blokovém grantu Abychom Vás co nejlépe seznámili s podmínkami Blokového grantu, budeme pořádat informační semináře. Seznámíme Vás na nich se zaměřením třetí výzvy, návodem k vyplnění žádosti i potřebnými přílohami. Nebude chybět ani prostor pro diskuzi nad konkrétními dotazy. Semináře budou rozděleny na dopolední část pro sociální oblast a odpolední část věnovanou environmentální oblasti. Termíny a konání seminářů Olomouc Zlín 5.9. Ostrava 6.9. Přihlašovací formulář a více informací o seminářích Vám budou k dispozici na hlaska-na-seminar. V oblasti životního prostředí podpoříme především projekty zaměřené na jeho ochranu, lepší informovanost o environmentálních tématech a naplňování principů udržitelného rozvoje na daném území. Mezi environmentální projekty rozdělíme až Kč. V sociální\n31 strana 31 Hrad Zlenice - havarijní stav Velké věže statického porušení. Částka potřebná k základnímu zajištění podkopané zdi Velké věže je odhadnuta v řádech několika desítek tisíc (cca Kč), které však Sdružení, ani majitel památky v tomto okamžiku nemá k dispozici. Z důvodu nově zjištěných skutečností, týkajících se statiky dochovaného historického zdiva v prostoru tvz. Velké věže, jsme byli nuceni v červnu 2012 pozastavit projekt "První etapa záchrany Velké věže". Rozsah nově zjištěných poškození a míra havarijní situace v úrovni přízemí a základové spáry Velké věže (jak vyplývá z místního šetření, resp. ze zprávy statika z ) vyžaduje významné přepracování stávající dokumentace a podstatnou změnu skladby původně plánovaných prací v rámci projektu. Nemožnost čerpání dotace plynoucí z výše popsané situace nás bohužel dostalo do krajně nepříjemné situace. Již uskutečněné přípravné práce k projektu (díky kterým byly skryté havarijní stavy odhaleny), spolu s pokračující konzervací brány jádra hradu, vyčerpaly již v průběhu prvního pololetí 2012 celý rozpočet sdružení pro tento rok. Obracíme se proto na každého z Vás s žádostí o podporu. Lze tedy říci, že pokud by každý čtenář této výzvy přispěl v průběhu července částkou Kč, existovala by tak značná šance na získání potřebných financí na nejnutnější opravu, což by v konečném důsledku zásadním způsobem přispělo ke zlepšení kritického stavu této romantické památky ( Kč na zajištění havarijní situace Velké podporovatelů poskytnuvších částku 200 Kč). To stojí za to udělat pro jednou výjimku a přispět na užitečnou věc! Nemyslíte? Případné dary prosím posílejte na náš transparentní účet: /5500. Do poznámky k platbě prosím uveďte své jméno a kontakt na Vás. Děkujeme! Bude-li tato akce úspěšná, budeme kontaktovat všechny dárce, kteří na sebe uvedou kontakt, a na konci roku uspořádáme setkání dárců a dalších podporovatelů hradu Zlenice. Podrobnosti o projektu jsou na V průběhu letních měsíců 2012 je nutné alespoň provizorně stabilizovat odhalenou havarijní situaci Velké věže, aby přečkala do okamžiku, kdy bude odpovídajícím způsobem vyřešena problematika komplexního zajištění takto rozsáhlého\n32 strana 32 Den MAS v Dřevohosticích nabídne regionálních výrobků a folklorní slavnosti jarmark Miloslava Hrušková. V sobotu 28. července 2012 se v zámeckém parku v Dřevohosticích bude konat první Jarmark regionálních výrobků a folklorní slavnosti Den MAS. Návštěvníci se mohou těšit na řemeslné a potravinářské výrobky nesoucí značku HANÁ regionální produkt a v bohatém programu folklorních slavností se představí osm tanečních a hudebních souborů z Moravy a slovenský folklorní soubor z Kokavy nad Rymavicou. Část zámeckého parku zaplní držitelé značky HANÁ regionální produkt s kvalitními potravinami a řemeslnými výrobky. Formou prodeje či ochutnávky nabídnou tradiční zboží jako perníčky, svatební koláčky a jiné pečivo, ovocné mošty, sýry, uměleckou keramiku, šperky, výrobky ze slámy a lýka a další a vytvoří tak příjemnou atmosféru venkovského jarmarku. Pro děti bude připravena ukázka dravců a skákací hrad a akce bude pokračovat vystoupením dechových hudeb a taneční veselicí až do nočních hodin. Akci pořádá MAS Partnerství Moštěnka ve spolupráci s Celostátní sítí pro venkov a obcí Dřevohostice a finančně je podpořena z dotačních prostředků Programu rozvoje venkova / Leader v rámci projektů spolupráce Kroje našich krajů a Nová energie pro regionální značku. Jarmark a folklorní slavnosti začínají ve 13 hodin a celé odpoledne se na pódiu budou střídat dětské i dospělé folklorní soubory. Vystoupí zde Hanácký národopisný soubor Cholinka z Choliny, Občanská beseda Kyselovice, Národopisný soubor PANTLA Náklo, Valašský krúžek Rusavjan z Rusavy, Občanské sdružení Šimon ze Všechovic, Klub seniorů Bochoř, Folklórný súbor Kokavan z Kokavy nad Rymavicou a prostor dostanou i dětské soubory Píšťaličky z Bystřice pod Hostýnem a cimbálová muzika Kosénka z Lipníka nad Bečvou. Zazní lidové písně a tanečníci předvedou ukázky hanáckých, záhorských, valašských a kokavských tanců proložené humornými scénkami, prozradila koordinátorka akce\n33 strana 33 Rybáři letos poprvé vyčíslili škody způsobené vydrami a kormorány druh. To se však má změnit. Rybáři už dotace za škody způsobené kormoránem od 1. září 2012 dostávat nebudou. Ministerstvo životního prostředí vydalo vyhlášku, podle které bude tento vodní ptát vyškrtnut ze seznamu zvláštně ohrožených živočichů. K rapidnímu ztenčení jeho řad došlo v osmdesátých letech, ale po zařazení mezi ohrožené druhy počet jedinců postupně narůstal. Chránění kormoráni velcí a vydry říční na Vysočině v prvním pololetí letošního roku způsobili vodním hospodářům celkovou škodu za korun. Kraj Vysočina vyplatil dotaci za náhradu škody už 32 žadatelům. Souhrnné údaje od roku 2003 za Kraj Vysočina jsou k dispozici zde: Od roku 2013 o náhradu škod způsobených zvláště chráněnými živočichy na Vysočině požádalo 646 rybářství i jednotlivců v celkovém objemu více než 23 miliónů korun. Vydra říční je jedním z chráněných živočichů, který na Vysočině pravidelně způsobuje újmu největšímu počtu hospodářů. V roce 2012 si jich už 24 zažádalo o náhradu celkem za korun. Naproti tomu kormorán velký poškodil osm rybářství, ale náhrada za jeho konání se vyšplhala na korun. Jak kormoráni velcí, tak vydry říční poškozují rybáře nejvíc, protože se živí výhradně rybami a jejich lovy jsou vysoce organizované. Jedinec z řad kormoránů za den spořádá asi 500 gramů ryb, zhruba stejně tolik denně pozře i dospělá vydra. Oba dva tito živočichové jsou chráněni na základě Vyhlášky MŽP ČR č. 395/1992 Sb., kde jsou evidováni jako zvláště chráněný\n34 strana 34 Vybráno 13 finalistů do celostátního kola soutěže Vesnice roku stuhu. Vítěz celostátního kola získá příslib dotace v celkové výši 2 mil. Kč. Obce, které získaly ocenění Zlatá stuha (za vítězství v krajském kole) postupují do celostátního kola, které se uskuteční v termínu od 2. do 8. září Výsledky celostátního kola a nositele titulu Vesnice roku 2012 vyhlásí ministr pro místní rozvoj dne 15. září 2012 v Luhačovicích v rámci konání Mezinárodního dětského folklorního festivalu Písní a tancem. Osmnáctý ročník soutěže Vesnice roku v Programu obnovy venkova již má své finalisty, kteří postupují do celostátního kola. V letošním roce bylo v rámci krajských kol hodnoceno celkem 278 obcí. V letošním roce bylo v rámci krajských kol hodnoceno celkem 278 obcí, a to v následujících oblastech: koncepční dokumenty, společenský život, aktivity občanů, podnikání, péče o stavební fond a obraz vesnice, občanská vybavenost, inženýrské sítě a úspory energií, péče o veřejná prostranství, přírodní prvky a zeleň v obci, péče o krajinu, připravované záměry a informační technologie obce. S příchodem letních měsíců bylo ukončeno hodnocení krajských kol. Všechny oceněné obce si převezmou své ceny z rukou zástupců vyhlašovatelů soutěže na jednotlivých krajských slavnostních vyhlášení, která se uskuteční v průběhu měsíce července a srpna. Více informací o soutěži najdete na Přehled obcí oceněných Zlatou stuhou v krajských kolech. Jihočeský: Obec Řepice (okres Strakonice) Jihomoravský: Obec Tvarožná Lhota (okres Hodonín) Karlovarský: Obec Křižovatka (okres Cheb) Královéhradecký: Obec Vrbice (okres Rychnov n. Kněžnou) Liberecký: Obec Studenec (okres Semily) Moravskoslezský: Obec Řepiště (okres Frýdek-Místek) Olomoucký: Obec Radslavice (okres Přerov) Pardubický: Obec České Heřmanice (okres Ústí nad Orlicí) Plzeňský: Město Strážov (okres Klatovy) Středočeský: Obec Kamýk nad Vltavou (okres Příbram) Ústecký: Obec Koštice (okres Louny) Vysočina: Obec Křižánky (okres Žďár nad Sázavou) Zlínský: Obec Žlutava (okres Zlín) Obce oceněné v krajském kole získávají příslib dotace v rámci podprogramu Podpora obnovy a rozvoje venkova ve výši 600 tis. Kč za Modrou, Bílou nebo Oranžovou stuhu a 1 mil. Kč za Zlatou\n35 strana 35 Na ulici jako doma... obálkách. Zájemci si mohli zkusit vyplnit i vědomostní anketu na související témata a dozvědět se více o životě lidí z ulice. Grafické návrhy a zpracování pocházejí z dílny scénografky Terezy Sléhové, studentky DAMU. CpKP střední Čechy nabízí tuto výstavu k bezplatnému zapůjčení. Výstavu je vhodné doplnit vernisáží či veřejným čtením životních příběhů atd. V případě zájmu nás směle kontaktujte. Letošní třetí ročník Den Meliny Mercouri (dále DMM) je za námi a jeho hosté zažili proměnu rušného centra Plzně v místo, kde lidé chtějí být na ulici jako doma! V sobotu 23. června 2012 se plzeňská Americká třída stala pěším boullevardem plným kaváren, příjemných zákoutí a uměleckých vystoupení. Aktivity v rámci DMM se zároveň propojily s novým festivalem Živá ulice, který ve stejný den začal na náměstí Republiky. Podle odhadu pořadatelů den přilákal kolem 5000 lidí. Fotografie a dokument z akce jsou k prohlédnutí na fotografie z realizace naší výstavy na Centrum pro Komunitní práci Střední Čechy přispělo Putovní výstavou AZYLOVÉ DOMY A PŘÍBĚHY LIDÍ Z ULICE aneb MŮŽEŠ TO BÝT I TY!, která je jedním z výstupů projektu Podpora odborných partnerství, jež CpKP střední Čechy realizovalo ve Středočeském kraji. Originální živá expozice upozorňuje na problémy lidí bez přístřeší, lidí z ulice či azylového domu, které často vnímáme jinak, než jaké skutečně jsou, nebo o nich nevíme či nechceme vědět Uvědomujeme si, že lidmi z ulice můžeme být i mi? Výstava je netradičně a finančně nenáročně pojatá. Každá z 11 kartonových postav v životní velikosti si nese svůj životní příběh. Tyto byly vytištěné a rozdávané v dopisních\n36 strana 36 MNICHOVO HRADIŠTĚ A SOCIÁLNÍ SLUŽBY Vše povede k tomu, abychom se společně domluvili na tom, co je potřeba do příštích let u nás zlepšit, udržet nebo podpořit. Chceme nejen vědět, jak má město rozdělovat efektivně své prostředky, ale také argumentovat Středočeskému kraji, co je potřeba v našem regionu řešit a financovat. Každý z nás má své místo, kde se cítí být doma, kde žije, pracuje, potkává sousedy a kamarády. Místo, kde se pyšní svými úspěchy, řeší neúspěchy a případně hledá pomoc. Mnichovo Hradiště se snaží svým občanům zajistit podporu nejen v případech, kdy se člověku daří, ale i v situacích, kdy se člověku nedaří. V letošním roce Mnichovo Hradiště realizuje společně s Centrem pro komunitní práci střední Čechy projekt, který bude popisovat problémy, které občany trápí, hledat možná řešení, navazovat spolupráci s různými subjekty a snažit se zajistit finance na potřebné služby. Do projektu se zapojí aktivně nejen zástupci města, poskytovatelé různých služeb, a to z oblasti sociální, školství, zdravotnictví a dalších, tak i samotní občané města a okolí. Přizváni k účasti budou také dobrovolné spolky, kluby a další zájmová sdružení, a v neposlední řadě i Vy všichni, kteří tento článek čtete. Chcete se zapojit? Napište nám. Máte pocit, že se Vás toto téma netýká? Ozvěte se nám i tak. Nechce se Vám psát? Nepište, počkejte na první pozvánky zde v Informačním listu města a přijďte s námi na podzim diskutovat. Na setkání s Vámi se těší: Barbora Havránková (koordinátorka projektu, Vladimíra Michalová (vedoucí odboru soc. věcí a zdravotnictví, Petra Štěpová (manažerka projektu, a Martina Macurová (metodička a vzdělavatelka plánování soc. služeb, Projekt Komunitní plán města Mnichovo Hradiště a spádových obcí je financován ze zdrojů Evropského sociálního fondu, konkrétně z Operačního programu Lidské zdroje a zaměstnanost. Co se skutečně bude dít? Budeme se scházet, diskutovat, navrhovat, co by se mělo zlepšit. Budeme hledat ty, kteří nám pomohou. Občas se budeme dohadovat, překřikovat a konfrontovat své názory.\n37 strana 37 Značka Vysočina regionální produkt má pět nových držitelů Skupinu potravin a léčivých čajů doplňují ukázky tvořivé aktivity členek Komunitní školy Krok za krokem, které se ve svém volném čase věnují různým rukodělným činnostem. Regionální značku získaly jejich autorské kraslice, pomlázky a vánoční ozdoby. Bylinné směsi, ovocný mošt, uzenářské výrobky, med a včelí výrobky, ale také kraslice a vánoční ozdoby byly přidány na seznam produktů oceněných značkou VYSOČINA regionální produkt. Certifikační komise potvrdila i obnovu osmi certifikátů, jimž skončilo dvouleté období platnosti. Předsedkyně komise Marie Černá závěrem informovala i o připravovaných aktivitách, které jsou založeny na výměně zkušeností s našimi rakouskými sousedy a v budoucnu by měly směřovat k cílené podpoře odbytu produktů se značkou VYSOČINA regionální produkt. Konkrétně mezi pětici nově oceněných výrobců patří Řeznictví a uzenářství Malec z Velkého Meziříčí, které získalo značku pro Meziříčské uzeniny a zabíjačkové speciality. Jedná se o rodinnou firmu, která dodává jak maso, tak i uzenářské výrobky, z nichž za zmínku stojí například debrecínské párky, špekáčky, točený salám, tlačenka, šunkový salám nebo šunka. Petr Procházka byl oceněn za Ovocný mošt z Telče, stoprocentní jablečnou a hruškovou šťávu, která je k dostání v moderním balení Bag in box. Kromě pastovaného medu nabízí Včelí farma Nosek také Eliščiny medové placičky s dvacetiprocentním obsahem domácího medu. Z čistého prostředí luk a lesů na Vysočině vzešly také Cílené bylinné směsi z Bylin Nový svět. Originální, pečlivě balené směsi obsahují převážně byliny, které pomáhají při úlevě od potíží a bolestí.\n38 strana 38 Putování historií a všemi kulturami v jedné obci pochopení lidí, kteří chápali význam těchto památek a někdy je i sami vyhledávali. Doposud tudy žádná naučná stezka pro návštěvníky nevedla. Na stezku sdružení Orel umístilo 10 informačních tabulí. Žádost o dotaci a grafický návrh informačních tabulí zpracovávala MAS Moravský kras. Sdružení Orel jednota Bořitov se podařilo získat dotaci na pěší trasu z Programu rozvoje venkova a v současné době je již dokončena archeologická naučná stezka. Obec Bořitov se nachází na území místní akční skupiny MAS Moravský kras. Už tisíce let žijí lidé v katastru dnešní obce. Jedna generace střídala druhou; měnily se i polohy někdejších vsí. Místa, kde stovky let stály vesnice, následující osídlení využívalo jako pole a vše, co vadilo pluhu v orbě, pracně odstranilo. Opevňovací náspy, příkopy, zbytky obydlí, cest, kultovních míst, náspů a označení hrobů - to vše postupně mizelo z povrchu země a postupem času i z paměti lidí. Ale ne všechno bylo zničeno. Tam, kde základy domů, hroby a jiné, zasahovaly hlouběji, než mohl zničit pluh, tam hlína uchovala všechny stopy a předměty, které se do ní během těch dlouhých tisíciletí dostaly. A pak při zakládání nových obydlí, při výkopových pracích a velmi často při práci na poli lidé nacházeli doklady po dřívějších osadách a pohřebištích. Valná většina těchto předmětů byla zničena. Teprve od druhé poloviny 19. století byla část těchto nálezů uchována a zachovaly se i bližší údaje o místech jejich nálezu. Většinou se tak dálo díky činnosti a\n39 strana 39 Studenec získal Zlatou stuhu Zlatou stuhu za komplexní přístup k celkovému rozvoji obce v oblasti vzdělávání, mládeže, spolkového života a životního prostředí v Libereckém kraji získala obec Studenec, člen Krkonoš svazku měst a obcí. Každoročně je v ČR vyhlášena soutěž o titul "Vesnice roku". Přihlášené obce jsou hodnoceny v krajských kolech v oblasti koncepčních dokumentů, společenského života, z hlediska aktivit občanů, podnikání, péče o stavební fond a obraz vesnice, občanské vybavenosti, inženýrských sítí a úspory energií, péče o veřejná prostranství, přírodní prvky a zeleň v obci, péče o krajinu, připravované záměry a informační technologie obce. zateplení druhé mateřské školy, jelikož dětí máme opravdu mnoho. Z pohledu starosty musím říci, že svoji radost vnímám i ze strany zájmu lidí o bydlení v naší obci, jejichž počet se každoročně navyšuje. Všechno je navzájem provázané, včetně spolupráce s místními spolky. Obec Studenec již v předešlých letech díky zmíněným záměrům, hotovým projektům, vstřícnosti a zájmu občanů, získala v této soutěži v roce 2009 ocenění Zelená stuha jak v krajském, tak i celostátním měřítku, v roce 2010 získala stříbrnou plaketu v mezinárodní soutěži Entente Florale Europe a v loňském roce ocenění Oranžová stuha. Cenu hejtmana Liberecký kraj do nedávné doby neuděloval. '' Slavnostní vyhlášení a předání ocenění proběhne ve čtvrtek 16. srpna 2012 od hodin v sokolovně ve Studenci. Jiří Ulvr, starosta obce Studenec, k tomu sám doplnil: '' V posledních letech se nám podařilo zrealizovat mnoho staveb, ke kterým zároveň přibyly další projekty. Tím nejnáročnějším byla určitě výstavba nové mateřské školy pro 84 dětí. Díky tomuto ucelenému záměru se nám daří rozšiřovat tolik potřebné a doposavad chybějící, centrální místo naší obce. V letošním roce dokončíme moderní víceúčelové hřiště a v jeho blízkosti připravujeme výstavbu amfiteátru v přírodním a kulturním areálu. Čeká nás i náročná stavba ohledně přístavby a\n40 strana 40 Na oslavy návštěvníků do Javorníku zamířily tři stovky provezla v nazdobených kočárech. Na budově hasičské zbrojnice a obecního úřadu se vyjímaly čerstvý znak a vlajka obce. Prostor postupně zaplňovali návštěvníci, kterých organizátoři napočítali na tři sta. V sobotu 28. července 2012 oslavili hasiči, rodáci, obyvatelé a přátelé středočeského Javorníku na Benešovsku významné výročí a nechali posvětit nové symboly obce. Za slunečného počasí hrála po celé odpoledne hudba, návštěvníci se těšili z atrakcí a především perfektní přehlídky javornického sboru dobrovolných hasičů, který vzdal hold všem svým členům, osobnostem a zakladatelům. Právě totiž uplynulo 100 let jeho existence. Novému znaku a praporu ve slavnostní atmosféře požehnal P. Marek Martiška MIC. Do vísky pod Javornickou hůrou se začali sjíždět lidé na 13. hodinu, kdy hasiči a zástupci Javorníku slavnosti oficiálně zahájili. Pozvání přijali také předseda SH ČMS KSH Josef Páv, ředitel Územního odboru Hasičského záchranného sboru Benešov Josef Setnička, starostové z okolních obcí, přátelé a samozřejmě hasiči ze sousedních sborů. Uprostřed návsi stálo pódium, stanové přístřešky se stoly s domácími koláčky, zákusky a buchtami, na zelených plochách byla vystavena hasičská technika a ve stínu lip čekaly na zájemce dvě dvojspřeží krásných koní, aby je Během úvodních projevů se hosté dozvěděli i to, že na oslavy do Javorníku měl zamířeno dokonce i prezident republiky Václav Klaus. Nakonec ale hlava státu dala přednost zahájení olympijských her v Londýně, a tak do Javorníku přišel od pana prezidenta alespoň povzbudivý dopis, který hasiči publiku přečetli. Starosta Javorníku Jiří Čihák obecenstvu představil nový znak a vlajku. Vysvětlil nejprve jejich výtvarnou podobu a uvedl také historické souvislosti, ze kterých vycházeli heraldici společně se zástupci obce při tvorbě symbolů. Hasiči a hasičky v nových, historických i sportovních uniformách prošli průvodem vesnicí k Pomníku padlým, kde položili věnec. Tam také P. Marek Martiška MIC. pronesl bohoslužbu za živé a mrtvé. Na závěr posvětil nové symboly obce v podobě znaku a vlajky, a také dal požehnání všem přítomným. Vlašimská kapela Sebranka všechny akty hudbou důstojně doprovázela. Celé odpoledne potom její členové hráli a zpívali k dobré náladě i tanci. Program slavností zaujal všechny návštěvníky, kteří se zájmem sledovali ukázku zásahu s historickou koňskou stříkačkou, kde skvělou práci předvedli zdislavičtí hasiči i profesionálně vedení koně. Řady obdivovatelů získal také vlašimský kynologický klub jeho členové se skvěle vycvičenými čtyřnohými kamarády vytvořili pěknou sestavu cviků poslušnosti a obrany služebních psů, nechyběla ani hravá\n41 strana 41 ukázka agility. Třešničkou na dortu potom byl inscenovaný zásah hasičů při požáru vozidla. Díky výsuvné plošině, odkud mohli zájemci sledovat krásnou krajinu Javornické hůry, nebo si z výšky vyfotografovat svoji vesničku, skákacímu hradu i lezecké stěně, se opravdu nikdo nenudil. V Javorníku připravili pro rodáky, obyvatele a návštěvníky krásný den, odkud odjížděli jen spokojení lidé. Kdo chtěl, nezalekl se ani hrozby noční bouřky, vydržel i na večerní zábavu v podání hudební skupiny Šakalí Dech. A podle těch, kteří absolvovali i tento společenský večer, to stálo za to. Oslavy stého výročí SDH Javorník opět potvrdily, že hasiči jsou na českém venkově nepostradatelnou partou obětavých a hodných lidí, kteří předně umí zachraňovat životy. Jsou ale také hlavním iniciátorem společenských a kulturních aktivit a výrazně povznáší život v obci. Navíc to javornickému sboru starosty Miloše Kužela a velitele Ladislava Kopeckého velmi slušelo a návštěvníci byli jistě potěšeni krásnou přehlídkou a programem, který pro ně hasiči připravili.\n42 strana 42 Soutěž o lepší nápady na využití evropských fondů pošlete informaci o soutěži také na Vaše kontakty. Evropská komise a česká vláda právě plánují, za co dál utrácet evropské peníze. Zkusme vyjednavače o budoucím nastavení evropského penězovodu přesvědčit, že lze tyto prostředky využít lépe, než dosud. Že máme lepší nápady namísto nesmyslných projektů, které přitahují korupci. Organizace CEE Bankwatch Network proto vyhlašuje soutěž o lepší nápady na využití evropských fondů. Soutěžit mohou zejména návrhy investičních projektů, které kombinují přínosy v oblastech úspor energie a udržitelné energetiky, šetrné dopravy, životního prostředí ve městech a ochrany krajiny a ekosystémů. Projekt by měl zároveň pomoci řešit problémy a potřeby místních lidí. Není nutné formální zpracování jako v žádosti o evropské fondy, stačí popsat zajímavý nápad nebo záměr v jednoduché přihlášce. Zúčastnit se mohou jednotlivci, neformální skupiny, neziskové organizace, družstva a malé obce do 5000 obyvatel. O vítězích rozhodne expertní porota a autoři nejlepších projektů budou odměněni částkou až 35 tisíc korun při veřejném vyhlášení výsledků v prosinci Všechny potřebné informace jsou na a Těšíme se na Vaše nápady a uvítáme, pokud\n43 strana 43 Propagační materiál Tipy na výlety V rámci 14. kola výzvy Regionálního operačního programu NUTS II Severovýchod (prioritní osy 3 Cestovní ruch, oblasti podpory 3.2. Marketingové a koordinační aktivity v oblasti cestovního ruchu) získal Krkonoše svazek měst a obcí v oblasti cestovního ruchu finanční podporu na realizaci projektu Marketingové a koordinační aktivity v Krkonoších". nádhernými přírodními útvary a panoramaty okouzlí v každém ročním období. I jinde je mnoho zajímavostí, které publikace nabízí jako cíle výletů, a které jistě budou inspirací a poučením. Prostřednictvím muzeí a expozic je uchována trvalá připomínka historie a odkaz někdejšího života místních obyvatel. Soubory jedinečných staveb, romanticky rozesetých v krajině, představují promyšlenou architekturu usedlíků. Naučné stezky rozšíří povědomí o navštívených místech. Sakrální památky jsou symbolem zdejších duchovních hodnot. Úžasný panoramatický rozhled po výstupu do míst dalekých výhledů potěší nejedno oko. Propagační materiál Tipy na výlety obohatí trasy a určí cíle, které si turisté jistě vyberou. Zájemci ho získají v Regionálním turistickém informačním centru v Krkonoších se sídlem ve Vrchlabí. V dohledné době bude distribuován i do dalších krkonošských informačních center. Předmětem projektu jsou i různé aktivity zaměřené např. na popularizaci místního dění, vzdělávání pracovníků státní správy a samosprávy, grafické zpracování polepu autobusů veřejné hromadné dopravy, které zajímavým způsobem upozorňují obyvatele ČR na turistický region Krkonoše, ale i tisk různě tématicky zaměřených propagačních materiálů. Další publikace v jednotném grafickém stylu Krkonoš prezentující celý region Tipy na výlety vznikly s cílem připomenout a představit široké veřejnosti i méně známá místa krkonošských měst a obcí, jejich blízké i vzdálenější okolí, sdružených do Svazku Krkonoše. Tiskovina byla vydána v české, polské, německé a anglické mutaci, v celkovém nákladu 24 tisíc kusů. Nejenom nejvyšší partie hor se svými\n44 strana 44 Český svaz ochránců přírody ve Vlašimi kosí cenné louky pozemků, některé z nich vložili vlastníci do péče ochránců přírody již před více jak 15 lety. Sečení luk je možné pouze díky dotaci z Programu péče o krajinu Ministerstva životního prostředí ČR, která nám pokryje alespoň základní náklady na materiál a brigádníky. upřesňuje Kříž. Léto znamená pro většinu dobu dovolených, ale pro ochránce přírody z Českého svazu ochránců přírody ve Vlašimi nastává naopak čas největší práce. Již řadu let kosí v červenci a srpnu orchidejové louky Podblanicka. Vybrané louky s výskytem vzácných a chráněných druhů rostlin se kosí lehkou mechanizací nebo ručně. Cílem je zachovat vzácné rostliny na loukách do budoucna. Celková rozloha sečených luk dosahuje více jak 50 ha. V současnosti probíhají práce v přírodní rezervaci Částrovické rybníky a hned poté se přesunou na louky u Chabeřic v nivě řeky Sázavy. Na těchto loukách se vyskytují vzácné a zvláště chráněné druhy rostlin. Na mokřadních loukách roste například česká orchidej prstnatec májový nebo jedna z našich masožravých rostlin rosnatka okrohlolistá říká Karel Kříž z Českého svazu ochránců přírody ve Vlašimi. Louky je třeba kosit lehkou mechanizací nebo pouze ručně, protože na podmáčená místa se technika nedostane a navíc vzácným rostlinám ruční sečení více svědčí. Louky jsou sečeny se souhlasem vlastníků\n45 strana 45 Memorandum podnikání Venkov Předseda Národní sítě Místních akčních skupin ČR Ing. František Winter, předseda představenstva Sdružení podnikatelů a živnostníků ČR Bedřich Danda a předseda představenstva Asociace malých a středních podniků a živnostníků ČR Ing. Karel Havlíček, Ph.D., MBA podepsali memorandum Venkov jako místo pro rozvoj podnikání. Jeho cílem je zajistit vyvážený a udržitelný rozvoj venkovského prostoru. Podle signatářů memoranda je proto nutné, aby na rozvoj obcí zejména v oblasti občanské vybavenosti, podpory služeb a rozvoje podnikatelských aktivit zemědělského či nezemědělského charakteru na venkově směřovalo nejméně 50 % prostředků z budoucího Programu rozvoje venkova ( ). Současně požadují, aby se sjednotily a zjednodušily žádosti o finanční prostředky z fondů EU a aby bylo DPH uznatelným nákladem při jakémkoli čerpání prostředků z fondů EU pro všechny subjekty, které nemají nárok na odpočet DPH. Z pohledu rozvoje aktivit drobných podnikatelů je třeba podpořit v následujícím plánovacím období EU projekty, které by jako místo pro rozvoj umožnily obnovit a zmodernizovat technické zařízení ve školách vyučujících odborné předměty a řemesla. V současné době se pro výuku používají staré metody a mnohdy i velmi zastaralé stroje nebo stroje úplně chybí. Bez těchto návyků a zkušeností s novými stroji se absolvent nemůže uplatnit na trhu práce řekl předseda představenstva Asociace malých a středních podniků a živnostníků ČR Ing. Karel Havlíček, Ph.D., MBA. Nezapomínejme, že řemeslníci a drobní zemědělci jsou velmi důležití z pohledu rozvoje infrastruktury a udržení sociálního prostředí v mikroregionech. Ve venkovském prostoru je třeba více propagovat úspěchy drobných řemeslníků a živnostníků tak, aby se staly vzorem pro začínající podnikatele, pro mladé lidi i rodiče. K tomu je třeba zlepšit propagaci cechů, která je ve srovnání s okolními zeměmi žalostná, a provázat je s aktivitami místních akčních skupin. deklaroval stanovisko asociace. V rámci přípravy programovacího období je třeba vyčlenit větší prostředky na podporu drobného podnikání, služeb, cestovního ruchu a vzdělávacích akcí sloužících k propagaci regionů, tradičních řemesel a výrobků, a to i z ostatních programů, které v uplynulém období provázely problémy s účelností a transparentností vynaložených prostředků. řekl Bedřich Danda, předseda představenstva Sdružení podnikatelů a živnostníků ČR. Jsme si společně vědomi potřeby partnerství a spolupráce s ohledem na nezbytnost vymezení priorit pro příští programovací období. Sdružení podnikatelů a živnostníků ČR vítá iniciativy pro vytvoření dalšího rozvoje řemesel a učňovského školství na našem venkově, a proto jsme přistoupili k podepsání Memoranda. Úroveň učňovského školství se\n46 strana 46 dostala za posledních 20 let na kritický bod, který může mít fatální důsledky pro naši ekonomiku v současném globálním světě, a může dojít k nevratnému stavu, kdy se mladí lidé v blízkém budoucnu nedostanou k základním informacím a zkušenostem v řemeslech. pokračoval. Podle předsedy Národní sítě Místních akčních skupin Ing. Františka Wintera by měli o rozvoji venkovských regionů rozhodovat hlavně ti, kteří tam žijí. Právě proto se snažíme diskutovat se všemi zájmovými skupinami, které na venkově pracují. Podpis memoranda je stvrzením spolupráce s organizacemi, které zastupují podnikatelský sektor. Slibujeme si od toho užší propojení našich pracovních týmů a rychlejší předávání informací, které povede ke společnému cíli, kterým je rozvoj venkova, dodal František Winter. Budeme také rádi, pokud se k tomuto Memorandu, a potažmo také ke spolupráci, přidají další podnikatelské asociace, svazy a komory. Podle signatářů memoranda prokázala metoda Leader v minulosti svou akceschopnost a adresnost. Na rozdíl od ostatních programů není zmítána skandály z neprůhledného hospodaření, či neúčelného nebo nadhodnoceného čerpání finančních prostředků. Podporují partnerství a spolupráci mezi podnikateli, samosprávou a dalšími subjekty, jak je to běžné při distribuci prostředků pro rozvoj venkova metodou Leader. Jednotlivé organizace při tom vzájemně konzultují své postoje a hledají stanoviska, která pak společně prosazují. Pro podporu metody Leader je třeba ve spolupráci s Ministerstvem průmyslu a obchodu a Českomoravskou záruční a rozvojovou bankou vytvořit zdroje pro předfinancování schválených projektů a tím umožnit podnikatelům snadnější přístup k financování projektů a usnadnit tak čerpání finančních zdrojů z EU.\n47 strana 47 Obce na Benešovsku budou dopravcům dál přispívat podle počtu obyvatel obce. Obce na Benešovsku budou dopravcům v regionu s největší pravděpodobností dál přispívat stejně jako dosud, tedy podle počtu obyvatel, kteří jsou v nich přihlášeni k trvalému pobytu. Podle místopředsedy sdružení Martina Kadrnožky bude také nutné zkontrolovat efektivitu některých spojů. Na tomto způsobu financování se shodla pracovní skupina sdružení obcí BENE-BUS, které pomáhá organizovat dopravní obslužnost v regionu. Změnit nynější způsob financování se nejeví jako správné řešení. Uvažovali jsme například o výpočtu příspěvku podle rozlohy obce. Ideální by bylo financovat jednotlivé spoje podle délky jejich trasy na území dané obce. Stanovit tento údaj ale není jednoduché. Pracovní skupina proto doporučuje valné hromadě sdružení BENE-BUS zachovat stávající způsob financování, dodal Martin Kadrnožka. BENE-BUS začal o změně systému financování dopravní obslužnosti uvažovat na jaře v souvislosti se snahou zvýšit efektivitu autobusových linek. Hovořilo se například o tom, že by se do výpočtu příspěvku obcí mohly promítnout mimo jiné odjeté kilometry nebo počet lidí cestujících autobusem na území konkrétní Podle Martina Kadrnožky bude nutné zkontrolovat i efektivitu jednotlivých spojů. Společnost ČSAD Benešov, která je majoritním dopravcem v regionu, nám poskytla seznam málo obsazených spojů. Chceme je podrobit kontrole a prověřit, zda je opravdu důležité je provozovat. Pokud bychom je mohli omezit, došlo by tím sice ke zvýšení nákladů dopravce na kilometr, ale ve finále bychom platili méně, protože by se významně snížilo množství ujetých kilometrů, dodal Martin Kadrnožka. BENE-BUS chce proto vyzvat starosty obcí, kterých se to týká, aby prověřili, zda je možné takové spoje zrušit. Možností, jak zvýšit obsazenost spojů, je i posun času odjezdu nebo úprava trasy. BENE-BUS je důležitým partnerem při jednáních se Středočeským krajem, který ze zákona zajišťuje základní dopravní obslužnost v regionu. Příspěvky na ni ale kraj rok od roku snižuje. Situace se vyhrotila loni, kdy kraj kvůli nedostatku peněz prosadil zrušení 48 autobusových spojů v regionu. Zbylých téměř 100 spojů zachránily obce sdružené ve svazku BENE-BUS tím, že zvýšily svůj příspěvek ze 120 Kč na 150 Kč na obyvatele ročně. Před rokem kraj také vypověděl všem autobusovým dopravcům smlouvy o závazku veřejné služby ve vnitrostátní linkové osobní dopravě a vyhlásil nové výběrové řízení. Po letošní změně ve vedení kraje byly výpovědi staženy a původní smlouvy zůstaly v platnosti.\n48 strana 48 Kvalita vody v České republice se stále zlepšuje významně kleslo jejich vypouštění především z komunálních a průmyslových čistíren odpadních vod, a to díky technologii čištění odpadních vod především u nových čistíren odpadních vod, které cíleně uplatňují biologické odstraňování dusíku a biologické nebo chemické odstraňování fosforu. Celková kvalita vody v Česku se za posledních dvacet let významně zlepšila ve všech sledovaných ukazatelích. Většina hodnocených úseků vodních toků je tak klasifikována jako neznečištěná či mírně znečištěná voda. Výrazně ubylo vodních toků hodnocených jako silně znečištěných nebo velmi silně znečištěných. Ministerstvo životního prostředí přispívá ke zlepšování jakosti vod především v oblasti legislativy. V minulém roce bylo novelizováno nařízení vlády, které obsahuje požadavky na jakost povrchové vody. Nařízení jasně stanovuje, za jakých podmínek je možné povolovat vypouštění odpadních vod, a uvádí požadavky i na jejich jakost. Lepší jakost vod má tak pozitivní vliv na biodiverzitu vodních a na vodu vázaných druhů živočichů a rostlin i přilehlých ekosystémů, jako jsou např. říční nivy, a také na potřebnou míru úpravy pitné vody. Nadměrné množství sloučenin dusíku a fosforu a následná eutrofizace vod především v nádržích totiž při nedokonalé úpravě pitné vody představuje přímé zdravotní riziko. Vody jsou proto pravidelně kontrolovány krajskými hygienickými stanicemi. Do budoucna zbývá vyřešit především odvádění a čištění odpadních vod v menších obcích, kde je, při srovnání na obyvatele žijícího ve větším městě, připojení na kanalizaci s čistírnou odpadních vod vlivem roztroušenosti zástavby časově i finančně náročnější. Ve spolupráci s Ministerstvem zemědělství se řeší plošné a difúzní zdroje znečištění, které mají původ především v zemědělské činnosti. V této souvislosti bylo v průběhu minulého roku zpracováno nařízení vlády ke zranitelným oblastem, které bude účinné od 1. srpna Také se připravuje vyhláška upravující vnos závadných látek do povrchových vod za účelem chovu ryb. Podařilo se také regulovat nadměrné množství sloučenin dusíku a fosforu, které přispívají k eutrofizaci vod. V 90. letech\n49 strana 49 Zemědělci postižení suchem získají úlevy jak se sucho z letošního dubna a května odrazilo na úrodě zemědělců z jižní Moravy. Poškozené byly především ozimé plodiny a víceleté pícniny, které už navíc předtím poničily únorové holomrazy, řekl ministr Petr Bendl. Ministr také navštíví na jižní Moravě lesy u Bzence, kde v květnu propukl ničivý požár. Oheň zasáhl téměř 200 hektarů borového lesa, jehož majitelem je státní podnik Lesy ČR. Úlevy a odklady splátek pomůžou zemědělcům z oblastí zasažených suchem překonat nepříznivý rok. Petr Bendl si osobně prohlédl oblasti na Znojemsku, které letos na jaře postihlo sucho. O následcích nepříznivého počasí mluvil se zemědělci z obcí Trstěnice, Miroslav a Suchohrdly u Miroslavi. Zástupci Ministerstva zemědělství, Státního zemědělského intervenčního fondu a Podpůrného a garančního rolnického a lesnického fondu jednali o možnostech, jak pomoci pěstitelům, jejichž úrodu poškodilo letos na jaře sucho. Ministerstvo jsme připravilo sadu opatření především charakteru úlev a odkladů, která postiženým pěstitelům pomůžou překonat následky extrémního počasí. Úřad usiluje o to, aby banky byly vstřícné při jednání o odložení splátek úvěrů, zajistí možnost prodloužit o rok dobu realizace projektů Programu rozvoje venkova nebo odloží splátky při prodeji pozemků z Pozemkového fondu. Podle předběžných výsledků se výnosy letošní sklizně v postižených oblastech propadnou zhruba na 20 % běžných hodnot. Některé porosty museli zemědělci dokonce zaorat. Na vlastní oči jsem se přesvědčil,\n50 strana 50 Zájemci o dotace na výměnu kotle v Moravskoslezském kraji mohou stále podávat žádosti V rámci společného programu Ministerstva životního prostředí a Moravskoslezského kraje se prodloužil termín 2. výzvy k podávání žádostí o poskytnutí finančních prostředků na tzv. kotlíkovou dotaci do konce října Obyvatelé Ostravy a dalších míst Moravskoslezského kraje mají možnost alespoň částečně zlepšit prostředí, ve kterém žijí. Pro Ministerstvo životního prostředí a pro mě osobně je pomoc tomuto regionu prioritou, říká ministr životního prostředí Tomáš Chalupa. Na 2. výzvu, která byla vyhlášena 16. června 2012, je celkem připraveno 40 milionů korun, z toho 20 milionů korun z rozpočtu resortu životního prostředí, 20 milionů korun z financí Moravskoslezského kraje. V současné době podali zájemci žádosti za necelých 20 milionů korun. Žádosti lze podat na Krajském úřadu Moravskoslezského kraje v úředních hodinách, tedy od 7:30 do 15:30 v úterý, ve čtvrtek a v pátek. V pondělí a ve středu pak od 7:30 do 17:00.\n51 strana 51 Vláda schválila finance na nástupnický program Zelená úsporám pro rok 2013 poloviny celkových peněz z prodeje povolenek, která je přímo určená na oblast životního prostředí, celých 100 %. V následujících letech to pak bude 64 % na konečné spotřebitele, veřejné budovy a domácnosti, 36 % částky připadne na projekty úspor energie zaměřené na rozvodné systémy tepla i na vlastní úspory v průmyslu. Program na podporu snižování energetické náročnosti budov se spustí v polovině příštího roku. Vláda na konci července schválila zákon, který upravuje obchodování s emisními povolenkami. Výnos z jejich prodeje bude příjmem státního rozpočtu, polovina financí pak bude určená na oblast životního prostředí. Výši finančních prostředků, které stát získá z prodeje povolenek v aukci, nelze v této době vzhledem ke kolísající výši jednotkové ceny povolenky odhadnout. Materiál obsahuje také pojistku pro případ, že by cena jedné povolenky byla nižší a celkový výnos pro nástupnický program tak nedosáhl požadované výše. I při velmi konzervativním odhadu ceny povolenky by ale nástupnický program měl disponovat větším objemem peněz, než současná Zelená úsporám. V současné době připravujeme podmínky programu, který naváže na Zelenou úsporám. Naší ambicí je, aby dotace šly primárně na rekonstrukci veřejných budov, jako jsou školky, školy, nebo sociální a kulturní zařízení. Druhou skupinou podporovaných projektů bude rekonstrukce soukromých domů zaměřená opět na snižování energetické náročnosti, říká ministr životního prostředí Tomáš Chalupa. Kompromisní návrh mezi rezorty životního prostředí a průmyslu a obchodu stanovuje poměr, v jakém budou finance směřovat do zlepšení stavu životního prostředí. V prvním roce, tj. 2013, získá program pro konečné spotřebitele, veřejné budovy a domácnosti z\n52 strana 52 Zemědělci internetu najdou rozmístění včelích úlů i na nevznikla ani jedné skupině nová ohlašovací povinnost. Faktická informovanost všech dotčených se přitom jednoznačně zvýší a zdokonalí. Navržený systém zohledňuje i problematiku kočovných včelínů a zajišťuje, že vložená informace o změně stanoviště bude k dispozici všem uživatelům takřka okamžitě po jejím zadání. Ministerstvo zemědělství chystá změnu, která usnadní život včelařům i zemědělcům hospodařícím na polích v blízkosti úlů. Podrobné údaje o rozmístění včelstev se dozví na internetových stránkách Ministerstva z informačního systému LPIS. Dosud mohli informace o včelstvech získat pouze na místně příslušném obecním úřadě. Údaje o přesném rozmístění včelstev jsou důležité v době postřiku polí. Zemědělci se musí se včelaři dohodnout, jestli použité látky neuškodí včelám, případně jaká ochranná opatření přijmout. Letos začne sběr informací o umístění včelstev na konkrétních pozemcích včetně čísla parcel prostřednictvím formuláře zasílaného ústřední evidenci včel. V příštím roce včelaři své záznamy doplní či opraví, aby se od na údaje obsažené v informačním systému mohli spolehnout zemědělci provádějící postřik, i včelaři, kteří se o takovém postřiku včas dozví. Pro hladký náběh systému je klíčové, aby včelaři v hlášení oznámili číslo parcely, kde jsou úly umístěny již v tomto roce. Průběžně vyvíjené informační systémy tak budou moci zohlednit reálné údaje. Evidence včelstev na internetu je dalším krokem Ministerstva ke snižování administrativní zátěže. Nový systém není závislý na úředních hodinách, zemědělci můžou informace o úlech najít na počítači kdykoliv je budou potřebovat. V současnosti musí včelaři hlásit umístění včelstev místně příslušnému úřadu a zemědělci mají povinnost tyto informace vyhledávat. V praxi není tento způsob příliš flexibilní. Ministerstvo zemědělství navrhuje využít informační systém LPIS, se kterým zemědělci, veterináři, včelaři, obce a další zúčastnění již pracují. Cílem změn je, aby\n53 strana 53 MAS Podlipansko má připraveny peníze a těší se na zajímavé projekty Místní akční skupina (MAS, MASka ) Podlipansko chystá letošní druhou výzvu na projekty v regionu Podlipansko. V celkovém pořadí je to již osmá výzva. Dvě otázky, které se přímo nabízí kolik peněz se bude letos rozdělovat a na jaké projekty? MAS Podlipansko připravila pro podzimní výzvu 3,3 mil. Kč pro dvě skupiny projektů. První skupina aktivit, na které bude možné získat peníze, jsou projekty zaměřené na kulturní bohatství našeho regionu. Sem náleží rekonstrukce nemovitých památek (př. kostely, významné budovy) i restaurování a opravy movitých památek (sochy, varhany apod.). Příkladem mohou být již zrealizované projekty např. opravená kaplička na návsi v Břežanech I nebo střecha kostela sv. Václava v Nové Vsi I. chodník v Ratenicích, cestu do základní školy v Kostelci nad Černými lesy i nově ukončený projekt v Plaňanech se zajímavým názvem Přes Plaňany pěšky, bezpečně a podle šipek. Směrovky, které jsme pořídili z dotace, ukazují na významné cíle školy, zastávky, sportoviště, památky i podnikatelské provozovny, také ulice Havlíčkova s novým povrchem vypadá mnohem lépe, sděluje starosta Plaňan Martin S.Charvát. Další motivaci a seznam ukončených projektů najdou zájemci na webu v katalogu projektů Kdy, kde a jak podat žádost o dotaci, to še se žadatelé mohou dovědět na webu (LEADER, Pro žadatele, Výzva 2/2012), na školení pro žadatele nebo při osobních konzultacích. Důležitá data: Letošní podzimní výzva je vyhlášena 13. srpna Žádosti o dotaci se přijímají kanceláři MAS Podlipansko, Chvalovická 1076, Pečky a to od 8 do 16 hodin dne 12. září Školení pro žadatele: 28. srpna 2012 v 15 hodin v Sokolovně v Zásmukách Sjednocujícím tématem pro druhou skupinu projektů, které se mohou ucházet o peníze na realizaci, zlepšení dopravní infrastruktury v obcích. Sem kromě stavebních úprav chodníků a dalších komunikací patří i úpravy veřejných prostranství. Jako příklady lze uvést nový