La marca de cervesa fa un gir perquè el vincle amb Catalunya es limiti a la cultura i la llengua i engega un pla d’expansió per Espanya\nLa cervesa Moritz va renéixer el 2004 ignorant els escèptics que li auguraven poc recorregut en un sector com el cerveser, tan saturat de grans empreses. L’empresa va fer una aposta a tot o res. El seu objectiu: erigir-se com la marca catalana per antonomàsia i crear vincles emocionals amb Barcelona, on havia nascut el 1856, per fer forat al mercat. Va apostar per viure la catalanitat amb un punt provocador en campanyes que, en alguns casos, feien gestos força explícits a favor del procés sobiranista català. És el que Albert Castellón, l’antic director general de la companyia i ideòleg d’aquesta estratègia, definia com a “màrqueting de guerrilla”, basat en campanyes amb certa provocació. Però aixo s’ha acabat. La companyia ha decidit rebaixar aquest perfil polític i fer un pas enrere en un terreny que genera controvèrsia. “La política la deixem als polítics”, deia el director de màrqueting, Sergi Martínez, aquesta setmana.\nEl canvi coincideix amb una nova etapa a l’empresa, liderada des de fa dos anys per Santi Manzano a la direcció general en substitució de Castellón. “Posicionar-se comporta, a vegades, renunciar a coses”, admetia Castellón en el seu moment. “Un perfil polític és un fre per entrar a determinats mercats”, opina Oriol Iglesias, professor de màrqueting d’Esade. Justament, Moritz ha començat un pla d’expansió que inclou aterrar en altres mercats dins d’Espanya. L’empresa va facturar 42 milions l’any passat però va perdre 2,5 milions. Ara s’ha proposat entrar en beneficis abans del 2020. Serien els primers guanys de la segona vida.\n“Una marca de nínxol ho té més fàcil per entrar en un terreny més provocador que no pas una empresa més madura, sobretot si es tracta de qüestions polítiques, on els riscos s’incrementen”, diu Iglesias. La carta de la rebel·lia i els vincles amb el procés català lligaven amb la imatge de marca que es construïa Moritz, però també l’exposaven a perdre part del públic, opina aquest expert.\nEls directius de Moritz defensen que, sense renunciar-hi ni amagar-la, la catalanitat s’ha d’acotar al terreny cultural, en què més gent pot sentir-se inclosa. “Defensarem la cultura catalana fins al final, és al nostre ADN, però el tema polític crec que no toca”, va assegurar el nou director general. L’empresa opina que el procés evoluciona i s’ha mogut, i que l’empresa també ho vol fer.\nTot fa pensar, per tant, que campanyes com la que la marca va desplegar durant l’Eurocopa del 2012 no es repetiran. Llavors, Moritz va animar els clients a sumar-se a la consigna “Visc-a Polònia” i animar la selecció polonesa al campionat. L’eslògan provocador arribava en un moment de gran efervescència en el procés sobiranista a Catalunya.\nel català o el Barça han sigut eines recurrents de Moritz en la promoció, així com l’esponsorització d’actes i el fet d’oferir la mítica Fàbrica Moritz per posicionar-se en el terreny cultural. “Construir la marca a base d’elements identitaris d’àmbit local i proper és una bona estratègia, la de la taca d’oli, que li ha funcionat molt bé”, defensa el professor Iglesias. La fórmula és interessant quan es tracta d’una companyia com Moritz, diu, que ha renunciat a les campanyes de tele, que tenen un cost elevat, i ha buscat l’impacte per altres vies.\nA l’estranger la marca s’ha valgut del segell Barcelona per fer forat i bandera dels seus orígens. Un dels últims exemples ha sigut l’esponsorització d’un festival de curtmetratges catalans a Copenhaguen, que serveix com a carta de presentació de la marca al mercat nòrdic, on vol expandir-se aquest any.\nPer afrontar el mercat espanyol, però, cal treballar noves estratègies, diu Iglesias. Moritz ha de buscar vincles per acostar-se al mercat i la cultura pot ser una bona excusa. L’herència del posicionament polític pot pesar i voldrà temps. Potser per això l’empresa ha començat per les Balears, el nord de Castelló i el País Basc, però Madrid encara queda lluny. “No estem preparats, podem tenir més èxit en altres llocs”, diu el director.


About: Enrique Estévez Ochoa\nEnrique Estévez Ochoa (Puerto de Santa María, Andalusia, 1891 - Palma, Mallorca, 1978) fou un artista. Va estudiar a Mallorca i a Màlaga. Passà per Sevilla i per Madrid, on portà una vida bohèmia i compartí un estudi amb Lluís Bagaria. Residí també a París (1914), Bilbao i Barcelona, on s'establí vers el 1918, hi exposà i s'uní a la pintora Carme Osés. Treballà al Brasil i a l'Uruguai. Fou premiat a la Biennal de Venècia, a l'Exposició Internacional d'Art Sacre de Roma i al Salón de Otoño de Madrid (1968 - 1969). S'instal·là a Mallorca, i féu murals a Son Galceran (casa senyorial mallorquina) sobre el tema del Romancero Gitano del seu amic García Lorca (1950). El 1975 diversos artistes participaren en una exposició col·lectiva a Palma en honor seu. Conreà també la il·lustració. Fou un pers\nEnrique Estévez Ochoa (Puerto de Santa María, Andalusia, 1891 - Palma, Mallorca, 1978) fou un artista. Va estudiar a Mallorca i a Màlaga. Passà per Sevilla i per Madrid, on portà una vida bohèmia i compartí un estudi amb Lluís Bagaria. Residí també a París (1914), Bilbao i Barcelona, on s'establí vers el 1918, hi exposà i s'uní a la pintora Carme Osés. Treballà al Brasil i a l'Uruguai. Fou premiat a la Biennal de Venècia, a l'Exposició Internacional d'Art Sacre de Roma i al Salón de Otoño de Madrid (1968 - 1969). S'instal·là a Mallorca, i féu murals a Son Galceran (casa senyorial mallorquina) sobre el tema del Romancero Gitano del seu amic García Lorca (1950). El 1975 diversos artistes participaren en una exposició col·lectiva a Palma en honor seu. Conreà també la il·lustració. Fou un personatge pintoresc i d'una gran versatilitat estilística, destaquen les seves composicions d'un simbolisme relacionat amb temes musicals. (ca)\nEnrique Estévez Ochoa (Puerto de Santa María, Andalusia, 1891 - Palma, Mallorca, 1978) fou un artista. Va estudiar a Mallorca i a Màlaga. Passà per Sevilla i per Madrid, on portà una vida bohèmia i compartí un estudi amb Lluís Bagaria. Residí també a París (1914), Bilbao i Barcelona, on s'establí vers el 1918, hi exposà i s'uní a la pintora Carme Osés. Treballà al Brasil i a l'Uruguai. Fou premiat a la Biennal de Venècia, a l'Exposició Internacional d'Art Sacre de Roma i al Salón de Otoño de Madrid (1968 - 1969). S'instal·là a Mallorca, i féu murals a Son Galceran (casa senyorial mallorquina) sobre el tema del Romancero Gitano del seu amic García Lorca (1950). El 1975 diversos artistes participaren en una exposició col·lectiva a Palma en honor seu. Conreà també la il·lustració. Fou un pers (ca)\nEnrique Estévez Ochoa (ca)


Rússia: Rússia, en el punt de mira\nLa Rússia d'avui.\nRússia, en el punt de mira\nNi suhi, ni sulfat de Tali: Poloni 210. Una substancia radioactiva ha dirigit totes les mirades cap a l'Est i amenaça en esdevenir la llavor de l'enverinament de les relacions entre Occident i la Federació russa.\nI és que en plena crisi de les relacions entre la Unió Europea i Rússia pels desacords en el sector energètic, no hi podia haver un fet més contraproduent que les morts encadenades de la periodista Anna Politkovskaya i la de l'agent Litvinenko.\nLa presumpta implicació de l'Estat rus sembla òbvia, tenint en compte l'arrelada tradició en l'utilització de verí contra els seus enemics, per part dels serveis secrets russos. La quantitat de Poloni trobada és tanta que només pot haver estat fabricada en un laboratori nuclear, cosa que dirigeix les sospites cap la mateixa direcció. No obstant, el descontrol que existeix al país i la facilitat amb que es compren i venen elements nuclears, grups terroristes, màfies i fins i tot oligarques a l'exili podrien haver tingut accés a aquest material radioactiu (en podeu comprar pel mòdic preu de 69$ aquí .)\nA Rússia, per la seva banda, aquest cas és vist com una maniobra per a desprestigiar el país i encaminada a dificutlar les relacions amb la Unió Europea .\nPerò Occident no es pot permetre aïllar l'Estat rus. Les grans potencies industrials necessiten el subministrament d'energia russa, així com també la seva influència positiva sobre l'Iran i els països de l'Orient Mitjà. Una prova irrefutable del creixent paper internacional d'aquest país. Així doncs, una congelació de les relacions amb aquest podria tenir unes conseqüències imprevisibles, tant a nivell econòmic com geoestratègic.\nEl Poloni, tot i que en grans quantitats causa danys als teixits, al sitema immunològic i a l'ADN, les particules alfa que el conformen es dilueixen a l'atmòsfera. L'affaire Litvinenko ha tornat a situar a Rússia en el punt de mira, però esperem que, com el verí, les tensions es dilueixin, Rússia accepti d'una vegada les regles del joc del sistema internacional i la Unió Europea recomposi les relacions amb aquest país.\nentrada de Dani Corominas a las 10:56\nNombre: Dani Corominas\nLugar: Girona, Spain\nDoctorant en Relacions Internacionals\nLa Rússia d'Avui


L’Aldea conquereix el títol estatal de xous petits\nEls clubs catalans han fet triplet a Lleida amb el CP Matadepera segon i el CPA Tona tercer\nL’Artistic Skating Cunit, format per quatre patinadors masculins, va guanyar el campionat de Catalunya de quartets amb la seva coreografia Vortex. Va sumar 80,50 punts i va quedar per davant de l’AP...\nDinovè títol català del CPA Olot en els grups grans\nPatinatge artístic. Supera clarament el CPA Girona. En els grups de xou petits, el CP l’Aldea guanya amb el mateixos punts que el CPA Tona\nNil Llop és reserva en el mundial.\nEl català Nil Llop està inscrit com a reserve en la prova dels 500 m del mundial de patinatge de velocitat sobre gel que s’inicia demà a Heerenveen (Països Baixos). El patinador del Prat de Llobregat...\nLlop és setè de la divisió B als 500 m de la copa del món de velocitat sobre gel\nNil Llop ha repetit avui a Heerenveen (Holanda) el setè lloc en la cursa dels 500 metres de la divisió B de la segona prova de ala copa del món de patinatge de velocitat sobre gel de la ISU (International...\nNil Llop torna a fer el rècord estatal de 500 m i el deixa en 35.730\nHa rebaixat 14 centèsimes la seva anterior marca en la segona prova de la copa del món on ha acabat setè