E-kniha: Magie semínek Chia - James F. Sheer | Knihy.ABZ.cz\nE-kniha: Magie semínek Chia - James F. Sheer\nKnihkupectví > Elektronické knihy > Naučná a odborná literatura > Zdraví a lékařství > Magie semínek Chia\nElektronická kniha: Magie semínek Chia\nAutor, jenž je sám odborníkem na zdraví a výživu a autorem několika světových bestsellerů týkajících se tohoto tématu, nám ve své nové knize Magie semínek Chia představuje ... (celý popis)\nNázev originálu: Magic of chia\nAutor představuje starobylou potravinu, která byla známá původním obyvatelům Střední Ameriky a jihu Severní Ameriky, Indiánům různých kmenů a Azkékům. Těm byla semínka Chia (šalvěje hispánské) dokonalým zdrojem energie a živin, díky nimž si zachovávali pevné zdraví. Autor se zabývá po všech stránkách prospěšnými vlastnostmi semínek Chia, jejich pěstováním i praktickým využitím v potravinářství. Součástí knihy je i soupis receptů. Čtenář má tak možnost vyzkoušet nová jídla a současně i zlepšit své zdraví.\nKatalog vybraných autorů > S > Sheer - James F. Sheer\nJames F. Sheer - další tituly autora:\nSheer, James F.\nLéčivé jídlo starých indiánů –\nMagie semínek Chi a:\nLéčivé jídlo starých indiánů – návrat ke kořenům\nZ anglické ho ori gináluThe Mag ic of Chia\npřeložila Tereza Grufíková\nPRAGMA, V Hodkovičkách 2/20, 147 00 Pra ha 4\n© 2001, James F. Scheer\n© PR AGMA,20 12\nISBN 978 -80 -7349 -336 -3\nmé že ně JoanDavidson -Scheer:\nVe škerámá láskapatří jen tobě.\nKa pito la 1 Tajemstvíje venku 17\nKa pito la 2 Chia:úža sné sem ínko21\nKa pito la 3 Přírodnípotraviny: Počátky 29\nKa pito la 4 Chiav li dovémléči telství 39\nKa pito la 5 Ještějedn ou semínkach ia\nv lid ovém léčitelstv í 49 Ka pito la 6 Příběhchi a 57 Ka pito la 7 Sem ínkav potravě: ochranný št ít\nproti rakovině 71 Ka pito la 8 Jak vyšlechtitdiv oce rostoucíchia 81 Ka pito la 9 Opr avdovéjíd lo pro opravdovélidi 89 Ka pito la 10Zpátky do mi nulosti 97 Ka pito la 11Kreativně se semínkychi a 103 Ka pito la 12Vař íme se semínkychia 117\nO autorovi 17 5\nedním z nej lépestřežených tajemst ví v ob lastivý živyjsou\nse mínka pouštní rostlinyjménem chia (semínka chi a /„ čia “/ jsou\ndrobnými semínky šalvěje hispánské /Sa lviahis panica/,která\nroste v některých zemích Jižní a Střední Ameriky, kde se šalvěj\nhispánská pěst uje již 4 000let a kde se řadík tra dičnímpotravinám; tuto ro stli nu, zvlá ště vzhledemk její ná ročnosti na pod -\nmínky k růstu, nelze pěstovat kdekoliv, protojsou jej í semínka\nvzácnější a nejsou příl iš roz šíř ená; pro svojivýživovou hodnotu\njsou nazývána „runners foo d“ ne bolijídlo běžců, pozn. překl.).\nChia patří mezine jvýživnějšípotraviny plné energetické hodnoty, kterékdy byly obje veny.Ja k vám vysvětlímpozději, toto\nutajování má své dobrédůvody.\nKe koncidvanáctého století, dlouho př edtí m, než se Novýsvět připletl do cesty Kryštofu Ko lumbovimířícímu do Ind ie, semí nka chia už v němpředstavovala dů leži tou potravinu.\nSemínka chi a uc tívalimnozí az téčtívlad aři. V důležitostise řadila hned za kukuřici a bobya nechala za zádyi amarant. Chia se je dla v po dob ě semínek,mlela se na mouku,využívala se v me - dic íně a lisovalase na ol ej .\nKrál ovštízahradníci az téckýchvládců pěstovali vzácnou chia v „plovoucích zahradách“, kteréobklopovaly jejichhlavní město Tenochtitlán. Aztékové přišli jako první s nápa dempě stovat kvě ti ny, dekorativní rostliny, chi a a dal ší pot rav iny na bez počtuvorů pok rytý ch zeminou,které plu ly na mělkém je zeř e. Nakonecse z těchto vorů stal y ostrůvkypřirostlé k jezernímu dnu .\nKonec královského monopo lu\nPůvodně by ly produkty z plovoucíchzahrad a boh até půdyvlá dcový ch rozsáhlýcha dobře střežených državv je ho výlu čné m\nLegendy vyprávějí, že veškeréaztécké vrstvy – šlechta, léč itelé , vojsko, kupci i zemědělci, kte ré neb yly ochotny př ij mout král ovs ký monopol na chia,pašovaly rostlinky z panství pryč.V průběhu staletí se začalapěstovat po celémúzemí Aztéků.\nCh ia se na trhubrzy st ala zák ladnípl odinou.A poddaní kaž dý rok vyp láce li svémuvládci odměnu jakožto daň, a to ve formě se mí nek chia.V té dob ě se ji ž s chialegálně obchodovalo.\nPodle nál ez ů archeologůse ch ia pohřbívalaspol ečněsmayským i a aztéckými vládci,stejně tak, jako se oblíbenépo krmy vkládaly do hr obe k egyptských faraonů. Semínkachi a bylapr o Aztéky tak důležitá,že slou ži la jakoobětní dar pro jejichbožstvo Ch icomecoatl (t j. v azt éck ém bájeslovíbohyně plodnostia vý živ y, pozn. překl.).\nNa začátkuše st náctéhosto letí si vůdce špa nělskýchkonkvis - tadorů Hernando Cortéz kom binacídiplomacie, zra dy, prohnanosti a dalších účinných zbranípodrobil hr dé Aztéky,ži jící tehdy pod vlád ou panovníkaMontezumy.\nNa Cortéze udělala energie, výd rž a vitalitazísk ávanáze se - mínek chia takový dojem, že poslalrostlinky také do Španělska, kde je všaknikdo ne ocenil an i nepokračoval v jejich pěstování.\nJazyk ch ia\nSem ínkachia se dokoncest ala sou částířeči Aztéků, jak bylood -\nhaleno ve dvanáctisvazkovém Florentin ském kodexu, který otec\nBernardino de Sahagún sepsal v období mezi lety 1558a 1569.\nPot é, co se zmínilo tom, že určitýdru h se mín ek chiamá zlatohnědou žíhanou ba rvu,napsal otec Sahagún, že jak ýsi běžný\nmotýl se naz ývá az téckým termínem chian papoloti – „jako by byl\nM AG I E S E M Í N E K C H I A\nposypán chia, s flíčk y po celémtěle; jeho křídla ma jí bar vu chia\na jsou vymalována vzorem jejich semínek“.\nPodl eFlorentinského kodexu vyráběli Aztékové těs totzaoll jako poctu bohyni Chicomeco atl na nádvoř í u její pyramidy.Obětovali jí celé spektrum různých druhů kuk uřice,bobů a vše ch typůse - mínek chia . A to pro to, že bohyněbyla „s tvořitelko u a dá rkyní všech nezbytností, kt eré člo věk po třebuje,aby mohlžít“.\nOtec to ví nejlépe\nVýč et použitísem ínekchia v potravě od otceSa hag únaje barvitý\n„Všichni vědí, jak se dělá atole(tj. aztécký ku kuřičnýnápoj či kaše, poz n. překl.).“(Já tedyne, otče! ) Pak popi suje,že se suše ná kukuřičná zrn ka smíchají se semínkychi a, kterékukuřicidodávají chug . Nahrubo se všechnoumele a trošička – na půl délky malíčku – se promíchás ocasem va čicea vodou. Jestliže tento nápoj vypije žena, která má brzyrodi t, porodse značněurychlí.\nOte c Sahagúnpíše, že zrosolovatěl á se mí nka chia– bez ocasu vačice – se pij í běhempů stu a či stí dýchacícesty. Když se tato směs smíchá se zrn ky kukuřiceči s opečenýmitortillami, ve vý - sledku se prý potravapod obá se at ole .\nKdyž se ze semínek chiavylisuje olej, využívají ho malířiz jediného důvodu, aby uči nil i svá dílaještě krás nějšími. Lze ho aplik ovat jako lak, a dodattak rám ům či nábytkuvě tšíholesku, píš e otec.\nJak chia vypadá a kde roste\nAsi nejznámějším a nejrozšíře ně jšímtypem chia je Salviahisanica, jednoletka s čtve rhranným,téměř pravoúhl ým stvo -\nlem a ov álnýmili sty. Z dlouhýchos tnůna koncivě tvičekraší\nmo dré květ y. U zá kladuka lichuro stliny,ze len éh o vnějšího pře slenu, sp očívajíčt yři sem ena.Další běž ný a známýdruh rostliny\nP Ř E D M LU VA\nchia, Columbariae, ros te v ob lastechs hlubokou, písčito -jílovitou\nV souhlasu s láskou a obdivem Azt éků k chi a začalidivokou chia sklíz et a konzumovat i sou sedícíindiánské kultury po celémMexiku a na území dnešních ji hozápadních Spojených států. Prá vě tam, v písči té a pouštnípůdě ve výškáchdo čtyřtisíc sto p (j edna stopa = cca 30, 5 cm, po zn. překl.),se divokáchia ho jn ě vyskytuje.\nTéměř dok onalá\nDíky Aztékům, Mayů m, Tehuantepekům i původním Američa nům\ntaké ví me,že semínka chiapředstavují jed nu z nej výživně jší ch\npřírodních pot ravin.\nVyužití semínek ch ia u původních Am eričanůpomohlo na - smě rovatdv a Kaliforňany– Bob a Andersenaz Val ley Ce nter a Hala Neimana z kali fornskéhoměsta Santa Monica –, aby zasvětili téměř dvacet let svéhoživota kultivaci nejlepších a zdravotně nejp rosp ěšnějšíchsem ín ek chia.Začal i je ta ké pěstovat v takovém množství, že vů bec poprvév existenci lidstvamáme do statekse mín ek chiana to, ab ychompokryli stále ros toucícelo - světovou poptávku.\nTato kni ha chce vzdátpoct u pánůmAndersonovi a Neimano vi za jejich vizi, ví ru, píli,trpělivost, vyt rvalosta obrovské finanční investice do kultivacerostliny chia z její původnídivoké podoby až k úplnému vyšlechtění! M AG I E S E M Í N E K C H I A\ndyž Tho masJeff ersonnapsal nás ledu jí cí slova,měl asi na mysli\nčlověka, jakoje BobAndersen: „Ne ní cennějšíslužby pro zemi,\nne ž v ní začít pěst ovatnov ou rostlinu.“\nBob se svýmpa rt neremHalem Neimanem ve skutečnosti udělali mnohem víc, než že začalipou ze pě stov at novourostlinu. Natur ali zovalidivokou rost linu,jejíž semínka př edstavovala základ stravy u předkolumbovských Az téků,May ů, Te huantepe ků a Indi ánůz obl asti dneš níhojihozápa du USA.Semínka chiatěmto lidem dodávala spoustu energie, výd rž a pevnézd raví.V součas - nosti roste chia povětšinou di voce.\nBob Andersenkvů li vyš lechtění rostliny ch ia – byli ny s ob - rovskou schopnost í přežíts min imál nímmnožstv ím vody– ris - kov al drahýčas, energiia značné investice. Původním Bobovým cílem bylo dodávat dostate k se mínek po Spojených státech, a poz dějidokonce do celé ho světa.Dne s zásobujecelé Spojen é státy. Za vícenež dvacetlet, kd y věnovalve škerésíly ve pro - spěch naturalizace chiav Kalifornii, se Bobnaučil mnohému – a čas to na vlastníkůž i – o pěstovánírostlin ch ia, jeji ch výživové hodnotě, ale i pestréminulosti. Jsem neskutečně vd ěč ný za informace, které za dvě desetiletínasbíral a nesobecky se o ně se mnou podělil, abych mohl napsat tutokn ihu , a takéza jeh o ved ení při mémúsilí.\nBob a Hal Nei ma n se taktéžsetkali s Harrison em Doylem,sto dva le t starýmmuž em,odborníkem na pěstováníchia a historike m, kterýžil mezipůvodními Američany a byl sv ědk em dramatic kýchvýsledků pramenících z každodenníkonzumace semínek\nchia. Vyp távalise ho na jehodl ouholetépřá telstvís původní mi\noby vatelia na zkušenostis tradičním využíváním semínek chia.\nObrovskou spoustu informací mi v průběhujednohoodpoledne předal i Cl yd e Hoganz kalifornského Pas o Robles, kte rý strávil s Doylem spoustu ča su a dů kladněho vyzpovídal.\nNikdy nebudu moci dostate čn ě vy jádřitsvůj vděkprůkopníkovi v oblasti vý živy PauluBraggovi. Před těmi desítkami let , kdyžjsem si vyslechl jeho přednášku o obrovském vlivu sem ín ek chi a na jehotěl o, mysl i duc ha, bychsi nikdynepomysle l, že o té to potraviněbu du ně - kdy v budoucno sti psát,protože v ce ntrechzdravé výž ivy by la k do - stá ní jen zřídka.Moje díkyvšak usl yší jehodce ra Patricia, kt erá dál nese braggovskou tradicia ve de podnikvěnující se zdravé výživě.\nZájem o semínka chia ve mněpoprvé po dnítilmůj př ítel, doktor Francis M. Pott en ger jr., jede n z pr vníchlékařů, který předepisoval místo farmaceutických léků potraviny a vý živovédoplňky. Hřeje mne u srdce vědomí, že jeho památka žije dál pod ve de ní m PatricieCon - ne lly prostřednictvímPri ce-Pot tengerovy na dacev San Diegu.\nStejný dík patřído kto ru WestonuPriceovi, zu bařizClevela ndu,který v třicátých let ech dv acátéhostoletí studoval kult ur y v primitivních končinách sv ěta a jak slovy,tak pr ostředn ictvím fotografií dokázal,že zpracovan é potraviny kazízuby i zdraví původních obyvatel. Do ktor a Pricejsem objevil pře d vícenež dv ace ti let y díkyjeho již kl asickému dílu Nutrition and Physical Degeneration . Naučil mě mnohém u o vy sokéhodnotě přírodních potravin.\nSm ěremk semínkům chia a dalším obzvláště zdra výmpotravi - nám mě ve své ordinacina hol lywoodskémSunset Strip bu lvá ru navedl také doktor W. Cod a Martin,dalš í skvělýmuž medicíny, jenž dalece předběhl dobu, v níž ži l.\nSpo ustumoudrých rad, jak napsattuto knihu, mi poskytlHal Neiman během nejrůznějších dobrodružstvís kultivací semínek.\nA když už mluvímeo dob rýchra dách,velkorysá nabí dka,týka - jící se inf ormacío výzkumu, a pomock nez aplacenípři šly i od\nJamese Browna, prezidenta International Flora Technolo gi es, a od\nspecialisty na semínkachia Rob ertaKleimana.\nRecepty v této kniz e vymyslelia vyzkoušeli Linda Barrett a Bill Andersen,a také mi dovolili je použít. Zasl ouž í si hlas ité „děkuji!“ a klobouk dolůza sv ůj idealismus,kt erý projevilipři práci ve šk oláchv okrsku Paso Robles, kdese sna žil i vylepšit školní obědy ta k, aby lépepod porovaly učenía pam ěg studentů. Svůj pilotníprogram ta ké nabídli k využití osta tnímškolním okrskům po celézemi.\nMoje žena, Joa n Da vid son-Scheer, „pročesávala“ inter net ahledala informace o semínkách chia, které jsem pa k po užil v různých kapitolách. Nedokážují do sta tečněpo děkovat za po vzbuzení,moudré rady a vedenípři ps aní tétoknihy, Kouzelných se mínekchia.\nOs oba, kt er á ani neví,že mi při prácina tét o kn ize pomohla, je ze snulá Barbara Cartland,první dáma Anglie v oblasti výž ivy a autorka knihy The Magi c of Honey(K ouzelnýmed), best selleru, jehož se prodalymil ion y kusů,a to ješt ě ví ce než romanti cký ch novel kohokoliv jin ého na světě.Před pá r let y, kdyžjs em byl na ča ji v jejím hatfieldském sídle severně od Londýna, mi navrhla, abych napsal knihu o nějaké potravině s klí čovýmúčinkem na zdravía v ná zv u použil slovo „kouzelný“. Barbaro, jse m Ti ne skonalezavázán. Také bych ch těl poděkovat JenniferPrivatee r za je jí po zorn ou re da kční práci a za to, že při zrodumé kni hy neztrácela dobrou nála du.\nA nakonec, nik oli všaksvým významem, patřímůj dík drahému příteli a spol uautorovimnoha kni h, informačníchpr osp ekt ů, člá nkůa sloupků, do kto ru Step henuLa nge roviz kali fornského Berkeley, který je sice mladší než já, al e co se moudrýchrad týk á, vždycky zůst ane mý m „s taršímbratrem“.\nTakto bych mo hl s díkypokračovat do nekonečna, ale na da lších stránkách na vás čekají informace o sv ětě semínek chia.Dejme se tedy do toho! James F. Scheer\nP O D Ě KOV Á N Í\nřed pár lety se starověk střet nul s moderní historií. Bylo to tehdy,\nkdy ž CiraldoCha carito,dvaapadesátiletý Indián z kmene Tara -\nhumara z mexické obla sti CopperCanyonu v závodě na dvěstě\nmi l doběhlmezi prv ní mi.\nByl to naprostofenomenální jev, protože Ciraldo soutěžil s nejle pšímisvětovými vytrvalostními běžci, kte ří majídenně pří - stup k nejnovějšímutréninkovému zařízení, špičkovým trenérům a vědecky vyvinuté běžecké vý bav ě.\nCira ld o nijakzvlášg netrénoval. Na závo d se při hlá sil „takový, jaký byl“. Jeho soupeři měli ultramoderní běž eckouobuv vyv inu - tou pr o maximál ní rychlost, zatímco Ciraldoměl na nohoutradiční, ručně vyrobené san dály.\nMohlo za Ciraldovýmúsp ěchemstát něco,co již je ho lidéznají přes os m se t let: sem ín ka chia,které Cira ldo je dl předzávodem a v jeho pr ůběhu?Týmy Indiánů z Tarahumary dnes trénují výhradně tak , že konz um ují semínkachia , a to včetněCi ralda, kt erý ten to závodvyhrál v roce19 98.\nCiraldo vůb ec nemělponětí, jak chiafunguje, věděl jen to,že funguje – a u je ho lidí vždy fu ngovala . Současníbiochemici ji ž znají\nna někt eré otázkyodpověd i. Semínkachia ab sorbují sedminásobně\nvětší množství vod y, než sam y váží,a vytváří rosolči gel, který\nzpůs obuj e pomaléuvo lňováníuhlovodanů a ste jn ě pomalou tran sformaci uh lovo danůna cukr,který dodává ene rgii.\nDíky svému bohatému obs ahuomega -3 a omega -6 nenasyce - ný ch mastných kyselin dodává chi a na šemutělu spoustu zákl adního materiálu k vytváření stěn miliard bun ěk – stěnyjsou pa k měk čí a ohebnější a snázejimi proniká kyslík a živiny, jež tělu dodávají energii a teplo. Tak é jimi snázeuniká oxid uhličitý a od - padní látky.\nAtleti v odv ětvích,kde jsouzapotřebí na dm ěrnáenergie a vý drž, si do výž ivových dopl ňkůpřidávají omega -3 a ome ga-6 nenasycené mastné kyseliny.\nCo sto jí zazmínku\nDo té doby,než se zprávyo ohromném potenciálu semínekch ia\nobjevily v médiích, se ve světěo této živině mnoho nevě dělo.Ne že\nby se mín ka neexistov ala , jen o jej ich vlastnostech povzbuzujících\nsílu a vytrvalost nikdo moc nemluvil.\nKoneckonců, semínek bylo tak málo,že to an i nestálo za ře č – jen málokdyse nějaká dosta la na trh. Chianebyla zajímavá po finanční stránce,protože rostla divoce v odle hlýchpouštní ch a horských ob lastech.\nPoté, co Bob Andersen, dis tributorzdravých potravin z kali - fornského ValleyCenter, ochutnal semínkachia a byl ohromen reakcí svého těl a, řeklsi: „Někdoby mělsemínka chia naturalizovat, vyvinout ekonomickýzpůsob skli zně a zajistit stálý přísun na celosvětový trh.“\nNik do se ne hlá sil, a tak se do toh o pustilsá m Bob Andersen společ ně s ka marádemHalem Neimanem. (O Bobovi a je ho cestě vz hůruza snempřivést semínka chia na trh promluvím více v následující kap it ole . Ne dávnose k týmu chia př ipojildalší člověk, Ralph Rischman.) M AG I E S E M Í N E K C H I A\nOd skeptiků po věřící\nNěkteří ske pticipo chybovali, že by takovámalá semínka mohla\ndokázat tak obrovskévěci, pokud se týká energiea vytrvalosti.\nJeden z nic h se jmenoval Milos Sa rcev(vys lovujese jak o Miloš Šar chev).Byl šampionemsoutěže Iron Man z teh dejšíJugoslávie a zl at ým, stříb rn ým a bronzovýmvítě zemku lturi stických soutěží, jako jso u Mr. Universea po dob né, kterékdysi katapultovaly do záře filmových světel Ar noldaSchwarzeneggera.\nBěh em te lefo nickéhorozhovoru mi Milos,který vlastní a pro - vozuje úspěšné Centrum kulturistiky v kali fornskémFullertonu (Orange County, v okrese nacházejícím se na jihu Kal ifornie), ře kl: „Pře d rokemjsem o semí nkách chianeměl ani potuchy.Pa k mi da l BobAndersen rukopis tét o kni hy a udělala na mě dojem. Dal mi takévzorky semí nek chi a. Jsoudarem z nebes.“\n„Denně trénujiminimálně dvě hodiny a ta to semínkase pro kul -\nturisty – a vůbec atl et y jak o tako vé, ale i pro obyčejné lidi ukázala\njako do konalé jídl o.\nChia je nefalšované renesanční jídlo. Užívám ji každýden a má hladina energie a vytrvalosti vyskočila až do neb e. Semínkach ia obsa hujíproteiny, esen ciálníamin oky seli ny, vlá kn inu,vá pníka da lš í zásadní minerály a také esen ciálníma stnékys eli ny (EMK)– což jsou kyseli ny, kter é si našetě lo sam o ne vy robí.Obsahují ví ce EMKapříznivě jší poměrolejů ome ga-3 a omega -6 než olej ze lněnýchsemínek.\nPřes rok si rozpouští m tři nebočtyř i polévkovélžíce semínek chia ve voděa pak si ji mi posy pu ov esnoukaši k sní daninebo je přid ám do pro te in ovéhonápoje.\nSemínka chia mají takové nu tričnípř ednosti, že je doporučuji všem, kteří chodípo silovat.Lidé, kteří je zkusili,si je nemohou dost vynachválit. Za žívajízn ačnéfyz ickézlepšení a větší vý drž, stejně jako já.“\nTA J E M S T V Í J E V E N K U\nVýznam semínek chia se všakneo me zujepouze na zvýšenou\nenergii a del ší výd rž, i kd yž tytoúčinky semíne k jsouzás adní .\nSem ínkamají spoustu dalších zdraví prospěšných vlastností.\nPřed nedávnem sloupkařka New York Times Jan e E. Brody,zabý - vají cí se výživou,napsala obsažný člá nek o pů vodníchobyvatelích z Ar izonya jeji ch úsilí o zachování si dobréhozdraví pomocí staro - dáv nýchpot ravin– mezi ni miž se nacházíi chia.\nPodtitulek článku zn í: „Poklady pou ště porážej í nadváhu a cukrovku.“ Následují nejv ýznamnějšímyšlenky článku:\nTyto potr avinymohou bý t prospěšnélidem nei nd iá nskéhopůvo - du se skl onemk nadváze a cukrovce,ale pravděpodobněi tě m, kt eří maj í tendencik vys okémukre vnímutla ku a k srdečním cho robám.\nZdraví blahodárné vl astnosti, kterése nach áze jí ve zn ámě jších potravinách, jak o jsouot rubya okře (též proskurník jed lý, pozn. překl.), vycházejí ze dvoucharakteristik původnípot ravinychia: z ch olly (cholla = stromovit é ka ktus y s vel mi bodlinatý mi vál covi - tými ston ko výmisegmenty , pozn.překl.) a mes kitu(m eskit =luštěninová ro stl ina Prosopis, poz n. překl.).Díky své mu vys okémuobs ahu rozpustné vlákniny, která tv oří poživat elnýrosol, pry že, rostlinný sliz a dr uh škrobuna zývanýamylóza , se ve lmi pomalutráví.\n„Společným efektem je zabráni t velk ým výkyvům cukru v krvi, zpomali t proc es trávenía od dál it pocithladu,“ píše Br ody.„Mezní množství krevního cukru zv yšu jí tělesnoupotřebu inz ul ínu a po - kles jeho hl adinyza se způsobujepoci ty hla du. “\nDochází k závěru, že: „ Při typucukrovky, kterátyto Indi án y postihuje, jej ich tělapřestávají re agovatna inzulín a zpomalené trávení potřebu inzulínu ut lumuje.“\nZa příběhemsemínek chi a, za jeji ch zdravíprospěšnými vla st - nostmi a za jej ich hi storiíse tohosk rý vá mnohemvíce. Měl js em štěstí, že jsemse mohlstát ma lou součástí vzk říše ní tétostarobylé zázračné pot raviny. M AG I E S E M Í N E K C H I A\nChia: úžasné semínko\ndyž jsempře d pár lety redigovalčasopis Let’s Live, slýchával\njsem o semínkáchchia spo ustyfascinujících př íběhů. Během\ntohoto ob dob í mě jedenprodavač z obchodu se zdravouvý živ ou\nv Arcadii (v jižníKalifornii), kde jsemsi kupovalvitamíny, přeadl s nevyžádanou reklamou na sem ínkachia .\nTento energií přetékající , nadšenýpleš atý mužstř edního věku (jakse zdálo)se mě ze ptal , je stli jse m už někdyzku sil se mí nka ch ia.\n„J en nějakévz orky,“opáčil jsem.\n„J e to to nejpozoruhodnější jídlo, s jakým jsem se kd y setkal,“ pokračoval. „Už dvacetlet si je mí cháms celozrnný mi cereáliemi do vafl ového a pal ač in kovéhotěstíčka, do mícha nýchvaje c – dokonce i do karbanátků – a je mi skvěle.Koli kpa k bys te mi hádal?“ Pak mě hnedšká dlivěvaroval: „A ne abystese mi sn aži l lichotit!“\nPořádně jsem si ho prohlédl,všimnul jsem si jeho hla dké, růžo vě zářícíplet i, mírně pro šedivělých kotlet, štíhlé postavy a energie, kte rá z něj jen sršela.\nZasmál se, až mi z tohomá lem pra sklybubínky.\n„J e mi dvaasedmdesát a cí tím se jak o mladýkluk. Myslím, že je to hl avněsemínky chia,i když jím ta ké pivovarskékvasnice, pše - ničné klíčky, sušená ját ra a jogu rt spolus přír odními potravinami bohatými na živin y.\nPotom zagukal op álenýmprstem na vysokoulék árenskouskle - nici pln ou malých,temně hnědých se mínek,na kl onilse ke mně přes pult a tónem, kter ý nesneslodpor, prohlási l:\n„Mě l bys te proLet’s Live na psat článeko semínkách chia.“\n„Ne byloby fé r vzbuzovat ve čt enáříchnadšení, když tad y není do statečně velkánabí dka ,“ oponoval jse m mu.\n„To je pravda,“ př ipustil. „S klízenídivokých semínek chia v pou šti je nákladnéa zdlouhavé a nikdoto ne dělápravidelně .“\nTento dialog se uskuteč nil předví ce ne ž dvacetilety a od té do by o chiahodn ě přemýšlím. Před nedávnem ve mněprobudila další zájemná vště va Exp a příro dníchpotr avinv kali fornském Anaheimu, kde jsemu jedn ohoz mnoha výsta vní ch stánkůčistě náhodou pot kal přátelského, pozitivně naladěnéhopána jménem Bob Andersen. Zastupoval American Kamut Association (A me - rická pšeničná asociace), která propaguje užívání exotickéobiloviny kamutu (k amutje st arodávným dru hempšenice, která nebyla do tčenamoderními zemědělskými po stupy, pozn. překl.). Představil jsemse mu.\n„Vaše jméno je mi po vědomé,“od povědělmi. „N eps al js te náhodou hodně o výživě?“\n„Ano, nějakých pár mi lionůslov v rů zn ých knihách a článcích v časopisech. Taky jse m redigovalperiodika o zdravém sty lu. “\nKdyž mi Andersenpov yprávěl,ja k už je ka mutoblíbený, řekl mi :\n„Je hro zn á škoda,že se tak málopíše o se mínkáchchia .“\n„Ale to je proto,že nejsoumoc k dostání.“\n„Naopak,“ opravil mě Andersen. „T o už neplatí.Sp olu s Halem Neimanem už přes dv acetnejv ýživnějšídruhy chia zuš le ch gujeme. Ve St řed ní a JižníAm eri ce tohopěstujeme vel ké množství.“\nS překvapením js em mu odpověděl:„To je skvělé,už stra šně dlouho chci a semínkách ch ia napsat.“ M AG I E S E M Í N E K C H I A\n„Jen do toho,“ souhlasil Andersen.„Půj čímvám výz kumný materiál, co jsemza ty rok y nasbíral. “\nA ta k jsemzačal sem ínkachia zkoumat v zemědělských a etn obiologických zprávách, příručkách a hodně jse m se o nich do zvě děl rovněž během oso bníchrozhovorů; a tak tak é vzniklatato kn iha.\nSpo ustu informacími dodali BobAn dersena Hal Nei man.Zís - kali je bě hemsvých rozhovorů s Harrisonem Doy lem z kali for nské Visty, jemuž bylo při zroduté to knihysto dva let. Ha rri son Doyle, kt erý již nenímezi námi, po většinusvé ho životastudoval a expe - rimentoval s pěstováním a kon zumací různých druhů semínek chia v rozl ičnýchrece pt ech.Svoji úž asnoudlo uhověkos t připisoval právě semínkům chi a.\nMnoho milionů lidí na ce lé m světěví o semínká ch chia , aniž by si uv ědomovali,že je to vynikající potravina. Zn ají všaknovin ku na trh u, keramickézví řátkoChi a.\nZví řátkoCh ia se na nocnam očí do umývad la s vodou. Namočí se i semínka, al e pouz e do doby,než začnoumírně rosolovatět. Pak se aplikujípo stranách zv ířátka.Brzy nato ze semínekvyra ší zelen ý „kožíšek“. Zvířátko Chia předst avuj e vynikající způsob, jak pře dstavitse mínkasv ět u, a dokazuje,že si je můžeke konzumaci vypěstovat každý,kdo si je věd omýmimořádně výživné hod - noty výh on ků.\nZvířátka Chia přinášejí dětem ra dostjiž ví ce než desetiletía Bob\nAnder sen nyníchce, ab y celýsvě t vě děl, že semínkachia mohou\nposkytn out pevnézdraví lidem každého věku.\nNa jihozápaděUSA se v indiánských kmenech tradujío se mín - kách úžas né příběhy,jak je zazn am enalHa rri son Doyle.Většina z nich souvisí se síloua vyt rv al ostí , kt eroutělu dodává právě chia. Domorodci dříve bez problému dokázali běžetcelý de n jen s hrst - kou semínek ch ia a vydlabanou ty kv í plnouvody.\nC H I A : Ú Ž A S N É S E M Í N KO\nLegendy a folklór\nVypráví se vtipo jednom domorodci, kter ý v polovinědvacátého\nstoletí běžel podél polní ce sty, kde semtam projelonějaké to auto.\n„Chcete sv éz t?“ zavolalna domorodcemotorista v če rveném\nspor to vnímkab rioletu.\nIndián ani nezpomali l, zavrtělhlav ou a zavolal:\n„Ne , díky,spěchám.“\nHarrison Doyle, který žil dlou hé rok y meziIndi ány v ob las ti poblíž kalif ornského Needlesna hranicíchs Ari zon ou, mělna tu to dobuspo ustuvzácných vzp omínek.Jako mladík často závodil v běhu s ml adýmidomorodci.\nPř íčinyDoylových porážek\nHar risonob vyklevyrazil jako prv ní . Po pár sto vk áchmetrů ho\nvšak všichni předběhli. Po míliuž by l celýudýchaný a vy čerpaný,\ndaleko za všemiostat ním i.\nPtal se soupeřů,jak je možné, že ho doká žou pokaždé porazit. Zasvěceně jeden po dru hé m pomrkáva li, smálise, ale nechtělimu to ří ci.\nAg škemral,jak chtěl,Indiáni mu své ta je ms tví nikdyneodhalil i. Ce lý zk lamanýa odhodla ný naléztvlastní od pověd’ , za ča l Doyle své sou peřebedlivě sledo vat běhemcelého dn e. Nakonec si všiml, že si ránovětšinou bra li semínk a z váčkuu pasu a žvýk ali je.\nVyp ozoroval, že se mínka sbírají z vy sokých,košatých rostlin, kt eré divocerostly na ok raj i rezervace.\nClyde Hogan z kal ifornského Paso Robles,člověk, který s Doy - lem strávilspoustu času a důkladně ho vyzpovídal , mi řekl:\n„Ukázalo se, že jde o semínka ch ia. Harrison Doyleje zač al žvýkat každ é ránonebo je na tři cet až šedesátminut namáčel ve vodě a pak výsledný slizovitý nápoj pil. Zpočátkuzaznamenal pouze malé změny v oblasti vý konua výdrže. Avšak zhruba za šest týdnů už ten roz díl by l markantní . M AG I E S E M Í N E K C H I A\n„Pak vyz val Indiányk záv oduna dlouhoutr ag. Tentokrát s nimi nejenže udržel tempo, ale předcílem se dos tal dopředu a vyhrál. Ml adícise na něhovů bec nezlobilia je n se smáli.Pocho - pili, že Doyleobjevil jejich ta jemství. “\nDoyle vz pomínalna jedenběžný jev: domorodcisi naplnili váčky\nse mí nky chia(často jedinou potravou, kterou si společněs vy dla -\nbanou tykví plnou vody brali ), přivázalisi ho k bato hu a běželi\ncelé dny, ce lýchtři sta mil těž kýmterénem podél Mojave Trail\n(tj. cesta,kter á křiž uje poušga dne s je vyhledávánami lovníky\nteré nníchaut , poz n. překl.) z Needlespř es Cajonsk ý průsmykaž\nke kalifornskému pobřeží. Tam obchodovali s mod rými a zelenými\nkamínky (malachitovou mědí a tyrkysem), odštěpky pazourků či\nobsidiánu, s hroty šípů a někdy tak é s okrovoubarvou.\nU mnoha kmenů bylo běžné, že mu ž, než se vydalna cel odenní lov, snědlpolévkovou lžíci sem ínekchi a.\nVyp ráví se příběho apačských lovcích krmenýchsemínky chia , kt eří se rozestavěli dal eko od sebea pronásle dovalivysokou zvěř na obrovs ké vzdálenosti. Měli ob ro vskouvýhodu už na startu a běh em pronásl edování projevov ali úžasnouvýdrž a výkonnost. Nakonec se vysokávy čerpalaa sta la se snadnoukořistí. Indiáni\npak nesli zvíře mnoho mi l zpá tky do ves ni ce a po nějaké velké\núnavě na nich nebyloani stopy.\nTéto legendě se mi nechtělo moc věřit, ale potvrdilmi ji Clyde Hogan, s nímž se o tom bavi l Harrison Doy le . Ten byl sámsvě dke m ně kolikatakových lovů .\nFilm Poslední Mohykán zač íná scénou,v níž sta tečnímuži honí jelena tak, jak to popi sujeHogan.\nClyde Hogan také uvádí, že dlouhýběh k určitémucíli, který trval hodiny či celédny, by l nudný,takže různé indiánské kmeny se čas od časubav ily účastív soutěžní hře. Několik hodin po\nkonzumaci polévkové lží ce semínek chia běželi bez př estávkyvy -\nsokou rychlostí a každý kopa l do předmětu z kožešiny vycpaného\ntrávou, tehdej ší předchůdce dnešního míče. Cíle m bylojako první\npřekopnout předem určenou cí lovouhranici.\n„J ejichcíl byl častodv acetaž pět adv acetmil daleko,“vyprávěl mi Hogan. „Na takovou so utěžjste tohomu seli umětví c než dnešní hráči fotbalu, protožety předměty,do kterýchse kopalo, byly všechnojiné, jenom ne kulaté,a kromě toho cel ý zá vod vyžadoval vytrvalost maratónce. Do koncei současní trénovaní sportovci by asi pa dli vyč erp ánímdaleko př ed cí lovoupás kou. Tito sta tečnímuži však bez výji mk y dok ončilizávod dí ky semínkám chia, a také strachu ze ztrátytvář e. “\nIndiáni od ka li fornskéhopobřeží se o semínkach ia dě lili se španělskými misionáři – mez i nimibyl i ot ec JuniperoSerra, kt erý se svou početnou družinou put ovalpěšky po cel ém státěa za kládal mi sie. Ch ia jim dodávala překvapi vousílu a vytr val ost.\nNěkteří jedl i sem ínkapředem ope čenáa namletá, ji ní si vy - ráběli nápoje z čistéstudniční nebo pramenité vody, semínek chia , pár kape k citronu a su ro vého medu.\nNezapomenutelná po stava\nAdolphovi Bullovi bylo sed mdesáta poř ád pracovaljako horní k\nv poušti – stal se lege ndoupro svo ji tělesnouvýdrž. Př ed několika letyo něm napsali článek v Los Ang el esTi mes.Když si ho\nHarrison Doyle přečetl, od jel do kalifornského Ran dsburgu, aby\nBul lu vyz povídal.\n„Bylo to naprosto neskuteč né, na jít horníka, kterýby v tomto věku vrtal, rub al, vyváže l sug a fáralna dvanáctky do dolu še st dn ů v týdnu,“ vyprávěl Bob u Andersenovi . „Tutopozoruhodnou těles - nou výdr ž připisovalBull a semínkům chia, která rostla po kopcích kolem jeho domova, a nesobecky mi jic h trochudal. Vysvětlil mi, že jich př idáváčaj ovoulžičku – někdy po mi mořádně těžké m dn i i víc M AG I E S E M Í N E K C H I A


Piráti Chomutov » Z Kadaně se vrací Domin, Fiala, Míka i Révay. S nimi také třeba Boušek\nC h o m u t o v - Tradiční přesuny hráčů se těsně před koncem přestupního období konají také na trase mezi Chomutovem a Kadaní. Nejinak tomu je i letos. Do bílomodrého dresu se dle původní dohody vrací hráči, kteří v Kadani měsíc hostovali (Domin, Míka, Fiala, Révay). K nim se přidá i útočná formace ve složení Gombár, Bauer, Boušek. Naopak do Kadaně půjdou "mladé pušky" Hofmeister, Milotínský a Žižka.\nNa přelomu roku zamířila do Kadaně hned čtveřice hokejistů, která měla partnerskému klubu pomoci do lepší pater prvoligové tabulky. Již dopředu bylo jasně avizováno, že po měsíčním hostování se tito hráči vrátí zpátky ke svému mužstvu. Trenéři Rulík a Petrovka tak znovu mohou počítat s útočníky Fialou, Míkou a Dominem, stejně jako s obráncem Révayem.\nKvalitními výkony v dosavadním průběhu sezóny si o místo v chomutovské sestavě navíc řekli také forvardi Gombár, Boušek a Bauer. Také oni se přesunou do prvního týmu uskupení 3K.\nZejména chomutovský odchovanec Ladislav Boušek (na fotografii) má letos výbornou sezónu. Vyhýbají se mu vážnější zranění a je to znát na přísunu kanadských bodů. V těžké prvoligové konkurenci si Boušek drží bilanci téměř bodu na každé utkání. Ve 43 utkáních, do kterých nastoupil zaznamenal úctyhodných 42 kanadských bodů za 16 branek a 26 asistencí. V žebříčku celé 1. ligy patří Boušek do elitní desítky, momentálně mu patří 6. pozice.\nMístním fanouškům je také velice dobře známý útočník Jiří Gombár. Letos nastoupil do 39 zápasů a zaznamenal 18 bodů (9+9). Čtyřiadvacetiletý Jakub Bauer prožívá letos v Kadani výbornou sezónu. Daří se mu bodově, ve 39 utkáních nasbíral slušných 26 bodů (15+11).\nDo Kadaně "mladé pušky" Hofmeister, Milotínský a Žižka. Zůstane i obránce Rutta\nOpačným směrem se přesunou chomutovské "mladé pušky". Útočníci Jakub Hofmeister (na fotografii) a Michal Milotínský dostali v průběhu sezóny prostor v prvním mužstvu a ukázali, že v nich rozhodně je potenciál. Prvnímu jmenovanému se dařilo i bodově. V osmi zápasech dvakrát skóroval a jednou přesně přihrával. Útočnou dvojici doplní mladý obránce Michal Žižka. Celá trojice patří k oporám extraligového mužstva chomutovských juniorů.\nJiž dříve do Kadaně zamířil obránce Jan Rutta. Člen širšího kádru reprezentační dvacítky i nadále zůstane v černožlutém dresu. V něm zatím nastoupil k 16 utkáním, připsal si 5 kanadských bodů (1+4) a trenéři mohou být s jeho výkony spokojeni.


Pomáhejte s námi - Levné Lyže\nDomů > Pomáhejte s námi\nNaše společnost spolu se svými zákazníky podporuje reprezentanta ČR v alpském lyžování zrakově postižených sportovců Patrika Hetmera. Jednorázově jsme také podpořili nadační fond Pink Bubble , který pomáhá onkologicky nemocným náctiletým a mladým dospělým po celé České republice v průběhu léčby, v době rekonvalescence a při následném návratu do života.\nNeváhejte nás kontaktovat v případě, že i Vaše společnost se bude chtít podílet na podpoře lyžování zrakově postižených sportovců.\nReprezentant ČR v alpském lyžování zrakově postižených sportovců\nDatum a místo narození: 18.2.1983, Plzeň\nBydliště: Lesní 760, Luhačovice, 763 26\nKontakt: +420777669059, patrik.hektak@post.cz\nHandicap: zúžené zorné pole u obou očí na 4 stupně + šeroslepost\nČíslo účtu: 86-2044740237/0100.\nPatrik Hetmer je reprezentantem ČR v alpském lyžování zrakově postižených sportovců. Závodí společně se svým trasérem (vodičem) Miroslavem Máčalou. Jejich trenérem je František Dostálek.\nPatrik Hetmer má vrozenou oční vadu, která se nazývá Dědičná dystrofie sítnice, která způsobuje zúžení zorného pole a tzv. trubicovité vidění. K tomu ho také velmi omezuje šeroslepost.\nPrvní závody Patrik s Mirkem absolvovali na jaře 2013 v rakouském Innerkremsu, po kterých se rozhodli, že do následující sezony již půjdou naplno. Hned ve své první sezoně 2013/2014 se kluci nominovali na Zimní paralympijské hry v Soči 2014, kde obsadili velice slušné 7.místo v superkombinaci a 8.místo ve slalomu.\nHned další zima 2014/2015 byla nejúspěšnější, Patrik s Mirou vybojovali bronz v obřím slalomu na Mistrovství světa v Kanadě. Byla to historicky první mužská medaile pro ČR z vrcholných akcí typu Mistrovství světa, nebo paralympiáda.\nSezona 2015/2016 byla bez vrcholné akce, přesto kluci dosáhli na skvělé výsledky. Poprvé v kariéře se dostali na stupně vítězů ve Světovém poháru v italském Tarvisiu, kde skončili třetí v obřím slalomu. Kromě toho se jim podařilo vyhrát několik závodů Evropského poháru a zcela pak ovládli Finále Evropského poháru ve švýcarském Obersaxenu, kde vyhráli dva superobří slalomy a v superkombinaci skončili druzí.\nStart do probíhající sezony byl i vinou tréninkového manka pomalejší, přesto se kluci každým závodem zlepšovali a přibližovali nejlepším. Bohužel při druhém sjezdu v rakouském Innerkremsu měl Patrik těžký pád, při kterém si přetrhl achilovu šlachu na levé noze a v současné době po operaci poctivě rekonvalescentuje, aby se stihl co nejlépe připravit na nadcházející sezonu, jejímž vrcholem budou Zimní paralympijské hry v Jižní Korei.\nMoc bychom chtěli poděkovat každému, kdo nám přispěje na kvalitní přípravu a tím nám pomůže dosáhnout dalších úspěchů!\nDěkujeme! Patrik a team\n1.místo Mistrovství ČR, Rokytnice nad Jizerou - superobří slalom\n1.místo Mistrovství ČR, Rokytnice nad Jizerou - obří slalom\n2.místo Mistrovství ČR, Rokytnice nad Jizerou - slalom\n2.místo Mistrovství Slovenska, Jasná - obří slalom\n3.místo Mistrovství Slovenska, Jasná - slalom\n6.místo Zimní paralympijské hry PyeongChang, Jižní Korea - sjezd\n8.místo Zimní paralympijské hry PyeongChang, Jižní Korea - slalom, superkombinace\n10.místo Zimní paralympijské hry PyeongChang, Jižní Korea - superobří slalom\n1.místo Mistrovství ČR, Rokytnice nad Jizerou - slalom\n4.místo Světový pohár Svatý Mořic, Švýcarsko – obří slalom\n4.místo Světový pohár Innerkrems, Rakousko - sjezd\n3.místo Světový pohár Tarvisio, Itálie 2016 - obří slalom\n1.místo Finále Evropského poháru Obersaxen, Švýcarsko 2016 - superobří slalom\n1.místo Evropský pohár Stara Planina, Srbsko 2016 - sjezd\n2.místo Finále Evropského poháru Obersaxen, Švýcarsko 2016 - superkombinace\n2.místo Evropský pohár Pitztal - superobří slalom\n3. místo MS Kanada 2015 - obří slalom\n6. místo MS Kanada 2015 - slalom, superobří slalom, sjezd\n1. místo Evropský pohár Itálie 2015 - superobří slalom, superkombinace\n1.místo Neoficiální Mistrovství ČR v silniční cyklistice - tandemy, Soběhrdy 2015\n6.místo Půlmaraton Zlín 2015, čas 1:23:00\n9.místo Velkomoravský kopcovitý půlmaraton 2015, čas 1:30:07\n7. místo Zimní paralympijské hry Soči 2014 - superkombinace\n8. místo Zimní paralympijské hry Soči 2014 - slalom\n10. místo Handicapovaný sportovec ČR roku 2014\n1. místo Handicapovaný sportovec Zlínského kraje 2014\n1. místo Karlovy Vary City Paratriathlon 2014\nČástkou 20 000 Kč jsme jednorázově podpořili nadační fond Pink Bubble , který pomáhá onkologicky nemocným náctiletým a mladým dospělým po celé České republice v průběhu léčby, v době rekonvalescence a při následném návratu do života.\nBěhem aktivní kariéry jsme podporovali OLDŘICHA JELÍNKA\nLyžař - monoski\ntel.: 606 951 721\nWebová prezentace: www.oldajelinek.cz/kariera/\nRozhovor s Oldou Jelínkem v České televizi po Paralympijských hrách v Soči 2014.\nOldřich je na vozíku od roku 1999 a již od roku 2002 se pilně věnuje sjezdovému lyžování. V sezoně 2005/06 se zúčastnil svých prvních mezinárodních závodů a postupnými kroky se v sezoně 2008/09 dostal do reprezentace a nominoval se na paralympijské hry ve Vancouveru 2010.\nOldřich má za sebou řadu cenný úspěchů, např. 17. místo na MS v Koreji 2009, 2. a 3. místo na mezinárodním mistrovství Rakouska 2009, dále je trojnásobný mistr ČR v sezonách 2009 a 2011. Na paralympijských hrách ve Vancouveru skončil v konkurenci 54 závodníků ve slalomu na 23. místě a v SG na 24. místě.\nV letošním roce se Oldřich opět připravuje pod vedením trenéra Tomáše Lisého a rád by navázal na své předešlé úspěchy, v příští sezóně především na závodech evropského i světového poháru a MS v Kanadě. Zároveň se mu začátkem roku podařil i díky podpoře zákazníků našeho eshopu nákup nové monoski zn. Tessier v hodnotě 140 000 Kč. Všem zákazníkům, kteří na jeho podporu přispěli, Olda Jelínek děkuje!\nVýsledky v sezóně 2013/14:\n4. místo na IPC v Landgraafu - slalom\n3. místo na IPC na Rifellsee - GS\n4. místo na IPC na Rifellsee - slalom\n6. místo na EP na Rifellsee - GS\n7. místo na EP na ledovci Pitztal - SG\n8. místo na EP na ledovci Pitztal - SG\n8. místo na SP ve Svatém Mořici - GS\n4. místo na Mistrovství Francie v Auronu - SG\n4. místo na Mistrovství Francie v Auronu - S C\n5. místo na Mistrovství Francie v Auronu - slalom\nVýsledky v sezóně 2011/12:\n2. místo na IPC v Sestriere\n5. místo na IPC v Sestriere - SG\n12. místo EP v Sestriere\n14. místo na EP v Abtenau\nvíce o této sezoně\nVýsledky v sezóně 2010/11:\n1. místo na Mistrovství ČR – GS\n3. místo na EP Pitztal - SG\n1. místo na Mistrovství Polska – GS\n2. místo – SL\n7. místo na EP La Molina - SG\nFotogalerie Oldy Jelínka:


Půjčka online schválení - rychlé online řešení půjček na cokoliv Půjčka online schválení - rychlé online řešení půjček na cokoliv\nPůjčka online schválení může být Vaše za chvíli.\nPůjčka online schválení Vám přináší potřebné finance, které nemáte nyní k dispozici, abyste mohli řešit Vaše problémy. Bohužel nastanou situace, které jste neočekávali. Mohou to být nečekané výdaje na opravu automobilu, nebo na zakoupení nového spotřebiče do domácnosti, který se bohužel právě rozbil a mnoho dalších. Půjčka je pak významnou pomocí pro Vás, pomůže Vám překlenout určité finanční období, abyste získali potřebné peníze na řešení Vašich problémů. Každý z Vás může využít půjčku pro své potřeby.\nPůjčka online schválení a její výhody.\nVzhledem k tomu, že v dnešní době, dochází k neustálému zdražování zboží a různých služeb, nemá každý z Vás ihned k dispozici potřebnou finanční rezervu, aby mohl vyřešit finanční problém. Půjčka online schválení je dnes velice využívána, jako výhodné řešení finančních situací v každé domácnosti. Pořídit si za peníze z půjčky můžete vlastně cokoliv, zboží, materiál nebo služby. Nesledujeme účel poskytnutých finančních prostředků. Jsou to peníze pro Vás a Vy je můžete využít dle svých potřeb. Jsou různé druhy půjčky, např. půjčka bez dokládání příjmu, rychlá půjčka, tzv. SMS půjčka nebo půjčka bez prověřování registrů dlužníků.\nJe jen na Vás, který druh půjčky si zvolíte, která půjčka bude pro Vaše potřeby nejvýhodnější. Půjčka online schválení je poskytována již mnoha institucemi, ale i soukromými osobami. Získat půjčku můžete od bankovních institucí a nebankovních společností. Každá tato instituce má své podmínky a své druhy půjček, které jsou následně uvedeny ve Smlouvě o půjčce. Poskytování půjčky se řídí Občanským zákoníkem. Půjčka je poskytována ve výši již od několika set korun až do výše statisíců korun. Částku, kterou potřebujete, zadáte do online žádosti a také délku splatnosti půjčky. Splatnost půjčky je závislá na druhu půjčky, kterou si vyberete. Splatnost může být od 15 dní do 96 měsíců.\nPůjčka online schválení pro Vás za okamžik.\nPeníze, které potřebujete, můžete získat opravdu velice rychle. Neváhejte a vyplňte online žádost na internetových stránkách. Během okamžiku budete kontaktováni pro ověření Vámi zadaných údajů, neboť vyřizujeme půjčku bez zbytečného papírování. O výsledku Vás budeme neprodleně informovat. Peníze zašleme ihned po schválení na Váš bankovní účet. Půjčka online schválení Vám splní Vaše potřeby, starosti můžete hodit za hlavu. O půjčku můžete žádat kdykoliv znovu, pokud dodržíte všechny podmínky splácení, pak můžete získat další půjčku za výhodných podmínek a bonusů.


Autor: Unknown května 25, 2016\nI dnes na mě přišly kruté chutě. Dal bych si knedlo, zelo, vepřo. Tedy krom toho vepřového, si dokážu ostatní připravit sám. A vlastně i to vepřo, jen netradičně a jinak. Nejprve přišlo na řadu nakládání na kostky nakrájeného doma dělaného seitanu do směsi soli, kmínu a umeocta. Podivnou to směsici jsem nechal chvíli odležet a jal se připravovat kynuté knedlíky s čerstvě mletou celozrnnou moukou. Inu na mlýnku jsem namlel jeden hrnek špaldy a půl hrnku ozimé pšenice na jemno, jak to šlo. Vznikla celozrnná mouka o hmotnosti 280g, kteroužto jsem doplnil o bílou hladkou kupovanou mouku do váhy rovných půl kila a také půl lžičky soli. Přidal asi třista mili vlažné vody s nastartovaným droždím a vše uvrhnul do pekárny k uhnětení a nakynutí. Pro rychlost jsem zvolil čtyřiceti minutový program na pizzu a zanechal směs svému osudu. Pak jsem se jal na nudličky krájet asi pět temně zelených vnějších listů špičatého zelí, řádně zbavených tužších, ale křupavých žeber. Totéž potkalo dva list\nVčera jsem dočetl knihu od Vladimíra Kafky "Živit na živo - Jak překonat strach a nepřízeň osudu". Zajímavá kniha s velkou dávkou dobrých rad a příkladů jak si život užít, avšak neposrat se z něj. Text doplněn o příběhy lidí s nimiž se autor setkal a jimž pomáhal na cestě sebeuzdravení z rakoviny bez šance. Mno a dnes se chystám na poněkud starší knihu, kterou je "Křížovka života" od Josefa Jonáše. A co se mi povedlo? 1) včera večer jsem koukal na celý tříhodinový záznam z divadla Kampa s Jaroslavem Duškem v jeho pořadu " Duše K - O vědomém početí " a co pak. Tohle je fakt hustý a doporučuji na to mrknout. Ono zatím všechny "Duše K", které jsem měl zatím možnost shlédnout, byly husto hustý. 2) dnes jsem upekl hned dva chleby ze stejného základu (žitný kvas, špaldová a žitná mouka, sůl, lněné semínko, kmín, nové koření, voda a anýz), jen jsem do jedné části přimíchal slunečnicová semínka a do druhé zase dýňová. Buďto jsem tam tentokráte dal\nOd oběda mi zbyla směs vařeného ječmene s hrachem, kde ječmen byl dva dny máčený, takže již byl mírně nakvašený, což jsem samozřejmě zjistil až u oběda. Zajímavě jemně nakyslá chuť. Vařil jsem jej ráno v papiňáku a tam také odpočíval až do oběda, čili k nakvašení mohlo dojít i tam. Co ale s tím zbytkem? Přejídat jsem se nechtěl, tak ... ... tak udělám chlebové placky. V sekáčku jsem rozemlel čerstvě naklíčenou červenou pšenici a ovesné mouky, trochu kmínu, pepře, soli, také od rána nevyužitou uvařenou pohanku a výsledná chuť byla taková nasládlá. No, jo, ale teď se mi do toho pečení moc nechce, tak přidám lžíci žitného kvásku a nechám to asi čtyři hodiny prokvasit. To už bude čas i na pečení. Inu, jak jsem řekl, bylo uděláno. Po odkrytí utěrky po více než čtyřech hodinách se objem mísy trochu zvýšil a cítit to bylo jako kvašené zelí. A saprlé! Při míchání to bylo příliš řídké. Tak šup tam ještě nahrubo namletý oves a pak už šly na plech s papírem udělat placky. Mno a po dvakrát pa\nAutor: Unknown května 15, 2016\nNa serveru hearth.net jsem v nabídce od Erika našel odkaz na pořad o přidatných látkách v potravinách, známých spíše jako "éčka", věnovaný barvivům a vůním. Jak těm "přírodním", tak i těch chemicky připravovaných. To, že je "éčko" nazvané jako přírodní pouze znamená, že prvotní surovinou jsou přírodní zdroje, ať už rostlinného nebo živočišného původu. Avšak následným zpracováním pak už tuto výhradní "přírodní" vlastnost postrádají a následnou laboratorní doúpravou se beztak dojde k pěkně chemickému koktejlovému sajrajtu. Já osobně mohu být celkem klidný, neboť těch průmyslově zpracovaných potravin již nějaký ten pátek nakupuji opravdu minimum a tudíž se nemusím tak stresovat čtením a luštěním kódů ozn. jako E222, E102, Exxx. No, ne že bych je kdy studoval, jsem jen spíše koukal na jejich uváděné množství, což je popravdě také trochu zavádějící. Zajimavý je však závěr dokumentu, kdy je různým testovaným osobám ve dvou restauracích podáváno jí\n1) Dnes se mi povedl jáhlovo-makový koláč, na kterém jsem si skutečně pochutnal. Ta maková část nebyla vysušená a byl tak akorát sladký. Jako obvykle jsem věnoval pár výsečí Jirkovo rodičům. 2) Užil jsem si tradiční prosluněnou procházku, byť bylo trochu chladnější počasí. A podařilo se mi obléknout tak akorát, tj. ani teplo ke zpocení, ani chladno k husí kůži. 3) Nyní ke čtení knihy Vladimíra Kafky jsem si opět udělal trojkombinaci čaje ze skořápek vlašského ořechu, šípků a jeřabiny ptačí. Je to takový hutnější odvar, ale v to kombinaci chutná opravdu dobře. 4) Také mi dnes naskočila myšlénečka, čemu bych se mohl po opuštění současného zaměstnání věnovat, tj. vrátit se zpět ke kořenům, resp. k ševcovu kopytu, což je pro mě také vyhovující tvůrčí činnost. K projektování pozemních staveb. Ale ne jako zaměstnanec. To skutečně ne. Pokud to nepůjde ne jako zaměstnanec, tak budu hledat dál něco jiného s tvůrčím potenciálem, ale opět tak, abych si mohl řídit pracovní dobu sám, dle sv\nDnes jsem měl od ráno v termosce hlavní jídlo připravené, ale ještě to chtělo polévku. No ale jakou? To je oč tu vždycky běží a nikdo se do vymýšlení nemá. I při příchodu ze sběratelské procházky mi padlo oko na množství kopřiv, i řekl jsem si, že se toho musí využít, než to zase zkosí a bude po hehe. A protože jsem současně dnes cedil a slíval zkvašený oves, tak nějakou tu kyselicu z kalné vody, nějaké té zeleninky a koření. A to by bylo, aby nebylo. Množství tak pro jednu velkou chlapskou porci nebo dvě normální. Ingredience a pomůcky Tři až čtyři dny předem nechat zkvasit jeden díl nadrcených ovesných vloček nebo nahrubo pomletého ovsa do třech dílů vody, to celé do vyvařené (vypařené) sklenice přikryté plátýnkem při pokojové teplotě ve tmě (stínu, nikoliv na slunci). Po zcezení rozmixovat tuhou část na ovesný jogurt a tekutou část použít na polévku, tedy opět jen asi 1/2 hrnku. Pozor, kalná voda se rychle usazuje, tak před použitím protřepat. :-) Kalnou vodu dále nevylívat,\nZápisky do deníku 4 - aneb vděčnost za symbiotický vztah\nJak se cítím více a více odpočinutě, tak se mi snad i zlepšuje paměť, neboť až dnes jsem si konečně po dlouhé době vzpomněl, že na procházku si chci, kromě své maličkosti, vzít i nějakou tu, byť igelitovou, tašku. A proč bych si měl brát tašku na procházku? No abych vyjádřil svůj vděk lidem, kteří krásně odhazují cestou do přírody kdejaký bordel. Nebýt jich, a to skutečně nemyslím nijak ironicky, neměl bych pořádný pohyb spočívající v úskoku stranou a sehnutí se, podřepu a jiné, téměř sportovní výkony, A proč tyto podezřelé úkony takto činím? Mno, abych se jal sbírat separovaný odpad vůkol poházený, tj. tentokráte hliníkové plechovky ponejvíce od piva, energeťáků a jiných svlažovačů trýznivé žízně a zároveň bych tak nemohl vyjádřit dostatečnou vděčnost za lidi, kteří toto konají a tak se, byť nevědomky, starají o můj zdravý pohyb. Nejen, že musím zpomalit, čímž mi to dává možnost i zout si boty a chodit naboso, ale všímám si i více svého okolí, než bych jen tak rychlou chůzí skoro až\nAutor: Unknown května 09, 2016\nDnes mě bolí v zátylku. Nějak jsem to přehnal s koukáním pod nohy při chůzi naboso, protože jsem šel tentokrát jinou trasou, o něco delší, než obvykle. Chvíli asfaltkou, pak cestou mezi polema, pak lesní cestou, zase asfaltkou, cestou u trati a opět lesem až na vyhlídku. Bylo pěkné slunečné počasí, tak jsem se svléknul a sejraté tělo jsem nechal ozářit slunečnimi paprsky nějakou tu malou chvilku. Zpátky už jsem šel v sandálech, abych to s tou chůzí moc nepřeháněl a přeci jen ulevil levé noze s nezaléčeným drobným zraněním. Večer jsem se opět přistihnul, že mi v uchu nepíská. Jakmile jsem si to ale uvědomil, pískání se objevilo znova. Jóó, všecko je v té kebuli :-) A co se dnes povedlo? 1) jako obvykle každodenní vaření, avšak tentokráte jsem vůbec nevěděl, co mám udělat k večeři. Nakonec z toho vznikl teplý těstovinový salát s pařenou zeleninou a cizrnou. Husto, hustě dobrý. Recept je níže. Když vám toho v lednici moc nezbývá, pak to co máte prostě smíchejte a kupodivu nakonec\nAutor: Unknown května 08, 2016\nŘekl bych, že poslední dobou hodně čtu nejrůznější literaturu tzv. populárně-naučnou, ezoterickou, atp. Tedy nejen ji, ale i články v časopise Meduňka, kde právě poslední, tedy květnové číslo, je věnováno "Lásce k sobě". A samozřejmě i článkům a videím na Internetu. V jednom z těchto zdrojů, nebo snad i ze všech dohromady jsem se dozvěděl, ... což jsem při tom pěkném úvodu akorát zapomněl, co jsem to chtěl napsat. Poučení pro příště: "vyprdnout se na kudrlinky a jít rovnou k věci". Na kudrlinky zbude času dost nebo se na něj totálně vykašlat. A! Už vím. Stačí se tím příliš nezabývat, nelámat si hlavu a doprčic, opět nekudrlinkovat. Prostě jsem se dočetl, že je dobré si napsat své denní úspěchy, byť by to byly sebenepatrnější věci, či události, prožitky, atp. Nebo či a nebo i věci, události nebo zkušenosti za které jsme ten den vděční. Prostě se obklopovat štěstím a radostí, byť nepatrnou. Samozřejmě v průběhu dne se nasbírají i blbosti a průsery,\nPo pátečním bosonohém obrušování plosek chodidel jsem si dal v sobotu trochu oraz. Nikoliv tak, že bych měl celý den nožky nahoře, ale obul jsem si opět tenisky. Nic se nemá přehánět a vše, co má nebo by mělo mít trvalejší charakter, chce svůj čas. Při obouvání jsem si všimnul dírek na patách, nikoliv u mých nohou, ale u tenisek. Mno, řekl jsem si, začínáš s bosochodectvím včas, ty už dlouho nevydrží. Alternativou k teniskám by mohly být jednoduché sandály zvané Huaraches, viz odkaz na jejich jednoduchou výrobu. http://xeroshoes.com/how-to-make-huaraches/ Po jednodenní pauze v obrušování plosek nohou a jejich přivykání pro jejich přirozenou uzemňovací funkci, jsem dnes opět vyrazil ven. Jak jinak, než nejprve v teniskách a až na vhodnějším místě šly dolů včetně neviditelných ponožek. A musím říct, že nastala zvláštní změna, neboť jsem cítil kdejaký kamínek, větvičku, skořápku a jiný přírodní "bordel" mnohem intenzivněji a musel jsem tentokráte i více zvolnit svoji chůzi.\nUž z vícero článků na webu jsem se dozvěděl, že je dobré si vést deník a psát to tak, jak to se to z hlavy sype a neopravovat, nemazat. Byť se může zprvu zdát, že jde o šílenosti a i třeba o vulgarity. Časem se člověk natolik uvolní, že je pak i zábavné číst a srovnávat původní zápisky s těmi pozdějšími. Tuším, že jsem o tom již nejen jednou psal, ale i jsem si deník založil, coby neveřejnou část blogu. A nyní se k němu opět vracím a již bez okolků zcela veřejně. Od "bodu zlomu", kterým nazývám mé nedávné rozhodnutí změnit, či začít splňovat své sny a touhy dříve nenaplněné, ať už z jakéhokoliv důvodu. Jedním z těch možných důvodů může být skutečnost, že se asi nemám tak moc rád, když plním přání jiných a zapomínám nebo upazaďuju sebe sama a svá přání. Je to možná trochu nelogicky pospojované, ale pomalé psaní ťukáním na klávesy v mobilu, ani nic jiného neumožňují a myšlenky jsou prostě rychlejší, než klikající ukazovák. Navíc jich je zpravidla mnoho. Zase tak moc ne\nDnes, vzhledem k pěknému počasí, jsem opět vyrazil ven naboso. Stále jsem nejprve vyšel v teniskách, které jsem ale brzo sundal a šel již bosky jak přes současné staveniště drážního tunelu, tak po starší, celkem hrubé asfaltové cestě mezi stávajícím kolejištěm a polem. A to jsem si ty nožky pořádně opíchal. Cesta byla fakt hrubá a pichlavá od droboučkého drceného štěrku a cítil jsem odezvu z nohou až v konečcích prstů na rukou a dokonce i v zubech. Ne, že by to bylo tak moc nepříjemné, jen to bylo podstatně jiné, než předchozí chůze na lesní poměrně hladké a měkké cestě. Zpět jsem šel již v teniskách, neboť jsem měl pocit, že tento povrch pro začátek stačil a nechtěl jsem si ty nohy totálně obrousit. Doma po umytí jsem si nohy promazal kokosovým olejem a pociťoval mírné pálení a našel jsem malý, krví podlitý puchýř.\n... měsíce a teprve dnes jsem vynesl nahromaděný plast z domácnosti do příslušné nádoby separovaného odpadu. Stále více a opakovaně používám papírové sáčky, které točím dokola, aniž by skončily po prvním použití v odpadu na papír. A své uplatnění našly i ty byť stále plastové, které beru s sebou do hypermarketu, kde se kvůli neprůhlednosti, či z jiného důvodu, nehodí ani látkové, ani ty papírové. Samozřejmě se mi ještě občas stane, že nemyslím a zaplatím :-) tedy, že není zbytí a musím odtrhnout nový plastový sáček, neboť jsem si zapomněl vzít zásobu těch stávajících a nebo mi něco trkne a jdu najednou nakupovat. Malý úspěch, také úspěch.\nOd úterka mám z knihovny vypůjčenu novou knihu od Vladimíra Kafky zvanou Život na živo a při čtení si současně vybavuju jeho slova, v rozhovoru s Jaroslavem Duškem v pořadu Duše K z divadla Kampa, kde říká, že mnohdy tělesně postižení lidé pomáhají těm, tak zvaně normálním lidem, s jejich zhroucenými životy, vlivem dnešní dravé a stále ne dost nažrané doby, resp. nenažraných psychopatů dle slov MUDr. Hnízdila. Ač jsem si to nemyslel, přec i na mne dolehla "úzkost" po té, co jsem se rozhodl udělat další změnu v mém životě na cestě k byť minimalisticky prostému, ale šťastnějšímu Já. V práci jsem po dlouhém půlročním váhání a rozhodování o správnosti či nesprávnosti rozhodnutí došel konečně k závěru, že takto už to dál nejde a musím se sebou začít něco dělat, bez ohledu na budoucnost, která teprve bude a kterou si ovlivním pouze vlastním vnitřním úklidem a hlavně klidem. Současné činnosti mě ale vůbec vnitřně neuspokojují a vykonávám je již nějak mechanicky bez nadšen


požár – lesní porost – SDH Brandýs nad Labem\nadmin 8. 9. 2016 9. 9. 2016 Komentáře nejsou povolené u textu s názvem požár – lesní porost\nPo půl osmé večer jsme vyjížděli k požáru lesního porostu u jezera Lhota. Oznamovatel viděl plameny v lese na druhé straně jezera. Na místě jsme se sešli s HZS Stará Boleslav a jednotkami SDH z okolních obcí – Sudovo Hlavno a Lhota. Vzhledem k malému rozsahu požáru nebyla naše pomoc potřeba. Teda na tomto místě, ale velitelem zásahu jsme byli odesláni k jinému lesnímu požáru v katastru obce Tišice. Zde už se naše pomoc, zejména voda z velkokapacitní cisterny, hodila. Přístup k místu požáru byl velmi komplikovaný, protože cesty lesem byli neudržované a pro velkou hasičskou techniku sjízdné jen s obtížemi, které se podepsali na vnějším vzhledu našich aut 🙁\n← Den otevřených dveří dopravní nehoda – Brandýs nad Labem →


Můžeme rozhánět rodiny u vánočního stromečku, hrozí britská policie - Novinky.cz\nNovinky.czKoronavirusMůžeme rozhánět rodiny u vánočního stromečku, hrozí britská policie\n31. 10. 2020, 9:58\nBritská policie zveřejnila plán, jak si poradit o Vánocích v případě, že budou domácnosti porušovat nařízení o setkání maximálně šesti lidí. Ačkoliv se policejní oddělení napříč Británií shodují, že nucený zásah v domácnostech je až na posledním místě, v případě nekázně občanů k tomu může dojít.\nV průzkumu, který provedla britská společnost YouGov, plánuje až pětina Britů během vánočních svátků nedodržovat vládní nařízení o setkávání maximálně šesti lidí, pokud tou dobou bude stále v platnosti.\nNa zveřejněná čísla reagovala policejní oddělení napříč Velkou Británií. „Vymáhání je sice vždycky až poslední možnost, ale bude použito tam, kde se nebude dát nic jiného dělat,” varovala třeba Jane Kennedyová, mluvčí policejního oddělení z hrabství Merseyside, ve kterém leží například téměř milionový Liverpool.\nBritský student chce žalovat policii. Překazila mu koronapártyKoktejl\nNa tom, že policejní síla bude použita až jako opravdu poslední možnost, se ostatně shoduje většina policejních oddělení, která o plánované situaci hovořila.\n„Chápeme, že svátky jsou obdobím, kdy chtějí být občané se svými blízkými a společně oslavovat. My ale musíme dodržovat zákony a nařízení. Každý má svoji roli, jak ochránit svoje okolí a snižovat riziko přenosu viru. Hlavní rolí policie zůstává domluva, prevence a motivování lidí, aby nařízení dodržovali,” uvedla ve svém prohlášení Národní rada policejních velitelů (NPCC).\n„Pokud ale budeme mít důvodné podezření, že se uvnitř koná setkání více než šesti lidí, a nezabere upozornění, pak policie zasáhne,” uvedl David Jamieson z policejního oddělení z hrabství West Midlands. Bez nadsázky by tak mohlo dojít k situaci, kdy policie bude rozhánět rodinné sešlosti u vánočního stromečku.\nNe všechna oddělení však ve svých prohlášeních hovořila o nejradikálnějších zákrocích. V hrabstvích jako Cumbria, Norfolk, Hertfordshire, Devon či Cornwall bude policie údajně postupovat citlivě. O rozhánění sešlostí v těchto hrabstvích nepadlo ani slovo.\nBudete letos slavit Vánoce v užším kruhu?\nAno, pouze v rámci jedné domácnosti\nNe, setkám se se širší rodinou či přáteli


Praha 13 ocenila vynálezce a vlastence Josefa Sousedíka - Pražský patriot\nPraha 13 ocenila vynálezce a vlastence Josefa Sousedíka\n28. července 2014 16:36\nStarosta městské části David Vodrážka 28. července ocenění slavnostně předal do rukou jeho syna Tomáše Sousedíka, který je občanem Prahy 13.\nJosef Sousedík (1894 – 1944) byl mimořádnou osobností meziválečného období. Pocházel z velmi chudých poměrů, ale svým technickým talentem a pílí se vypracoval a dosáhl významných úspěchů, zejména v oblasti elektrotechniky. Již v 26 letech přihlásil svůj první patent. Za celý život patentoval na 50 významných vynálezů, např. letadlo s kolmým startem, ale především elektrické motory, stroje a pohony kolejových a silničních vozidel.\nNejznámějším dílem Josefa Sousedíka, „Edisona z Moravy“, je benzinoelektrický motor pro rychlík Slovenská strela z roku 1936, který dosahoval rychlosti až 150 km/h. Vyvinul také elektromobil s hybridním pohonem, kterým předběhl dobu. Ve Vsetíně, kde prožil většinu života, založil elektrotechnický závod, v němž zaměstnával 300 lidí.\nByl ale také vlastenec a veřejně činný člověk. V letech 1927 – 1938 byl starostou Vsetína a zvelebil město i celý region Valašska. Hned po okupaci se zapojil do protifašistického odboje a založil odbojovou organizaci, ve které působilo až 2000 lidí. V roce 1944, jen pár dní před 50. narozeninami, byl při výslechu na gestapu zastřelen.\nKomunistický režim po převratu v roce 1948 označil Sousedíka za kapitalistu a třídního nepřítele, snažil se vymazat jeho existenci a perzekvoval jeho příbuzné. Teprve po roce 1989 se členové jeho rodiny dočkali rehabilitace a určité morální satisfakce.\nJméno Josefa Sousedíka bylo již opakovaně mezi návrhy na udělení Řádu Tomáše Garrigua Masaryka. V letošním roce udělení tohoto státního vyznamenání doporučil i Senát Parlamentu ČR.\n„Josef Sousedík byl zcela mimořádnou osobností a nesmí být zapomenut,“ říká starosta Prahy 13 David Vodrážka. „Byl nejen talentovaný a schopný, ale také velmi prospěšný pro společnost. To jsme chtěli připomenout udělením pamětní medaile. Bylo by nanejvýš vhodné, aby mu v roce 70. výročí jeho hrdinné smrti bylo uděleno také státní vyznamenání.“


MiG-21 a její transport :: Pohotovostní útvar VB\nÚvod > Fotogalerie - akce > MiG-21 a její transport\nOlomoucí v noci projela sovětská stíhačka, dopravu hlídali regulovčíci a VB\nStíhačka a konvoj jejích doprovodných vozidel vyrazil od olomouckého Leteckého muzea v městské části Neředín na kraji města před půl jednou ráno. Stroj je jedním z tamních exponátů, které provozovatelé muzea zachraňují pro svoji expozici a další nadšence do létání.\nKvůli nové výstavě o letectví nazvané S hlavou v oblacích ale bylo třeba letadlo přesunout do centra města k nákupní Galerii Šantovka. Tam nakonec MiG usadilo několik desítek mužů zhruba v půl druhé.\nOrganizátoři akce navíc vše pojali stylově a vytvořili naprosto hodnověrnou dobovou kulisu. Doprovod letadla totiž tvořilo blikající historické auto Veřejné bezpečnosti (pro mladší: tak se za vlády komunistů jmenovala policie) a vojáci či regulovčíci v dobových uniformách - někteří dokonce se samopaly přes ramena. Dále pak také staré vojenské sanitky a motorka. Samotné letadlo z roku 1975 táhla vojenská Tatra 813, takzvaný Kolos.\n„Když už se jede, tak ať je to se vší parádou,“ podotkl k doprovodu před odjezdem kolony Zdeněk Svobodník, jeden ze správců Leteckého muzea Olomouc.\nStíhačka jela do centra kvůli šířce po trase tramvají\nStíhačku na převoz podle něj poslední tři týdny intenzivně připravovalo kolem pěti lidí včetně jeho samého, přímo do jejího nočního stěhování do středu Olomouce se pak zapojily zhruba čtyři desítky nadšenců.\nOlomoucí projela stíhačka\n„MiG-21 MF je stíhací letoun, který bránil vzdušný prostor Československa a České republiky posledních čtyřicet let. Trochu jsme ho dali dohromady. Rozměry počítejme kolem 14 metrů na délku, 7 metrů a 15 centimetrů šířka a výška je zhruba necelé čtyři metry,“ shrnul Svobodník.\nLetoun je podle něj odlehčen, takže váží kolem 2,6 tuny. Největší starosti tak lidem z leteckého muzea nedělala při převozu hmotnost stíhačky, ale především její šířka. Kolona proto kopírovala trasu tramvají, vyhýbat se musela především ostrůvkům jednotlivých zastávek. Cesta se nicméně obešla bez sebemenších komplikací.\nVýstava zve i na simulátory či motor z havarovaného vrtulníku\nVýstava S hlavou v oblacích začíná v obchodní Galerii Šantovka v neděli 1. února a návštěvníky láká na řadu unikátních exponátů. Kromě MiGu ukáže vývoj vybavení pilotů od první světové války až po moderní éru, kokpity, letecké motory či trenažér D4 Link Trainer. Ten je jedním z posledních tří dochovaných trenažérů pro první generaci britských proudových stíhačů na světě.\nKromě toho ale na místě budou i reálné simulátory MiGu-21 nebo 3G trenažér pro simulaci stavu beztíže a dezorientace v prostoru, jež zažívají stíhací piloti či kosmonauti.\nDalším jedinečným exponátem je pak také motor z vrtulníku Mi-8, jenž je spojen s tragickou událostí z roku 1977, kdy po zřícení stroje zemřela Viera Husáková, manželka osmého československého prezidenta Gustáva Husáka. Ten poté nechal vrtulník zničit, destrukční četa ale motor ukryla a tak se zachoval.


Arabica robusta kyselost – Kovové konzole na police\nArabika a Robusta jsou pojmy, na které narazíte v kávovém světě dnes a. Arabiky obvykle vynikají svou aciditou (kyselostí), jsou chuťově . Bez kyselé chuti je káva popisována kávovými specialisty jako chuťově.\nCelosvětově nejznámější je Arabika, která roste ve vyšších. Robusta bývá velmi často používána ve směsích pro espresso; např. Přečtěte si, proč se dva nejrozšířenější druhy kávy, Arabika a Robusta, míchají a. Pro arabicu je typická její výrazná acidita (kyselost), je ale chuťově jemnější než robusta a pyšní se intenzivnějším aroma, je proto ideální pro přípravu .\nRobusta a arabica jsou dva pojmy, se kterými se každý milovník kávy. Existují dva základní druhy kávovníku – Arabika a Robusta. Dominikánská: Gurmánský zážitek je plný sladké chuti a nízké kyselosti. Spojením dvou druhů káv Arabica Robusta z Vietnamu a Indonésie vznikla jemná.\nArabika i Robusta pod sebou obsahují několik desítek konkrétních druhů. V chuti převládají kyselejší tóny, opět ale nelze říci, že takto chutnají . Od počáteční lehké a svěží kyselosti, přes lahodné ovoce až po čokoládu a oříšky. Směs tří Arabic a přiměřeného podílu Robusty, vytvořená z prvotřídních . Naše směs je navržena tak, aby neměla yysokou aciditu (kyselost).\nRobusta byva horci, arabica kyselejsi, potazmo stavnatejsi. Robusta, typická nádhernými velkými zrnky. Velký obsah kofeinu, prakticky žádná kyselost. Poměr Arabika Robusta je výbornou volbou pro ty, kteří nemají rádi v kávě kyselost, ale nechtějí se vzdát kvalit spojených s Arabikou. Vzhled a barva (pražených a mletých zrn).\nKyselost (chudá, jemná, příliš na povrchu). Drsná a štiplavá chuť této Robusty vás zaručeně postaví na nohy, a to nejen díky své . Robusta je méně náročná odrůda kávovníku. Obsahuje dvakrát více kofeinu než arabika.\nSametově jemná s tóny hořké čokolády, s bohatou krémou a minimální kyselostí. Arabica obsahuje mnohem menší procento kofeinu než Robusta. Co se týče chuti, tak Arabica vybočuje svojí kyselostí, ale .


K OBRATU ZAVELELA KATEŘINA PĚNKAVOVÁ Vítězné drama hodonínských stolních tenistek v Poháru ETTU :: Vlašim\nÚvod > K OBRATU ZAVELELA KATEŘINA PĚNKAVOVÁ Vítězné drama hodonínských stolních tenistek v Poháru ETTU\nK OBRATU ZAVELELA KATEŘINA PĚNKAVOVÁ Vítězné drama hodonínských stolních tenistek v Poháru ETTU\nNeuvěřitelný zápas. Stolní tenistky SKST Mart Hodonín byly dva míčky od prohry 0:3, ale předvedly dokonalé zmrtvýchvstání a po heroickém výkonu v prvním čtvrtfinálovém utkání Poháru ETTU nakonec zvítězily nad Postásem Budepešť 3:2.\nDlouho hodonínské stolní tenistky tahaly za kratší konec provazu a vypadalo to na černý pátek. Přitom chybělo málo a Renáta Štrbíková mohla české šampiónky dostat do vedení. V úvodní dvouhře měla v pátém setu mečbol. Jenže za stavu 10:9 zkazila servis a v koncovce se radovala Mercedesz Nagyvaradiová. Lenka Harabaszová proti Li Jiao mnoho šancí neměla, dnes třiačtyřicetiletá Nizozemka byla nad její síly. O chvilku později byl Hodonín na pokraji porážky. Na trojce hrající Kateřina Pěnkavová totiž prohrávala s Krisztinou Ambrusovou 0:2 a 5:9. Ale pak se děly věci. Domácí stolní tenistka předvedla nevídaný obrat, když z 5:9 otočila na 11:9 a následně ovládla i zbývající dvě sady. Hodonínské stolní tenistky ožily a s nimi i jejich příznivci. Následující souboj jedniček obou týmů byl bojem o každý balónek. Štrbíková měla špatné začátky setů, ale většinou se na velezkušenou soupeřku dotáhla. A když česká reprezentantka zvládla důležitou střední pasáž rozhodující sady, musela se dnešní oslavenkyně sklonit před hodonínskou oporou. Bylo vyrovnáno 2:2.\nDůležitý souboj jedniček nakonec vyhrála Renáta Šrtrbíková\nJakoby to drama v Hodoníně ani nechtělo skončit. Trumfy rázem držely domácí hráčky, zvlášť když v závěrečné dvouhře večera si Lenka Harabaszová dělala s Mercedesz Nagyvaradiovou dva sety co chtěla. Maďarka ale nekapitulovala, ve třetí sadě obrátila ze 7:9 na 11:9 a pro změnu ona utekla hrobníkovy z lopaty. Skvělé páteční představení nakonec rozhodla až pátá sada. V koncovce měly obě hráčky mečboly, Maďarka ten svůj promarnila pokaženým podáním. Pevnější nervy nakonec prokázala Lenka Harabaszová, která vyhrála 13:11 a v hodonínské MART Aréně se mohlo slavit.\nVítězná Lenka Harabaszová s rukama nad hlavou, vzadu smutná Nagyvaradiová\nLenka Harabaszová: „Byl to neuvěřitelný zápas. Bylo to jak na houpačce. Jsme moc rády, že se nám to podařilo vyhrát. Byly to ohromné nervy. Když Kačka prohrávala 0:2 a 5:9, moc jsme v obrat nevěřily. Ale Kačka dala ten správný impuls. Vytáhla zápas s Ambrusovou z kanálu a my jsme se pak s Bleškou přidaly. Moc nám pomohli diváci, celý zápas s námi žili, hnali nás dopředu. Odveta ale bude těžká. Očekávám, že to bude zase hodně vyrovnané.\nRenáta Štrbíková: „Určitě jsme si ten zápas představovaly jinak. Hlavně ten začátek, ten se nám vůbec nepovedl. Já jsem nečekaně prohrála první zápas a tím se to pro nás hodně špatně vyvíjelo. Pak Lenka prohrála s Li Jiao a bylo to 0:2. A když Kačka prohrávala 0:2 a 5:9, byly jsme úplně na dně. Větší hrob asi nemůže být. Kačka to ale naštěstí zvládla a to nás nakoplo. Vítězství 3:2 je cenné, ale je to výsledek, který dává šance na postup nám i Postásu. Je to stále otevřené.“\nKateřina Pěnkavová: „Dlouho jsem nemohla dostat do hry. Nic mi nešlo, už jsem to viděla černě. Pak jsem se ale nějak naštvala a začalo mi to z ničeho nic chodit. Hlavně, že jsme se ještě vrátily do zápasu a nakonec ho i vyhrály. Diváci jsou tady skvělí, dnes si to utkání pořádně užili, když jsme to otočily z 0:2 na 3:2. A každá dvouhra navíc byla na pět setů. Pro nás by bylo nepříjemné doma prohrát 0:3, to bylo po všem. Takhle šance na postup žije. Uvidíme, jak si s tím poradíme v odvetě.“\nAlena Vachovcová: „Škoda, že Renáta nedotáhla první dvouhru do vítězného konce. Její porážka nás dost zaskočila. Holky ale zabojovaly a zápas postupně otočily. Ale byly to nervy až do samotného konce. I v tom posledním utkání měla v pátém setu Nagyvaradiová za stavu 10:9 mečbol a zkazila servis. Jakoby nám to vrátila za Štrbíkovou. Byl to bláznivý zápas. Byly jsme sice dva míčky od porážky, ale kdyby Renáta porazila Nagyvaradiovou tak jsme mohly klidně i 3:1 vyhrát. Takhle sice máme vítězství 3:2, ale na sety je to pro nás hodně špatné. Znamená to jediné, na postup musíme v Budapešti vyhrát a to nebude nic jednoduchého.“\nRadost na hodoníské lavičce po vítězném míčku Lenka Harabaszové\nČtvrtfinálová odveta Poháru ETTU mezi Postásem Budapešť a SKST Mart Hodonín se hraje v maďarské metropoli už v úterý 19. ledna od 16:00 hodin.\nPohár ETTU žen 2015/2016\nSKST Mart Hodonín – Postás SE Budapešť 3:2\nRenáta ŠTRBÍKOVÁ – Mercedesz NAGYVARADIOVÁ 2:3 (-9,5,-8,4,-10), Lenka HARABASZOVÁ – LI Jiao 0:3 (-2,-4,-8), Kateřina PĚNKAVOVÁ – Krisztina AMBRUSOVÁ 3:2 (-6,-8,9,7,4), Renáta ŠTRBÍKOVÁ – LI Jiao 3:2 (-11,7,9,-9,6), Lenka HARABASZOVÁ – Mercedesz NAGYVARADIOVÁ 3:2 (-7,5,-9,-6,11).\nAktualizováno: 15. ledna 2016 ve 23:40 hodin


Kanaďan odsouzený v Číně za drogy k trestu smrti se odvolá - Novinky.cz\nNovinky.czZahraničníSvětKanaďan odsouzený v Číně za drogy k trestu smrti se odvolá\n15. 1. 2019, 6:19 – Ottawa/Peking • Aktualizováno 15. 1. 2019, 10:48\nKanaďan Robert Lloyd Schellenberg, kterému čínský soud v odvolacím procesu v pondělí zpřísnil trest za pašování drog na hrdelní, se proti rozsudku odvolá. Informovala o tom v úterý agentura Reuters s odvoláním na Schellenbergova právního zástupce. Kanadský premiér Justin Trudeau verdikt kritizoval a označil jej za „svévolný”.\nKanaďanův obhájce Čang Tung-šuo oznámil, že se jeho klient odvolá. Soud podle něj neměl zvyšovat trest, protože nebyly předloženy žádné nové důkazy: „Čínské zákony stanovují, že zpřísnit trest při odvolání je možné jen tehdy, když se objeví nové důkazy.” Obhájce Čang kromě toho poukázal na rychlost odvolacího procesu, kdy soud rozhodl o absolutním trestu během jediného dne.\nSchellenberg byl zadržen už v roce 2014. Podle stanice BBC byl Kanaďan obviněn z toho, že plánoval z Číny do Austrálie přepravit 227 kilogramů metamfetaminu. V roce 2016 ho soud potrestal 15 roky vězení za spolupachatelství při pašování drog. Loni v prosinci dal odvolací soud za pravdu stížnosti prokuratury na to, že uložený trest je příliš mírný, a nařídil nový proces. V něm nyní padl absolutní trest. [celá zpráva]\nČína ukládá svévolné tresty smrti, varuje Kanada\n„Nejsem pašerák drog. Do Číny jsem přijel jako turista,” řekl Schellenberg podle agentury AFP před vynesením rozsudku.\n„Jako vláda jsme extrémně znepokojeni, stejně jako by měli být všichni naši zahraniční přátelé a spojenci, že se Čína rozhodla začít svévolně udělovat trest smrti... jako v tomto případě,” řekl podle agentury Reuters premiér Trudeau.\n„Je to hrozivá, nešťastná, srdcervoucí situace,” sdělila BBC Schellenbergova teta Lauri Nelsonová-Jonesová. „Potvrdily se ty nejhorší obavy. Nejde si ani představit, co pociťuje a co se mu honí hlavou,” dodala.\nOdveta za zadržení ředitelky firmy Huawei?\nO novém procesu, který trval jediný den, se rozhodlo až poté, co Kanada ve Vancouveru na žádost USA zadržela 1. prosince 2018 finanční ředitelku firmy Huawei Technologies Meng Wan-čou, protože je podezřelá, že firma obcházela americké sankce na Írán. [celá zpráva]\nČína od té doby zadržela několik Kanaďanů včetně bývalého kanadského diplomata Michaela Kovriga a podnikatele Michaela Spavora. Peking popírá, že by je využíval k nátlaku na Kanadu v případu ředitelky Meng, ale v Kanadě jsou přesvědčeni, že přesně to dělá.\nMluvčí čínského ministerstva zahraničí Chu Čchun-jing znovu vyzval k propuštění manažerky Huawei. V reakci na případ Kanaďana Schellenberga odsouzeného k trestu smrti mluvčí čínské diplomacie prohlásila, že Peking je „velmi nespokojen s nezodpovědnými výroky” kanadského premiéra Trudeaua, a apelovala na Kanadu, aby respektovala čínskou suverenitu.


Operace křečových žil - EVLT | Institut lékařské kosmetiky České Budějovice\nHomeOperace křečových žil metodou EVLT (endovenózní laser terapie)\nOperace křečových žil metodou EVLT (endovenózní laser terapie)\nOdstranění křečových žil metodou EVLT (endovenózní laser terapie)\nOnemocnění křečových žil na dolních končetinách patří k civilizačním chorobám, které postihuje více než polovinu populace. Více než každý druhý občan naší země má problémy s křečovými žilami.\nKřečové žíly jsou výrazným kosmetickým defektem. Nicméně kosmetické změny jsou pouze prvním příznakem celkového onemocnění žilního systému na dolních končetinách. Posléze se objevují další, většinou již závažnější projevy choroby. Jsou to pocity tlaku na dolních končetinách, tzv. „těžké nohy,“ kdy nemocný pojednou pociťuje ztrátu lehkosti chůze či běhu, má pocit únavy a objevují se i křeče.\nK nejmodernějším a pro pacienta nejšetrnějším metodám v léčbě uvedeného onemocnění patří operace křečových žil pomocí laserového paprsku. Laserové vlákno se zavede z třísla do nitra rozšířeného varixu na zvláštním zavaděči. Laserový paprsek postiženou žílu tepelně zničí. Celková délka tohoto zákroku je asi 1 hodina, poté pacient ihned odchází domů pouze s elastickým obinadlem, které stahuje operovanou končetinu po dobu 1 týdne. Jedná se o zcela nový přístup v léčení této choroby, který se provádí zásadně ambulantně v lokálním znecitlivění. Ve srovnání s klasickou metodou prováděnou v celkové anestezii, kdy je postižená žíla vytržena z žilního systému a následuje několikaměsíční rekonvalescence, je rekonvalescence po operaci asistované laserem v podstatě nulová. Nesrovnatelný je i kosmetický efekt, na rozdíl od klasické metody, po které zůstává několik viditelných jizev na bérci, po operaci varixů laserem je zjizvení minimální.\nOperační zákrok vč. převazů a pooperačních kontrol 19.000,-


Přes přepážku (význam, příklady) | Nejlepší 2 typy OTC\nOver the Counter (OTC) Význam\nOver-counter kontrakty, populárně známé jako OTC kontrakty, jsou finanční kontrakty, které nejsou obchodovány výměnou nebo standardizovanou dohodou, ale jsou obchodovány dvoustranně mezi účastníky za podmínek vzájemně sjednaných smluvních podmínek.\nDruhy OTC kontraktů\nSmlouvy na přepážce lze rozdělit do 2 širokých kategorií:\n# 1 - Podle typu účastníků trhu\nÚčastníci klientského trhu: Jedná se o smlouvy, ve kterých se obchodníci a klient dostávají do dvoustranné smlouvy a ceny za ně se získávají prostřednictvím burz. Většina z těchto smluv se provádí elektronicky.\nÚčastníci mezi dealery: Jedná se o derivátové smlouvy mezi dvěma velkými dealery jménem jejich klientů. Ceny těchto kontraktů jsou nejčastěji stanoveny na základě hledisek k podkladové komoditě a jsou předány dalším prodejcům v krátkém čase.\n# 2 - Na základě typu derivátových smluv\nOTC kontrakty lze dále klasifikovat na základě podkladové komodity nebo finančního nástroje následovně:\nDeriváty úrokových sazeb: Smlouvy o derivátech úrokových sazeb jsou hlavně deriváty úrokových sazeb založené na pohledech na aktuální a předpokládané úrokové sazby a cenu odpovídající benchmarkům jako LIBOR, pokladniční poukázky atd.\nMěnové deriváty: Pojmy jako měnové swapy jsou často největší částí OTC derivátů a jsou sjednávány mezi velkými institucionálními hráči, aby se vyrovnalo jejich měnové riziko. Nejoblíbenější z nich jsou měnové swapy USD / GBP a většinou se jedná o účastníky ze 2 hlavních finančních center - New Yorku a Londýna. Tito jsou také známí jako forexové deriváty na finančních trzích.\nKomoditní deriváty: Tyto OTC kontrakty se obchodují pro komodity jako zlato, ropná měď, zemní plyn, elektřina. Jedná se o nejobtížnější cenu z důvodu složitosti, jako jsou náklady na skladování, náklady na doručení atd. Mohou být dále rozděleny do agri OTC kontraktů (na základě komodit Agri) a neamerických kontraktů (většinou zahrnujících základní kovy).\nÚvěrové deriváty: Tyto smlouvy jsou založeny na úvěrovém riziku třetí strany, což je v zásadě pohled na to, zda bude třetí strana v určitém časovém horizontu selhat nebo ne. Představují dvě hlavní kategorie - swapy úvěrového selhání (CDS) a úvěrové dluhopisy (CLN).\nAkciové OTC: Nejjednodušší z těchto OTC kontraktů jsou akciové OTC kontrakty zahrnující opce, futures a swapy.\nPříklad přepážky (OTC)\nPojďme si vzít příklad přes kontrakt (OTC).\nZvažte leteckou společnost, která chce zajistit své riziko zaujetím pozic u smluv o ropných derivátech. Letecká společnost může nakupovat ropné futures z trhu, ale burza by jim poskytla pouze standardizovanou smlouvu na 1 měsíc, 1 rok, 5 let nebo 10 let. Společnost však musí zajišťovat pouze 120 dní. v takovém případě si mohou buď zakoupit 1měsíční kontrakt a převést se na další čtyři měsíce, což povede k transakčním nákladům, nebo si mohou koupit OTC kontrakt s jinou stranou a přidat další přizpůsobení a také ušetřit na transakčních nákladech.\nVýhody přepážky (OTC)\nNěkteré z výhod mimoburzovního obchodu (OTC) jsou následující:\nPřizpůsobení: OTC smlouvy jsou přizpůsobené smlouvy mezi dvěma stranami. Mohou být přizpůsobeny a vyjednány mezi dvěma účastníky trhu tak, aby vyhovovaly jejich individuálním potřebám a vyloučily nežádoucí hluk. Takové přizpůsobení nelze zajistit prostřednictvím fondů obchodovaných na burze nebo smluv prostřednictvím centrálních protistran.\nLepší zajištění: Tato výhoda souvisí s výše uvedeným bodem, protože lepší přizpůsobení pomáhá finančním institucím lépe řídit svá rizika, protože se zaměřují na své individuální potřeby, čímž se stávají dokonalým nástrojem pro zajištění rizika.\nBezpečnost před operačním rizikem: Jelikož OTC smlouvy zahrnují pouze dvě finanční instituce, nejsou ovlivněny žádným operačním rizikem, které by mohlo vzniknout v případě, že existuje jejich prostředník, jako je burza. Historie ukazuje, že neočekávané katastrofické události na trhu vedou k operačnímu riziku, které by mohlo vést k obrovské ztrátě investorů. Tomu se lze ve OTC kontraktech úplně vyhnout.\nMéně administrativních nákladů: pro menší společnosti jsou OTC smlouvy velmi užitečné, protože tyto firmy mohou být malé a nemohou splňovat kritéria pro zařazení na seznam předepsaná burzami. Proto se tyto malé firmy mohou soustředit na základní finanční podmínky smlouvy, aniž by si museli dělat starosti s administrativními a jinými režijními náklady.\nNevýhody Over the Counter (OTC)\nNěkteré z nevýhod přes přepážku (OTC) jsou následující:\nÚvěrové riziko: Největší nevýhodou mimoburzovních smluv je související kreditní riziko. Jelikož se jedná o dvoustrannou smlouvu, neexistuje právní závaznost dodržovat podmínky smlouvy a obě strany jsou vázány pouze svou pověstí. Na rozdíl od kontraktů obchodovaných na burze se kolaterál a marže počítají na základě vzájemného vyjednávání a nejčastěji nejde o klíčový termín smlouvy, kterého se strany obávají při zahájení OTC. Proto v takovém případě, kdy je marže nízká a hodnota kolaterálu klesá, čelí strana, která je v penězích, úvěrovému riziku, konkrétně úvěrovému riziku protistrany, protože druhá strana by mohla splácet celou platbu nebo konkrétní splátku.\nNedostatečná transparentnost: Vzhledem k tomu, že OTC smlouvy jsou dvoustranné smlouvy, smluvní podmínky nejsou zveřejňovány trhu, ai když jsou zveřejněny, jsou tak složité a relativní, že je obtížné odhadnout ocenění. Regulační orgány proto tyto smlouvy vždy sledují bystrým pohledem.\nRiziko: OTC deriváty jsou velmi riskantní nejen pro strany zapojené do smlouvy, ale také pro celkový finanční trh. Může to znít legračně, ale nezajištěné nebo zajištěné smlouvy OTC byly zodpovědné za velkou depresi roku 2008, která byla považována za největší ekonomickou recesi za posledních 70 let.\nSpekulace: OTC derivátové smlouvy z důvodu nedostatečné transparentnosti a vzájemně sjednaných podmínek jsou velmi náchylné ke spekulacím, které zase vedou k vážným problémům s integritou trhu - což je opět důvodem k obavám regulačních orgánů.\nDůležité body o přepážce (OTC)\nNěkteré z důležitých bodů přes přepážku (OTC) jsou následující:\nMechanismus obchodování s OTC smlouvami je zcela odlišný. Vyjednávají je přímo prodejci po telefonu nebo prostřednictvím růžových listů a OTC vývěsky.\nOTC kontrakty pomáhají obchodovat s nástroji, které by jinak byly pro investory nedostupné, a otevírají tak investorům nové cesty.\nKontrakty přes přepážku jsou vysoce likvidní kvůli absenci standardizace. Proto ve scénářích, kdy je třeba znovu sjednat podkladovou smlouvu nebo ji znovu prodat třetí straně, je velmi obtížné vést k velkému riziku pro protistranu.\nTrh s OTC deriváty je obrovský a je nedílnou součástí dnešních finančních trhů. Rychle rostly z důvodu zvýšeného finančního povědomí a zdokonalení technologie od 80. let do počátku 2000. Mohou být efektivní při zajišťování rizika, ale potřebují přesnost, protože pokud nebudou řádně spravovány, mohou vést ke katastrofickým událostem.


Lžou nám, lžou - Blog iDNES.cz\n6. 11. 2015 22:49:33\nEvropští představitelé nám říkali, že je třeba tvrdě trestat pašeráky lidí. A pak se sami této role ujali a každodenně organizují celé transporty nelegálních imigrantů od hranic k hranicím. A policisté na hranicích, místo aby konali své povinnosti, pomáhají s ilegálním přechodem hranice.\nNapřed nám vtloukali do hlavy, že maďarský plot je špatné a xenofobní řešení, které nemá v Evropě co dělat. I když už předtím plot evidentně fungoval pro ochranu Španělska a také řecko-turecké pozemní hranice. Španělé a Řekové nebyli příliš za plot kritizováni. Maďaři ano. Pak o plotu začali uvažovat Rakušané, Slovinci i Němci. Kritika v jejich případě byla již jen plytká. Není to dvojí metr?\nNapřed německá kancléřka prosadila na unijní úrovni dobrovolně nedobrovolné kvóty na rozdělení ilegálních imigrantů, kteří byli nazvání paušálně uprchlíky, aby vůbec bylo možno dostatečně pokroutit evropské právo. Tím způsobila mnoha státům EU trable. Poté ta samá "Je suis Angelika" dala k ledu dublinské ujednání a reálně pozvala do Německa Syřany & spol. Tím způsobila mnoha státům EU dalekosáhlé problémy. Ještě poté prosadila na unijní úrovni nedobrovolné kvóty na přerozdělení. To jsou další problémy.\nŘíkali nám zprvu, že rozdělí 40 tisíc ilegálních imigrantů, které nazývají paušálně uprchlíky, a to z Řecka a z Itálie. Za pár měsíců to už bylo 160 tisíc. Navíc teď již se jedná o rozdělení ilegálních imigrantů i ze Švédska:\nAle vážně: dle mne zcela záměrně hovoří unijní představitelé jen o době do konce roku 2017. Protože hlavní vlna v rámci slučování rodin přijde až potom. Proč? Protože Němci nově po dva roky neumožní slučování rodin těm, kdo dostanou "jen" tzv. dodatečnou ochranu, nikoliv azyl. A co bude pak? V roce 2018 a dále? Slučovat se pak už samozřejmě zase bude, tudíž můžeme očekávat pro rok 2018 začátek další vlny, tentokrát rodinné. Rozložení či posun v čase - to je varianta známé salámové metody prosazení nepopulárních opatření proti vůli naštvaných lidí. Následný příjezd rodiny toho, kdo v Německu získá dodatečnou ochranu, přidá k původnímu počtu těchto lidí šestinásobek. Tři miliony nám pak v roce 2018 vyjdou už i jen na Německo samotné.\nPořád nám tvrdí, že ta opatření na omezení imigrace přijatá na tom a tom vrcholném setkání ohledně ochrany vnějších hranic (např. potápění prázdných lodí pašeráků), či schválená tou a tou komisí ohledně navracení ekonomických imigrantů, nebo předložená tím a tím německým ministerstvem ohledně zpřísňování podmínek pro žadatele o azyl (např. tranzitní zóny na hranicích), určitě zaberou a tok imigrantů se zbrzdí. Ale není tomu tak. Ta účinná opatření nejsou uváděna do praxe, jen se o nich na německé nebo evropské úrovni bezvýsledně tlachá. Imigrační vlna neztenčenou silou pokračuje, a to i přes přicházející zimu. Nyní už mnozí přiznávají, že prý je nutno až do února 2016 počítat s 5 tisíci ilegálními imigranty každý den. Zima nezima.\nŘíkali nám, že Turecko není na vstup do Unie připraveno a předvstupní rozhovory byly u ledu. Nyní však náhle Turecko drží v ruce vysoké trumfy, jezdí se tam s prosíkem, a unijní představitelé nás budou přesvědčovat, že je třeba Turecku platit ročně tři miliardy euro za násilné zadržování imigrantů (ó, jak pokrytecká morálka - při vědomí toho, že mají plná ústa humanismu), zavést s ním bezvízový styk a urychlit s ním vstupní rozhovory do EU.\nPředseda komise Junckers po nás vyžaduje evropskou solidaritu - přijímání přerozdělovaných ilegálních imigrantů. To je jeho návrh řešení krize - homogenizace rozložení ilegálních imigrantů v Unii. Ale proč bychom měli být solidární v této obtížné věci? Když jsme před několika lety chtěli, aby s námi byla Unie solidární v relativní maličkosti - ve chvíli, kdy nám Kanada zavedla víza - nebyli jsme Unií vyslyšeni.\nI kdybychom chtěli být solidární, nelze to bez řádné rozvahy. Kde jsou bezpečnostní, ale i sociologické analýzy důsledků? Jedinou sociologickou analýzu, kterou jsem slyšel, pronesl předseda evropského parlamentu Schulz, když prohlásil "To vlastně nemůže být žádný problém mezi 570 miliony obyvateli EU rozdělit tyto lidi". Howgh.\nJenže limity jistě existují. Už i extrémně tolerantní Švédsko, které očekává letos mezi 160 a 190 tisíci imigrantů, jich začíná mít plné zuby. A zcela jistě existují i bezpečnostní rizika.\nLéta nám tlačili do hlav tzv. vzdělanostní ekonomiku. Chváleny byly ty státy, které měly maximum vysokoškolsky vzdělaných občanů. A nyní nám ti samí lidé řeknou, že potřebujeme naopak více nekvalifikované pracovní síly z řad ilegálních imigrantů. Ta že nám zachrání ekonomický růst. Předseda komise Juncker dokonce Německu prognózuje, že bude z imigrační vlny profitovat. Tak kdy měli pravdu? Před nedávnem nebo nyní? Nebo vůbec nikdy? Nebo je snad záměrem, aby starousedlíci byli všichni vysokoškoláci a na ně otročili nevzdělaní imigranti?\nEurofederalisté (ať již otevření nebo skrytí) jako Schulz, Mogherini, Avramopoulos, Hahn, Juncker, Tusk, Merkelová, Hollande - ti všichni jsou přes chyby, neúspěchy či nečinnost stále na svých postech a my nemáme nejmenší vliv na to, zdali tam zůstanou i nadále.\nAutor: Pavel Strunz | pátek 6.11.2015 22:49 | karma článku: 43.28 | přečteno: 2796x


Vyprávění tety ze Štokravy\nKdo by si nechtěl tuhle hru zahrát s pralinkami, které se neroztečou, neušpiní ubrus či prsty a vydrží po celá léta?\nV mých pohádkách pralinky ožívají a jak vidíte, dokonce si hrají, je to pro ně naprosto přirozené. Klasické Člověče, nezlob se jsem si tedy přizpůsobil protože tak to postavičky z mých pohádek chtěly. A samozřejmě to vyplynulo i z tvorby mé manželky, která se také nechává inspirovat čokoládou, marcipánem a jinými dobrotami, když vytváří šperky a jiné dárky. Při pohledu na její makety pralinek inspirace prostě nemohla nepřijít.\nNeznáte-li mé pohádky, a rádi byste se s nimi seznámili, na adrese VYPRAVENI.TETYZESTOKRAVY.CZ jsou příběhy rodinky Pralínkovic, tak si počtěte :).\nA jestli nemáte internet, napište si o ně!\nJak to bylo s naším člobrděm\nNuže, milánkové, nyčko bych vám tedy měla vlastně vyprávět, jak to bylo s tím člobrděm.\nS Paulou, mojí sestřičkou, jsme často hrávaly Člověče, nezlob se. Vzadu za kvelbem. Většinou takhle přes poledne, když bylo na ulici vymetýno, zákazníci nechodili a vlastně, celé město, jakoby si po obědě dalo šlofíka. Tak to jsem vám já, no a nebo Paula, stáhla roletu krámu, jen tak do půlky, aby se vědělo, že máme půldenní přestávku a uvelebily jsme se vzadu v sednici. Sestřička ze šuplíku vytáhla krabici, vyndala z ní desku na hraní, modré figurky pro sebe, žluté pro mě a daly jsme se do hry.\nČlověče, nezlob se jsme milovaly.\nPři hře jsme nedokázaly hlídat čas a ten letěl opravdu rychle. Abychom se nezdržovaly, první nasazení jsme vždycky udělaly bez šestky a do toho. Často jsme ani nestihly dohrát a už jsme museli zase otevírat krám. To víte, poledne je rychle pryč a jednou si přišla třeba paní Štindlová pro paličku na maso, jindy třeba pan Wasserman pro ocílku nebo slečna od Toningerů pro patentní kolíčky na prádlo. Inu obchody se hýbaly a my si musely hru nechat na poslíž. Nedohraná hra zůstala na stolečku; tak jak jsme od ní odešly a vrátily se zase příště.\nA jednou vám, takhle už navečer, Paula byla na pouti v Mariazell, zavřela jsem krám a šla dozadu, že si udělám kávičku a spočítám tržbu za celý den. Jen jsem vzala za kliku, zaslechla jsem ze sednice chichot. Pralínkovic! pomyslím si. Ta povedená belgická rodinka pralinek.\n„Teda, ty jsi.“ slyšela jsem naoko fňuknout Květinku\n„Přece jsem řekl, ‚Pralinko, nezlob se‘, to zas byl František. „nemůžu za to že mi padla trojka“.\nA Květinka se rozesmála. „Stejně mám vždycky štěstí. Padne mi šestka, nasadím a doženu tě. A nakonec vyhraju.“\nNo, co vám budu povídat. Stála jsem tam za těmi dveřmi jako přikovaná, dívala se, jak tam Pralínek a Pralinka s Františkem a Albertkou hopkají po stole, poslouchala jsem ty belgické bonbóny, jak hrají naše Člověče nezlob se a žasla nad tím nápadem.\nDruhý den jsem nemohla dospat. Hned ráno jsem vám letěla k cukráři panu Weselému pro bonboniéru. Sestřička přijede a hned si zahrajeme Pralinko, nezlob se.\nAž později jsem se od Pralínka dověděla, že v Lovani Pralínkovic tuhle hru hrály s Mistrem Fouquetem, který ji také vášnivě miloval.\nNo, to je o Pralinko, nezlob se asi tak všechno. Teď si přečtěte pravidla, jak jsme to hrály my - já a Paula a také Pralínkovic, jestli tedy chcete. Nebo prostě hrejte po svém…\nNo a kdo vůbec neznáte historii téhle rodinky živých pralinek, nechte si ji vyprávět.\nObjednávejte telefonicky (601 157 671), nebo na adrese info@hagia.cz


Hravě žij zdravě 2010 - VašeDěti.cz\nHravě žij zdravě 2010\nS přicházejícím podzimem odstartoval již čtvrtý ročník internetového vzdělávacího kurzu zdravého životního stylu Hravě žij zdravě, jehož odborným garantem je i letos Poradenské centrum Výživa dětí. Kurz již několik let oslovuje stovky pedagogů, vychovatelů a především tisíce žáků českých základních škol. Cílem kurzu, jehož stěžejní částí jsou čtyři lekce a Deníček, je edukace dětí a mládeže v oblasti zdravého životního stylu. Informace o kurzu jsou k dispozici na www.soutez.hravezijzdrave.cz.\nZ průzkumu realizovaném v roce 2009 občanským sdružením Hravě žij zdravě vyplynulo, že polovina školáků sportuje maximálně dvakrát týdně a pouze 6 % dětí tráví svůj volný čas s rodiči. Neaktivní děti jsou přitom vystaveny vysokému riziku rozvoje obezity. V prevenci dětské obezity má vynikající výsledky kognitivně behaviorální terapie navržená Ivou Málkovou a do teorie převedená v rámci sdružení Stob. „Princip kognitivně behaviorální terapie spočívá v hravém, zábavném a tedy motivujícím předávání informací (například o výživě a dalších oblastech zdravého životního stylu), zahrnuje nácvikové metody opakování, učení a tréninku a vede k postupným změnám v chování, myšlení i emocích,“ vysvětluje Mgr. Jana Divoká z občanského sdružení Hravě žij zdravě a dodává, „na základě kognitivně behaviorálního přístupu byl vytvořen projekt Hravě žij zdravě, jehož stěžejní aktivitou je internetový kurz“.\nSoutěžní internetový kurz Hravě žij zdravě má za úkol vysvětlit dětem důležitost jednotlivých denních jídel, naučit je správně jíst i kulturně stolovat. Sleduje také pohybovou aktivitu dětí a snaží se motivovat je ke zkrácení času tráveného u televize nebo počítačových her. Primárně je určen žákům pátých ročníků základních škol, kteří mají šanci soutěžit o hodnotné ceny, nesoutěžně se však do něj mohou zapojit i žáci jiných ročníků.\nV letošním roce jsou pro nejšikovnější třídní kolektivy páťáků připraveny zajímavé ceny. Podmínkou pro získání výletu s oficiálním dopravcem Českými drahami a překvapením od internetového portálu Kudy z nudy je v jednotlivých soutěžních lekcích nasbírat jako třída nejvíce bodů za splněné úkoly. Registrace do soutěžní části kurzu bude ukončena 3. 12. 2010, soutěž jako taková 31. 12. 2010. Nesoutěžně kurz probíhá po celý rok.\nZapojte se i Vy a udělejte něco pro svůj zdravý životní styl.\nStarší článek Proč jsem jako otec pro své dítě tak důležitý?\nNovější článek Co byste měli vědět o zádech


AnaFin.cz pou¾ívá pro svou správnou èinnost takzvané cookies. Jedná se o bì¾nì pou¾ívanou technologii na vìt¹inì webù. Cookies jsou malé soubory, které si webová stránka ukládá ve Va¹em prohlí¾eèi, aby si zapamatovala rùzné potøebné informace o Va¹í náv¹tìvì.\nZákon o elektronických komunikacích s úèinností od 1. 1. 2022 vy¾aduje, abychom k pou¾ívání cookies mìli Vá¹ souhlas. Na Va¹em soukromí nám zále¾í, proto Vás o tento souhlas ¾ádáme a budeme rádi, pokud nám ho udìlíte. Nastavení cookies pro AnaFin.cz si mù¾ete upravit na této stránce.


thajské lucerny štěstí\nOpět se evidentně jedno o thajské lucerny štěstí - vice info na www.lucerny.cz\nTo tam lítaly\nty červené kroužky?\na potom sa\nčudujeme, ako sa mohol ten les, alebo lúka len tak sama zapáliť ?!\n.. no v Thajsku to posilaj na more..\n..to me prijde jaktakz normalni.. doufam,ze to po sobe pousteci uklizej.. je to stejne jak s psomilama...\nTen napad se mi libi. Pokud je to z materialu ktery se na zemi rozlozi a nebudou z toho akorat odpadky, tak to urcite zkusim.\nMimozemštané už nikdy nepřijdou\n...protože Paroubek proti nim tvrdě zakročil\ntajemné setkání třetího druhu\nTak za prvné to není "tajemné" setkání, ale "blízké". A v tomhle případě navíc nejde o třetí druh, ale o první.\nRe: tajemné setkání třetího druhu\n... teda přesněji by byl, kdyby to bylo opravdu UFO.\nmodel horkovzdusneho balonu\nJeste loni po pozaru vystaviste tady redaktori informovane citovali jednoho z prihlizejicich, ze vystaviste mozna zapalil "model horkovzdusneho balonu, asi 2metry vysoky" :D\njsou bezpečnostní pokyny: http://www.lucerny.cz/lucerny/11-BEZPECNOSTNI-POKYNY.\nNěkteré jsou vyloženě legrační: V případě vypouštění více než 50 luceren najednou, je nutné předem požádat o povolení příslušný úřad. ( asi letecký úřad?)\nNebo: Použití těchto luceren je v celé Evropské unii na vlastní nebezpečí a vlastník zodpovídá za případné škody. V případě hromadného vypouštění je doporučeno informovat se na místní Policii, zda nemůže dojít k narušení veřejného pořádku.\n(to budou policajti koukat !). A dále: Při dodržení těchto bezpečnostních pokynů a návodu k použití je riziko požáru, zranění či jiného nebezpečí velmi nízké. Přesto buďte připraveni, a pokud můžete, mějte na blízku lékárničku, hasící přístroj či deku. Většina soukromých pojištění zahrnuje pojištění pro vznášející se objekty do 5 kg. Pro více informací se obraťte na svou pojišťovnu. (Ty budou taky koukat!).\nNěkdy to však vypadá, že přišli a sedí v parlamentu.\nRe: Mimozemšťané nepřišli\nKdyby jen tam.\nNo já jen, že jeden chtěl s nimi dokonce hlasovat.\nZvalste v lete v obdobi sucha je vypusteni balonu se zapalenou svickou, ktere potom muzou pristat/spadnout kdekoliv skutecne inteligentni zabava ;o)\nRe: Genialni zabava\non ten plamen napřed zhasne a až pak ten balón spadne, ale faktem je, že náhoda je vůl\nPozor, na letajici baliky se slamou!\nPrincip "bezpečnosti" je opravdu jednoduchý: Pokud kapsle (kolečko z lisovaného papíru napuštěné hořlavinou) hoří, lampion stoupá (kapsle hoří většinou 5 až 15 minut). Teprve až zhasne, klesne dolů. Bezpečné je to v případě, že je lampion vypouštěn na otevřeném prostranství a za bezvětří, aby bez kolize stihl spolehlivě vystoupat výš než stromy, domy, stožáry a další překážky. Viděl jsem však i vypouštění mezi paneláky, kde lampiony těsně "lízaly" balkony domů, i v parku, kde se proplétaly mezi stromy. Obojí je nejen na pár facek, ale také na pořádnou pokutu za obecné ohrožení.\nna to aby to byl dokonaly PR článek chybí dole odkaz na nákup těch balónů\noni jednou přijdou


Vatikán. Lidem se někdy zdá, že křesťanství omezuje svobodu člověka a je překážkou na cestě ke štěstí. Ve skutečnosti je tomu naopak. Právě křesťané jsou skutečně šťastní. Zdroj jejich radosti je totiž v Bohu samém – píše Benedikt XVI. mladým v poselství ke Světovému dni mládeže. Letos se slaví na diecézní úrovni právě příští neděli. Jeho heslem jsou slova z Listu sv. Pavla Filipanům: „Radujte se vždy v Pánu“.\nPapež začíná své poselství připomínkou malých každodenních radostí, které mohou být nejrůznější: od přátelství a rodinný život přes osobní úspěchy až po dobrou knihu nebo zajímavý film. Posledním zdrojem každé radosti je však Bůh sám, píše Svatý otec. Varuje také, že radosti všedního dne zpravidla pomíjejí a někdy mohou být dokonce nepravdivé. Lidské srdce ale touží po radosti hluboké a trvalé. A tu nachází jedině v Bohu, v Jeho Synu, který přišel na svět právě proto, aby Jeho radost byla v nás a aby byla úplná, připomíná papež Ježíšovými slovy z Poslední večeře.\nBenedikt XVI. pak mluví o tom, co křesťanskou radost posiluje. Jmenuje liturgii, prohlubování víry, svědectví lásky nebo společenství Církve. Připomíná také, že křesťanská radost může trvat i ve chvílích zkoušek. Jako příklad cituje Pier Giorgia Frassatiho nebo Chiaru Badano, kteří díky víře neztráceli radost ani ve chvílích utrpení a obtíží. Křesťané jsou vskutku šťastní lidé, kteří vědí, že jsou vždy v Božích rukou – píše Benedikt XVI. v letošním poselství ke Světovému dni mládeže..\nCelý text poselství Svatého otce mladým je možné nalézt zde .