Guió treball de l'energia\n3.L’ENERGIA Escola Volcà Bisaroques 1 CS. Mestra: Mercè Flores i Solé

L’ENERGIA, QUÈ ÉS? I D’ON PROVÉ?

FORMES D’ENERGIA

FONTS D’ ENERGIA NO RENOVABLES

CENTRALS ELÈCTRIQUES

FONTS D’ENERGIA RENOVALBLES

CONSUM RESPONSABLE D’ENERGIA

\n1. L’ENERGIA, QUÈ ÉS? I D’ON PROVÉ?

L’ENERGIA és tot allò que produeix canvis en la matèria i allò que ens permet fer un treball .

ELS ÉSSERS HUMANS UTILITZEM L’ENERGIA DELS ALIMENTS PER FER ACTIVITATS ELS COTXES ES MOUEN GRÀCIES A L’ENERGIA DELS COMBUSTIBLES LES PLANTES FAN SERVIR L’ENERGIA DEL SOL PER ALIMENTAR-SE 3.\n

Els recursos o mitjans dels quals obtenim energia per dur a terme les nostres activitats i els processos industrials són les fonts d’energia.

La font d’energia més important que tenim és el SOL, que ens dòna LLUM i CALOR.

A la Terra també hi ha altres recursos que fem servir com a fonts d’energia ; el carbó, el petroli, el gas natural, l’urani, l’aigua, el vent…

\n2. FORMES D’ENERGIA

L’energia es manifesta de formes diferents i cada una d’elles rep un nom determinat.

ENERGIA ELÈCTRICA ENERGIA MECÀNICA ENERGIA TÈRMICA O DE LA CALOR 5.\n

ENERGIA QUÍMICA

És l’energia que trobem en les piles i les bateries.

\nENERGIA LLUMINOSA ENERGIA NUCLEAR ÉS L’ENERGIA QUE S’OBTÉ DEL SOL I QUE ES POT APROFITAR EN ELS PANELLS SOLARS ÉS L’ENERGIA QUE S’OBTÉ EN LES CENTRALS NUCLEARS A PARTIR DE REACCIONS DE SUUBSTÀNCIES COM L’URANI 7.\n

L’ENERGIA ELÈCTRICA es pot transformar en calor, en llum i en moviment.

ENERGIA LLUMINOSA ENERGIA CINÈTICA O DEL MOVIMENT ENERGIA DE LA CALOR O CALORÍFICA 8.\n

L’energia lluminosa es transforma en energia elèctrica que s’aprofita per què funcionin aparells com calculadores, rellotges…

NINTENDO AMB CÀRREGA SOLAR MÒVIL AMB CÀRREGA SOLAR CALCULADORA AMB CÀRREGA SOLAR RELLOTGE AMB CÀRREGA SOLAR 9.\n3. FONTS D’ ENERGIA NO RENOVABLES

Són aquelles fonts d’energia que es poden esgotar com el petroli , el carbó , l’urani i el gas natural .

El PETROLI és un líquid fosc i viscós i és una de les fonts d’energia més utilitzada. Es fa servir principalment per fabricar combustible com la gasolina i el gasoil. enllaç 10.\nEl carbó és un sòlid de color negre que es va formar per la descomposició de les plantes i s’utilitza principalment per obtenir energia elèctrica i per fabricar ferro. 11.\nL’urani és un metall l’energia del qual s’utilitza a les centrals nuclears per generar corrent elèctric. El perill de l’urani és que emet radiacions perjudicials per als éssers vius. El gas natural acostuma a trobar-se juntament amb el petroli i s’utilitza com a combustible. El gas natural és més net que el petroli i pero això es va utilitzan cada vegada més. enllaç 12.\n4. CENTRALS ELÈCTRIQUES

Són els llocs on es produeix l’energia elèctrica que es fa servir a les cases, a les indústries i el comerç, en el transport ferroviari…

Hi ha 2 classes de centrals on s’utilitza el calor per obtenir electricitat.

CENTRALS TÈRMIQUES ; utilitzen combustibles com el carbó , el gas natural o el petroli , per escalfar aigua. El vapor a pressió que resulta de l’energia generdada, mou les paletes d’una turbina i això produeix electricitat.

CENTRALS NUCLEARS ; fan servir l’urani com a font d’energia. Amb l’urani es produeixen unes reaccions nuclears que generen gran quantitat de calor, que es fa servir per produir el vapor d’aigua que mou els generadors .

http://www.youtube.com/watch?v=JyqvBxHbyNw FUNCIONAMENT D’UNA CENTRAL NUCELAR. 13.\nCENTRAL TÈRMICA FUNCIONAMENT D’UNA CENTRAL 14.\n5. FONTS D’ ENERGIA RENOVABLES

Són aquelles fonts que provenen de la natura i són inesgotables.

Com l’energia solar ( sol) l’enrgia hidràulica (aigua) i l’energia eòlica (vent).

Aquestes energies també es diuen energies netes perquè no contaminen el medi ambient.

\nL’ENERGIA SOLAR

El sol ens proporciona llum i calor, és a dir, energia lluminosa i energia tèrmica.

L’energia lluminosa dels raigs solars es pot fer servir per fer energia elèctrica a través del panells solars .

L’energia tèrmica del sol es fa servir per escalfar aigua mitjançant col·lectors , que estan formats per plaques a l’interior de les quals circula l’aigua perquè els raigs solars l’escalfin.

\nTOTA L’ENERGIA QUE HI HA A LA TERRA PROVÉ DEL SOL

Les plantes agafen aigua i energia del sol per viure.

Les persones o animals obtenim energia, directa o indirectament del es plantes, per mitjà dels aliments.

Per tant tots els éssers vius de la terra rebem energia del sol.

Les plantes i animals que es van fossilitzar fa milions d’anys van ser l’origen del carbó , el petroli i el gas natural perquè van emmagatzamar energia del sol.

\nL’ENERGIA HIDRÀULICA És l’energia de l’aigua. La força i moviment de l’aigua es aprofitda per fer un treball o bé per produir energia elèctrica. Una central hidroelèctrica serveix per transformar l'energia hidràulica en energia elèctrica. Quan l'aigua emmagatzemada en una presa (1) cau la seva energia es transforma en cinètica. El moviment de les partícules de l'aigua,és capaç de fer girar les paletes d'una turbina (2) i aquest moviment rotatori es transmet a un generador que transforma l'energia cinètica de rotació de la turbina en corrent elèctric. 18.\nL’ENERGIA EÒLICA

És l' energia obtinguda del vent , és a dir, l' energia cinètica generada per l'efecte dels corrents d'aire, i que és transformada en d'altres formes d’energia útils per a les activitats humanes.

\n6. CONSUM RESPONSABLE D’ENERGIA

Les energies que més fem servir són l’energia elèctrica i l’energia del combustible.

L’energia elèctrica es fa servir en molts d’aparells que tenim a casa i a les fàbriques.

L’enegia del combustible es fa servir en tots els mitjans de transport.

Avui en dia és imposible viure sense aquestes 2 energies, les necessitem per gairebé totes les activitats fem diàriament, però també presenten greus inconvenients pel medi.

Aquestes energies les obtenim de fonts no renovables.

CENTRAL DE VANDELLÓS 20.\nINCONVENIENTS DE LES ENERGIES NO RENOVALBES

Els gassos que alliberen els materials com el carbó i el petroli quan es cremen són tòxics i contaminen l’aire i l’aigua.

Aquests gassos de les centrals produeixen un efecte que s’anomena pluja àcida ( que és la barreja d’aigua amb gassos) i que porta substàncies contaminants.

La pluja àcida és la causant de que molts arbres i plantes morin.

A les CENTRALS NUCLEARS hi ha residus radioactius que s’han d’eliminar o bé s’han de guardar en recipients hermètics i llocs segur.

\n

Per què passa? Els cotxes,

les centrals tèrmiques i

algunes indústries llencen gasos

a l'atmosfera. Aquests gasos,

quan es barregen amb el vapor

d'aigua de l'atmosfera,

produeixen substàncies àcides

que són dolentes per als éssers vius.

Quines conseqüències té? Canvia les condicions naturals de les terres, dels boscos i dels llacs. Enverina o mata peixos, plantes i arbres, destrueix estructures dels edificis i canonades, i afecta, també, indirectament la salut humana. 22.\n

L'energia nuclear no produeix gasos contaminants com els que desprenen els combustibles fòssils.

Però cal mantenir fortes mesures de seguretat a les instal·lacions nuclears per evitar emissions perilloses de radioactivitat.

D'altra banda, les centrals nuclears produeixen residus radioactius de llarga vida i encara no s'ha trobat una forma totalment segura d'eliminar aquests residus extremadament perillosos.

enllaç Recommended


Procediment de risc durant la lactància natural\nA continuació es presenta el procediment general\nQuè és el risc durant la lactància natural?\nÉs la situación en què es troba la treballadora durant el període de suspensió del contracte de treball per risc durant la lactància natural d'un menor de 9 mesos, en els casos en què havent de canviar de lloc de treball, per influir aquest lloc negativament en la seva salut o en la del fill, a un altre compatible amb la seva situació, el canvi no resulti possible o no es pugui raonablement exigir per motius justificats.\nLa treballadora haurà de comunicar a l'Entitat gestora o Mútua Col·laboradora amb la Seguretat Social la suspensió del contracte o de l'activitat per risc durant la lactància natural i haurà d'adjuntar:\nInforme del metge del Servei Públic de Salut que l'assisteix.\nDeclaració de l'empresa o de la treballadora per compte propi sobre les feines i activitats dutes a terme, les condicions del lloc de treball, la categoria, el risc específic...\nEls serveis mèdics de l'Entitat gestora o de la Mútua emetran un certificat mèdic acreditant que les condicions del lloc influeixen negativament en la salut de la treballadora i/o del fill.\nLa treballadora presentarà la sol·licitud, segons el model oficial, a la qual acompanyarà, a més dels documents indicats:\nDeclaració de l'empresa sobre la inexistència d'un altre lloc compatible amb l'estat de la treballadora.\nLa documentació necessària per acreditar la identitat i les circumstàncies determinants del dret.\nLa sol·licitud i la documentació exigida s'hauran de presentar en qualsevol dels centres de l'Entitat gestora (INSS o ISM) o de la Mútua Col·laboradora amb la Seguretat Social.\nEl Director Provincial de l'Entitat gestora (INSS o ISM) de la província on resideixi la interessada dictarà i notificarà la resolució a la interessada en un termini de 30 dies.\nQuan s'inicia la prestació?\nTreballadores per compte d'altri: el dret neix el mateix dia en què s'inicia la suspensió del contracte de treball per risc durant la lactància.\nTreballadores per compte propi: l'endemà del dia en què s'emet el certificat pe part dels serveis mèdics de l'Entitat Gestora o de la Mútua.


Alcoi acomiadarà a Camilo Sesto el próxim dilluns 23 de septembre\nLa capella ardent s’instal·larà al saló de Plens municipal des de les 17 a les 20 hores per a què la ciutadania puga donar-li l’últim adéu a l’artista\nLes cendres de l’artista internacional, Fill Predilecte i Medalla d’Or de la ciutat d’Alcoi, Camilo Sesto, estaran a la ciutat el dilluns 23 de setembre. L’acte organitzat per a què els alcoians i visitants que ho desitgen, li donen l’últim adéu a aquest fill d’Alcoi, serà al saló de plens de l’Ajuntament, durant 3 hores, des de les 17 a les 20 hores. Al mateix temps, ja es treballa per definir el lloc definitiu on descansarà l’artista en el cementeri municipal Sant Antoni Abad.\nL’última voluntat d’aquesta figura universal de la música va ser tornar definitivament a la seua ciutat, Alcoi, el nom de la qual va portar arreu del món. Una estima que els propis alcoians i alcoianes li van voler compensar amb l’entrega de les màximes distincions institucionals en novembre de 2016 i la decisió que la principal artèria comercial de la ciutat, «l’Alameda» portarà el seu nom en 2018.\nDes de l’Ajuntament es destaca, també, que després de les contínues mostres d’estima rebudes a la ciutat als últims dies, s’espera que el dia 23 arriben fins Alcoi gent de diferents països per mostrar els seus respectes a un artista que va traspassar fronteres físiques i temporals amb les seues cançons. Igualment, s’espera la presència de nombrosos mitjans de comunicació per a fer seguiment de l’últim adéu a Camilo Sesto.\nCal recordar també, que tal com va anunciar l’alcalde, Toni Francés, se segueix treballant amb les persones encarregades de gestionar el llegat de Camilo Sesto, per a la creació d’un espai en Alcoi on l’obra universal i els principals records del cantant, compositor i productor estiguen esposades al públic, convertint-se en part del ric patrimoni cultural de la ciutat.


Consell Comarcal del Garraf/\nEstan obligats a l’ús del canal electrònic en les seves relacions amb les Administracions Públiques, els subjectes de l’art. 14.2 de la Llei 39/2015 (persones jurídiques, entitats sense personalitat jurídica, els seus representants , etc.), així com aquells que s’estableixi reglamentàriament.\nEl termini màxim és de tres mesos amb caràcter general, des de la data en què la instància hagi tingut entrada en el registre electrònic de l’Administració o Organisme competent per a la seva tramitació.\nAl respecte, s’indica que Consell Comarcal del Garraf és el responsable del tractament d’aquestes dades personals, que conservarà de conformitat amb les disposicions legals i reglamentàries aplicables en cada cas.\nAixí mateix s’informa de la possibilitat d’exercir els seus drets d’accés, rectificació, supressió, oposició i limitació mitjançant la remissió d’un escrit dirigit per mitjans electrònics (ccgarraf@ccgarraf.cat), o en format paper, ja sigui presencialment o per correu postal a l’adreça següent: Pl. Beatriu de Claramunt, 7, 8800, Vilanova i la Geltrú, (Barcelona)\nActualitzat el 03/03/2021


UGT i CCOO afronten l'1 de Maig reclamant diàleg social i una revisió de l'Estat del Benestar - Canal Terrassa\nUGT i CCOO afronten l’1 de Maig reclamant diàleg social i una revisió de l’Estat del Benestar\nRamon VilajosanaData: 30/04/20\nLa classe treballadora de tot el món es prepara per viure un 1r de Maig completament diferent. Aquest any, els carrers no es podran omplir amb les habituals manifestacions i és per això que les dues principals organitzacions sindicals del país, CCOO i UGT, animen a la ciutadania a celebrar el Dia Internacional del Treball a través de les xarxes socials. La convocatòria d’aquesta manifestació virtual serà aquest divendres a partir de dos quarts de 2h i es realitzarà a escala estatal. Totes aquelles persones que hi vulguin participar hauran de publicar fotos o vídeos reivindicatius amb l’etiqueta #JoSocPrimerDeMaig o #YoSoyPrimeroDeMayo.\nEn l’actual context de crisi sociosanitària, el lema d’enguany és “Salut, treball i justícia social. La prioritat és la vida”. En aquest sentit, en la roda de premsa telemàtica celebrada aquest dijous, els representants territorials dels dos sindicats han denunciat que sovint es prioritzin els interessos econòmics per davant de la salut de la població. Des de les agrupacions sindicals també han volgut posar en valor la tasca d’alguns sectors precaris i clarament feminitzats, com són els de la neteja, les cures i l’atenció domiciliària. En aquest sentit també han assenyalat que l’emergència sanitària ha deixat en evidència moltes debilitats de l’actual Estat del Benestar.\nEls dos sindicats reclamen més que mai diàleg social i és per això que proposen una taula de consens entre agents de tots els nivells per tal d’afrontar la recuperació. A Terrassa, s’ha anunciat la creació d’una comissió local per dissenyar un pla de contingència davant els devastadors efectes socioeconòmics de la pandèmia. En aquest sentit, les últimes xifres facilitades pel Departament de Treball indiquen que al Vallès Occidental ja hi ha més de 10.000 empreses que han presentat un ERTO, amb una afectació de prop de 90.000 empleats.\nA part dels missatges reivindicatius a les xarxes socials, durant aquest divendres també hi hauran altres actes de celebració de l’1 de Maig, com concerts telemàtics o recitals de poesia. A Terrassa estava previst que aquest any es commemorés el 50è aniversari de la vaga d’AEG. Un acte conjunt que els dos sindicats s’han emplaçat a celebrar tan aviat com sigui possible.\nTags: 1 de maigbutlleticcoocoronavirusCOVID-19ERTOSmanifestacióugtvirtual\nFerplast triomfa amb més de mil pantalles protectores de metacrilat fabricades al dia\nLa Fiscalia investiga dues residències d’avis de Terrassa


Webs i Bibliografia d'interès\nWebs, Vídeos i Bibliografia d'interès\nEsquerra: Bust de Narcís Oller, obra de l'escultor vallenc Josep Busquets. Foto:Català-Roca- AMV.\nDreta: El Departament de Llengua i Literatura Catalanes de l'IES Narcís Oller de Valls, al peu del bust , just enfront de l'antic edifici de l'Institut que du el nom de l'escriptor, a la Plaça del Quarter. Foto:Pere Queralt.\n0. La Societat Narcís Oller\nTal com diu la seva plana de presentació, la Societat Narcís Oller neix el 2006 com una entitat sense afany de lucre, al voltant de persones vinculades a l'ensenyament (tant universitari com secundari) i a l'activitat cultural i editorial de Valls.\n1. Constituir-se com a centre de referència de les actuacions de difusió, promoció i investigació sobre Narcís Oller.\n2. Impulsar l'estudi sobre Narcís Oller i sobre la narrativa moderna.\n3. Divulgar la figura i l'obra de Narcís Oller com un dels personatges més rellevants de la. literatura catalana del segle XIX .\nEls projectes que a curt i mitjà termini s'ha proposat la Societat són els següents:\na) Editar les obres completes.\nb) Posar en funcionament unes rutes literàries.\nc) Disposar un recorregut senyalètic per Valls.\nd) Crear un centre d'interpretació i un centre de documentació.\ne) Organitzar periòdicament simposis sobre narrativa.\n1. Webs i vídeos\nNotícia bio-bibliogràfica. Reporten dades amb més o menys extensió , entre d'altres, els següents webs:\nLiteratura Catalana (1833-1931) El professor Miquel Alonso és l'autor d'un magnífic web sobre la literatura catalana del s. XIX i primer terç del s. XX. Lògicament, Narcís Oller hi és present amb rigor i profunditat.Hi ha abundants i llargs fragments escollits i propostes de treball ben plantejades. Tot el web és un exercici de feina ben feta tant des del punt de vista formal com de continguts.\nNarcís Oller .Vídeo de 14 mn. amb la biografia de l'autor i escenes representatives de la seva obra recreades per actors en escenaris naturals. És disponible tant en format VHS com en format digital. I encara més: es pot descarregar o visionar directament a través d'Internet. En aquest cas, es recomana ADSL.\nMarc cultural i literari de l'escriptor\nVisió general del segle XIX\nBases de dades bibliogràfiques. Per conèixer les edicions de les obres de Narcís Oller i dels estudis sobre la seva obra, per localitzar-les en biblioteques i la seva disponibilitat al mercat, són útils:\nAgencia Española del ISBN. Recercant-hi l'entrada d'autor "Narcís Oller", hom pot assabentar-se de totes les edicions de les obres d'Oller, i quines edicions encara són a la venda i quines estan exhaurides.\nLa paret de les auques , feta per Jordi Fons i Joan Vilamala ( i inclosa al web de l'IES Pius Font i Quer). És un web de caràcter educatiu i lúdic alhora.Ens ha interessat molt aquest web, perquè demostra la compatibilitat de les noves tecnologies amb les formes tradicionals de difondre la cultura. Així, el web presenta un seguit d'auques sobre autors (entre ells el nostre Narcís Oller.), corrents literaris ( la Renaixença), o la llengua catalana. L'auca és un gènere molt viu en la literatura popular del segle XVIII ençà, i és especialment atractiu perquè combina text i dibuix. L'auca ja és, en si, un treball multidisciplinar, en equip i interactiu: cal aprendre nocions bàsiques de poètica, cal documentar-se bé sobre el tema perquè l'auca obliga a fer un esforç de síntesi considerable, i cal fer un treball d'expressió artística perquè l'auca sigui visualment atractiva. Cal destacar auques molt ben il.lustrades com la del propi Narcís Oller o la deSantiago Rusiñol. I cal dir que el treball d'il·lustració ha estat fet en alguns casos per alumnes de 4t d'ESO! L'auca d''Oller ,molt ben il·lustrada, està formada per 46 rodolins, i són un bon resum de la seva vida i obra. Al final de cada auca, s'incorporen uns suggeriments de treball . Visiteu la pàgina, que val la pena!\nDes de 1978, els plans d'estudis de Secundària de Catalunya, País Valencià i Illes Balears inclouen la Literatura Catalana. En conseqüència, Oller, reconegut sense discussió com un clàssic, ha generat una important activitat editorial: contínues reedicions de novel·les (sobretot Pilar Prim, La bogeria, La febre d'or i La papallona), publicació de guies de lectura i comentaris de text, etc. Oferim, en format .pdf, una extensa guia bibliografica de l'ollerística dels darrers 25 anys. S'hi repassa el tracte que programes oficials i llibres de text de Secundària dispensen a Oller i la fortuna bibliogràfica de l'obra olleriana. La segona part d'aquest treball es dedica a fer una guia temàtica dels estudis i assajos erudits sobre Oller.\nCal constatar, però, que fora dels circuits escolar i universitari, Oller és un clàssic que dorm als prestatges.\nEscapa a l'objectiu d'aquest web enumerar la llarga llista d'estudis i anàlisis crítiques que ha generat l'obra de Narcís Oller. La seva importància dins la Història de la Literatura Catalana es reflecteix en capítols més o menys extensos en tots els manuals solvents, tant els de caire més erudit com en els de caràcter escolar. Per altra banda, els estudis més específics i referits concretament a una de les novel.les de l'autor apareixen referenciats en la pàgina web corresponent, sempre que siguin realment útils per a la fi d'aquesta web: proporcionar eines a Secundària. Prescindim, doncs, dels textos adreçats a l'investigador i/o filòleg, la qual cosa no vol dir que els llibres i/o articles que citem a continuació siguin poc rigorosos. I també mirem de limitar les cites a les obres publicades més recentment i, doncs, més a l'abast.\nAUTORS DIVERSOS: Actes del Col.loqui Narcís Oller ( Valls, 28, 29 i 30 de novembre de 1996).Valls: Cossetània, 1999. 340 pp. Recull de les ponències i comunicacions presentades amb motiu del 150è aniversari del naixement de l'escriptor. Hi ha interessants aportacions tant des del punt de vista filològic com des de l'historiogràfic, el politicòleg, l'etnogràfic etc. Els noms de Rosa Cabré, Jordi Ginebra, Pere Navarro, Magí Sunyer, Mathilde Bensoussan, Isidor Cònsul, Carola Duran, Albert Palacín, Vinyet Panyella... acrediten la solvència científica de les actes.\nCAMPS, J i M.R. TRILLA: Narcís Oller. La novel·la d'una època. Barcelona: La Magrana, 1997.( Crèdits Variables, 3) 147 pp. Du un avant-títol ben explícit: "Crèdit variable per a segon cicle d'ESO i Batxillerat. Àrea de Literatura." És un llibre molt recomanable. Gairebé gosaria dir que hauria de ser a les biblioteques de tots els departaments de Llengua i Literatura Catalanes dels nostres instituts. Després d'una introducció de caire general sobre la novel.la realista i naturalista, el llibre dedica sengles capítols a cadascuna de les novel.les. I a cada capítol se segueix la mateixa estructura: resum argumental, crítica, textos escollits, textos complementaris, bibliografia... El llibre inclou també propostes d'exercicis i rutes literàries a partir de les novel.les. L'únic però que se m'acut és la pobresa de les imatges: poques i en blanc i negre. Però aquesta pobresa gràfica segurament és imputable a l'editorial, no pas als autors.\nMARTIN MARTY, Laia: "Narcís Oller a l'escola catalana", Escola catalana 312 ( juliol-set 1994), pp6-7. Breu, aferrrissada i convincent defensa de la validesa de llegir Oller a les aules de secundària. L'article és consultable en format PDF a l'apartat Experiències>Llengua i Literatura del web de la revista Escola Catalana.\nMASERAS, Alfons: Vida de Narcís Oller. Edició i notes a cura de Montserrat Corretger. Tarragona: Edicions el Mèdol, (1996). 117 pp. Escrita el 1938, 60 anys després finalment veié la llum aquesta excel.lent biografia. Maseras, gràcies a l'amistat que l'uní al fill de Narcís Oller, el també novel.lista Joan Oller i Rabassa, ens forneix informació de primera mà, rigorosa i sense caure en l'hagiografia. L'amenitat i el tremp narratiu són també molt destacables.\nMORAGAS i RODES, Vicenç de: NARCIS OLLER I DE MORAGAS: la seva vida vista per un contemporani. Valls: Institut d’Estudis Vallencs, 1995. Biografia apassionada i plena de detalls íntims feta pel cosí de l'escriptor i escrita immediatament després de la seva mort. Aporta una visió inèdita i complementària a les clàssiques biografies escrites pels crítics i els historiadors de la Literatura.\nOLLER, Narcís: Obres Completes Barcelona: Ed. Selecta, 1985: 2a ed. 2 vols.\nOLLER, Narcís: Memòries literàries. Història dels meus llibres. Barcelona: Ed. Aedos 1962. S'hi aplega nombrosa correspondència i llargues explicacions sobre el procés creatiu de les novel.les i contes d'Oller. Esdevé, al capdavall, un autoretrat humà sincer i despullat. També té gran interès el pròleg a cura de Gaziel\nOLLER, Narcís: Memòries teatrals. Barcelona: Ed. La Magrana, 2001.\nPINYOL i TORRENTS, Ramon: "Narcís Oller", dins Història de la Literatura Catalana . Barcelona: Avui-Orbis, 1984, vol I.pp. 309-320.\nTAYADELLA, Antònia: "Narcís Oller i el naturalisme", dins Història de la Literatura Catalana. Vol 7. Barcelona: Ed. Ariel, 1986, pp 605-68. Completa visió de la literatura de Narcís Oller, amb rigor, exhaustivitat i una bona complementació gràfica.\nYATES, Alan: Narcís Oller, tradició i talent individual. Barcelona: Curial,1998. Alan Yates és el millor estudiós de l'obra d'Oller. En aquest llibre s'apleguen i sistematitzen bona part dels seus millors treballs. Bona prova de la solvència científica de l'assaig és que va obtenir el XVIII Premi Carles Rahola d'Assaig.


El Manresa fa els deures al camp del cuer i posa pressió als capdavanters - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nMolletense 0 3 Manresa\nEl Manresa fa els deures al camp del cuer i posa pressió als capdavanters\nA Mollet, els de Dani Andreu fan un primer temps gris i milloren a la represa\njas | mollet del vallès 08.05.2016 | 08:03\nKevin Sorbas del Manresa arxiu/eudald redó\nA priori era un tràmit, però aquests partits també s'han de jugar i guanyar. El Manresa es va desplaçar anit al camp del cuer Molletense, un equip que ja fa unes setmanes que ha descendit de forma matemàtica. Els de Dani Andreu no van deixar lloc per a la sorpresa i van imposar-se per 0 a 3, amb la qual cosa van atrapar el Vilassar, líder, que juga avui a casa amb la Jonquera.\nTot i el 0 a 3 final, i sobretot al primer temps, el Molletense va ser atrevit i va plantar cara. Així, els locals tenien la iniciativa. I és que el Molletense va sortir molt fort i va fer la sensació de perillós, tot i que sense ocasions gaire clares de gol. I el que són les coses, en la primera oportunitat manresana va arribar el 0 a 1. Va ser al minut 29, quan una falta llançada per Sergi Soler va ser rematada per Balboa amb el cap i desviada pel defensa local Mario al fons de la xarxa. El gol inicial no va desmoralitzar el Molletense, que va continuar atacant un Manresa força gris. Tot i això, Miki Poveda al minut 32 i Sergi Soler al minut 36 -de córner directe- van poder fer el 0 a 2.\nA la represa va canviar el decorat. El Manresa va manar des del principi i van anar caient els gols. El 0 a 2 va ser obra de German Pereira amb un xut col·locat des de fora de l'àrea després de rebre un refús defensiu d'una centrada de Sergi Soler per la dreta (min 56). No va tardar a sentenciar Hassen aprofitant una manca d'entesa entre el porter i els seus defenses. El davanter del Manresa, molt oportú en la pressió, va aprofitar la indecisió per marcar des de 30 metres a porteria buida; el 0 a 3 sentenciava definitivament el matx.\nDiumenge vinent el Manresa rebrà la visita al Congost del líder actual, el Vilassar.


IB3 | Neu a la serra de Tramuntana, de Nadal a Sant Esteve\nIB3 Notícies > societat > Neu a la serra de Tramuntana, de Nadal a Sant Esteve\nNeu a la serra de Tramuntana, de Nadal a Sant Esteve\nEls curiosos que han pujat a veure la nevada gairebé no l'han vista, perquè el sol ja n'havia fos la major part\nLa multitud de persones que avui, dia de la segona festa o de Sant Esteve, han pujat a veure la neu als voltants del puig Major se n’han duit una desil·lusió. Les temperatures baixes que ha fet el migdia, no han impedit que el sol fongués gairebé tota la nevada que va caure ahir. Només n’han quedat algunes clapes al capdamunt de les muntanyes més elevades, com el mateix puig Major, el Massanella o el Tomir.\nTot i això, moltes de persones han pujat a la zona dels embassaments per veure la neu i tocar-la. Els mes petits sobretot volien endur-se’n un poc a casa. S’hi ha vist qualque família que fins i tot havia carregat un trineu al cotxe per fer-lo patinar per damunt la neu, però no ha pogut ser.\nA alguns establiments entre la carretera de Sóller i Lluc, com el restaurant del mirador de les Barques, servien cafès calents per combatre les temperatures de fins a cinc graus. A la terrassa que mira cap al Port de Sóller, però, hi havia poca gent asseguda. Segons els gerents de l’establiment, alguns clients els han anul·lat les reserves per dinar, perquè a defora hi feia massa fred.


octubre | 2015 | Institut Joan d'Àustria\nNou equip de notícies 4t ESO\nNOU EQUIP DE REPORTERS A L’INS JOAN D’ÀUSTRIA!\nAquest curs a l’optativa de NotícIES de quart som nou companys. A la fotografia, d’esquerra a dreta, hi ha Manel S., Fernando G., Rodrigo H., Eric B., Paula H., Laura C., Anna D., David M., Edgar V..… Llegeix més»\nNou sistema de gestió de centres\nAl llarg del curs 2015 – 2016 el departament d’ensenyament implementarà nous sistemes d’informació per als centres Esfer@, RALC i GEDAC.… Llegeix més»\nUna jornada amb la Yi\nYi Yang -22/10/15\nJo cada dia em llevo a les set i cinc del matí. Em rento la cara i les dents, i vaig al bar a esmorzar una pasta de xocolata.\nDesprés, a tres quart de vuit vaig a l’institut, amb un amic. L’institut comença a les vuit… Llegeix més»\nPIM, Projectes 0\nUNA JORNADA AMB L’ÓSCAR\nOscar Hern‡ndez Viguera22/10/15\nL’Óscar cada dia es lleva a les set. Es prepara l’esmorzar i mentre esmorza sempre veu la televisió. Després, a dos quart de vuit va cap a l’institut.\nA la tarda quan surt de l’institut arriba a casa, es posa a dinar. Més tard es posa… Llegeix més»\nUna jornada amb la Thalia\nThalia Estefania Castro Cruz22/10/15\nLa Thalia es lleva a les set del matí. Es renta les dents, es prepara l’entrepà. Després surt de casa a dos quarts de vuit agafa el metro i se’n va l’institut. Després, surt al pati a les onze en punt i torna a classe… Llegeix més»\nUNA JORNADA AMB LA JULLY\nJully Alisbeth Frias LÃ³pez22/10/15\nLa Jully cada dia es lleva a les set de matí. La primera cosa que fa es rentar-se les dents i dutxar-se. Després es fa l’esmorzar i se’n va a l’institut.\nDesprés, a dos quarts de tres torna cap a casa a dinar. Després de dinar mira una mica… Llegeix més»\nUna jornada amb l’Alejandra\nL’Alejandra cada dia es lleva a les set del matí. La seva mare sempre li prepara l’esmorzar, mentre esmorza sempre escolta música .\nDesprés es vesteix i a les vuit se’n va cap a l’institut. L’Alejandra odia la classe d’anglès, però s’ha d’aguantar. Al migdia, dina… Llegeix més»\nUna jornada amb l’Iván\nIvÃ¡n BenÃtez Delgado22/10/15\nL’Iván es lleva cada dia a les set del matí, se’n va a esmorzar i mentre escolta música, es vesteix.\nDesprés revisa la motxilla perquè estigui tot correcte. Surt de casa a dos quarts de vuit. L’institut comença a les vuit i arriba en punt.


El bloc de Rafael Borràs Ensenyat: de juny 2020\nPublicat originalment a dBalears (22-06-2020)\nPublicat per Rafael Borràs a dissabte, de juny 27, 2020 Cap comentari:\nPublicat originalment a dBalears (15-06-2020)\nPublicat per Rafael Borràs a divendres, de juny 19, 2020 Cap comentari:\nPublicat originalment a dBalears (08-06-2020)\nPublicat per Rafael Borràs a divendres, de juny 12, 2020 Cap comentari:\nTornam-hi, torna-hi amb la Renda Bàsica\nPublicat originalment a Diario de Mallorca ( 02-06-2020)\nTinc dues raons per tornar a escriure sobre la Renda Bàsica (RB) en aquestes pàgines de Diario de Mallorca. Cap d'elles té a veure amb l'aprovació del "Ingreso Mínimo Vital" (IMV) que sent -com qualsevol política d'ajut a les persones més necessitades- una cosa positiva, té les característiques d'inseguretat i insuficiència dels subsidis condicionals de tota la vida i d'arreu, és a dir, per a l'erradicació de la pobresa i la garantia per a tothom del dret a una existència material amb dignitat. En aquest sentit, l'IMV és una política molt poc innovadora, i d'un inapreciable sentit redistributiu de la riquesa En aquest temps en què la incertesa és gairebé l'única certesa, calia innovació, redistribució, i justícia social de debò. Per això, calen mesures que vagin més enllà de l'àmbit dels serveis socials per focalitzar la batalla contra la pobresa en l’àmbit dels drets ciutadania per a que actuïn ex-ante, altrament dit, que patir risc de pobresa o de carències materials de més o menys gravetat sigui gairebé impossible.\nLa primera de les raons per tornar a escriure sobre la RB és que he recuperat un article de Michal Kalecki, publicat el 1943. Amb el títol "Aspectes polítics de la plena ocupació", va ser un dels textos clàssics de la meva formació teòrica, que em va ser força útil en la meva activitat en el sindicalisme, a la que em vaig dedicar fins ara fa tot just deu anys. La lectura -o relectura- de l'obra de Kalecki en general, i, particularment, de l'article esmentat, és molt recomanable per als sindicalistes que han de fer front a la brutal crisi sociolaboral ocasionada per la pandèmia de la COVID-19. És ben cert que en els darrers gairebé vuitanta anys el món, l'economia, la geoestratègia, etc. han canviat radicalment, però la necessitat de "problematització" (és a dir, la necessitat de tenir en compte els aspectes polítics –els que afecten el conjunt de la polis) de la creació d'ocupació, persisteixen, i han adquirit una nova dimensió en el context de l'actual crisi ecològica de triple dimensió (climàtica, biodiversitat, ecosistemes) a la que els riscos de pandèmies sanitàries no en són aliens. Determinades creacions d'ocupacions són, ara més que mai, "pa per avui, fam per demà". Paga la pena recordar que Michal Kalecki critica el fet que, en els anys 30-40 del segle passat, l'armament constituís la columna vertebral de la política de plena ocupació feixista (en l'actualitat hi ha activitats econòmiques que són un brutal artefacte bèl·lic contra la vida en el planeta). Per una altra banda, en els discursos socioeconòmics sembla que quasi tot –des de, posem pel cas, fer infraestructures públiques, o polítiques de més turistització absolutament contradictòries amb les declaracions públiques d'emergència climàtica, fins a polítiques empresarials de turbo-precarització laboral- es fa amb l'objectiu gairebé únic de generar llocs de feina. Mai s'invoca que l'objectiu són els guanys empresarials que, en el millor dels casos, solen anomenar-se eufemísticament amb mots com ara "competitivitat", "flexibilitat", "productivitat"... Kalecki escriu: "És clar que l'augment del producte i l'ocupació no beneficia només als treballadors, sinó també als empresaris perquè els seus guanys augmenten".\nPerò, què té a veure amb la RB el retrobament amb un article escrit, fa no fa, vuitanta anys, per un economista polonès? Doncs que Kalecki la clava en afirmar que "els principis fonamentals de l'ètica capitalista requereixen la màxima de 'guanyaràs el pa amb la suor del teu front', tret que tinguis mitjans privats". Vet aquí l'explicació de molts prejudicis vers la RB. Uns perjudicis, val a dir-ho, compartits en els àmbits neoliberals, i en els no neoliberals que mantenen la cultura de l'ocupació (remunerada o autònoma) com únic instrument per a la integració social.\nUnes dades recents d'una enquesta realitzada per la consultora IPSOS (disponible a http://www.redrentabasica.org/rb/nueva-encuesta-sobre-la-renta-basica-en-espana/) i que, dit sia de passada, corroboren moltes altres investigacions sociològiques i demoscòpiques, esmicolen qualsevol versemblança dels perjudicis sobre la desincentivació de l'ocupació una vegada instaurat el dret de ciutadania que representa la RB. Comentar-los breument és la segona de les raons per escriure una altra vegada sobre la RB en aquesta tribuna.\nA les persones enquestades se'ls ha explicat que "la RB és un ingrés incondicional i universal de 715 € mensuals, que rebran tots els residents adults acreditats (143 € els menors) com a dret de ciutadania, que seria finançada mitjançant una reforma fiscal que suposaria una redistribució de part de la renda del 20% de persones més riques cap a la resta de la població". Una vegada aclarit el concepte de RB, els resultats són els següents: a) Un 56% es mostra a favor d'un ingrés incondicional i universal com a dret de ciutadania. b) Els joves es mostren més d'acord (un 62% de les persones d'entre 18 i 24 anys), mentre que per gènere el percentatge de desacord és major en els homes (un 34% enfront d'un 26% de dones). c) La RB té més acceptació entre la població en cerca d'ocupació activa, i en les llars d'ingressos més baixos. d) Pel que fa a la temporalitat de la RB, un 31% de les persones enquestades opina que ha de ser una mesura permanent, no obstant això, el percentatge major (38%) és per a les que opinen que ha de durar només durant el període d'alarma i fins a un màxim de 6 mesos més. e) Una dada molt rellevant és que la RB no provocaria un impacte negatiu en la cerca d'ocupació de la immensa majoria (un 80%) de les persones que ho estan fent, i les que treballen en condicions de no extrema precarietat ho continuarien fent molt majoritàriament.\nI, tanmateix, el més absurd dels prejudicis que provoca la RB a l'establishment és, segons diuen les "dretes" i les "esquerres", la inviabilitat de finançar-la. Com ja s'ha dit, amb una fiscalitat més progressiva i veritablement redistributiva aquesta suposada inviabilitat no és més que una excusa. La mateixa que Michal Kalecki ja denunciava tot advertint que la contrapartida de despeses, com podrien ser ara les necessàries per finançar la RB, serà" el més alt nivell de vida de les masses. No és aquest el propòsit de tota activitat econòmica?".\nPublicat per Rafael Borràs a dilluns, de juny 08, 2020 Cap comentari:\n"Coses més importants que viure..."\nPublicat originalment a dBalears (01-06-2020)\nPublicat per Rafael Borràs a dissabte, de juny 06, 2020 Cap comentari:


El jutge decreta que els 'riders' de Deliveroo són empleats i no autònoms - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl jutge decreta que els 'riders' de Deliveroo són empleats i no autònoms\nacn 23.07.2019 | 23:34\nLa Seguretat Social ha guanyat el primer macrojudici contra l'empresa de repartiment Deliveroo. El jutjat social número 19 de Madrid ha estimat la demanda interposada per la Tresoreria General de la Seguretat Social contra Roodfoods Spain, la companyia matriu de Deliveroo, i ha declarat que 500 dels seus repartidors a domicili no són autònoms sinó que tenen una relació laboral amb la societat.\nLa sentència, de 26 folis, conclou que en la prestació de serveis dels riders «van prevaler les condicions pròpies de la laboralitat». El magistrat argumenta, a més, que els repartidors atenien les comandes d'acord amb les «detallades instruccions» de l'empresa, que organitzava la seva activitat i fins i tot gestionava les propines. La sentència es pot recórrer a la sala social del Tribunal Superior de Justícia de Madrid.\nLa resolució, donada a conèixer pel Consell General del Poder Judicial, és fruit de la vista oral de més de 8 hores que es va celebrar el 31 de maig. El judici es va celebrar després que la Inspecció de Treball emetés un acte en què obligava la companyia de repartiment a domicili a contractar com a assalariats 532 repartidors que van treballar a l'empresa entre el 2015 i el 2017.


El Parc Natural dels Ports - Tortosa Turisme\nBarrancs, torrents, cingles, senderes i pistes, gúbies o congostos de bellesa cromàtica alternen amb boscos atapeïts i planes de frondositat exuberant.\nEls Ports, lo Port per als naturals d’aquestes comarques, és un massís muntanyós que pertany a la serralada prelitoral catalana, situat just a la confluència administrativa de Tarragona, Terol i Castelló. És una cruïlla on els estrets vincles entre els diferents pobles donen una riquesa afegida als valors naturals i a l’excepcional interès biogeogràfic. Des del 2001, té categoria de parc natural, amb una extensió de més de 35.000 Ha.\nEl cim més elevat de tot el massís és el Mont Caro, que té una alçada de 1.447 metres, i mira Tortosa i la vall de l’Ebre. El Mons Sacer, ja denominat al segle IV per Aviè, constitueix el veritable Olimp de la gent del país i senyoreja amb la seua presència el tram final de la vall de l’Ebre. Serveix de teló de fons al mateix Delta, i, il·luminat pel sol ixent, absorbeix els tons de colors com si fos un quadre impressionista. Retallant l’horitzó als capvespres amb una insòlita combinació de llums i ombres, és un paratge que atrau totes les mirades i es converteix en un punt de referència del territori.\nApassionats de la botànica, devots de la zoologia, entesos de l’etnologia, experts de la geologia i la hidrografia, troben mil i una excuses per realitzar els centenars d’itineraris possibles. D’orografia encisadora i salvatge, a voltes tortuosa i laberíntica, constitueix un marc inigualable i una destinació perfecta per practicar-hi activitats i esports en plena naturalesa, els amants de la qual poden endinsar-s’hi a peu, amb bicicleta, practicar-hi escalada, espeleologia o descens de barrancs, ja que disposa de tota una guia de serveis.\nAls Ports es combinen harmoniosament i perfecta l’encant d’uns pobles plens d’història, d’art i de tradició, amb uns paisatges espectaculars, una flora i una fauna riques i una gastronomia plena de sabor i aroma.\nCiutat del Renaixement\nCaiac i piragua\nExcursionisme, per la Via Verda, en 4x4, en BTT


Jocs i esports alternatius – CEIP GONZÁLEZ GALLARZA\n22 de maig de 2020 22 de maig de 2020 per villena_isi\nA continuació us presente un recopilatori de jocs i esports alternatius en què utilitzem un material diferent al que estem acostumats, modificant les regles per adaptar-les a la realitat escolar, igualant el nivell motriu inicial donat que és una activitat nova per a tots , raons per les que se’ns obre un ampli ventall de possibilitats per ocupar amb aquestes activitats el nostre temps lliure o a classe d’EF.\nÉs una modalitat esportiva que neix a l’escola pública durant la investigació duta a terme en una tesi doctoral per Norberto Domínguez. Es crea espontàniament un gest esportiu que caracteritzarà la seva dinàmica de joc. Inspirat en El Cenachero de Màlaga (veure imatge) que promou la cultura andalusa i espanyola mitjançant la seva pràctica.\nVa ser creat per Juan Lorenzo Roca Brines professor d’Educació Física … Hem de remuntar-nos a 1992 per trobar les primeres llavors de l’Pinfuvote. És al C.P. La Motilla de Dues Germanes (Sevilla), durant les classes de voleibol, quan es comença a gestar aquesta nova pràctica esportiva\nCom el seu nom indica és un híbrid entre el futbol i el golf, la seva marca va ser registrada el 2008. Està pensat per a gaudir de la seva pràctica en la naturalesa, amb família i / o amics.\nVa ser creat per Tere Miña Alzines, mestra d’Educació Física de l’CEIP Carme Cabezuelo de Madrid, l’any 2.000. Neix gràcies a una sessió amb un material molt atractiu i singular per a alumnes de 6è de Primària: una pilota gegant, de 50 cm de diàmetre, de pot lent i poc pes, i un bagatge important de coneixement dels jocs alternatius.\nCreada el 2008 per Rui Net Matos, professor de l’Institut Politècnic de Leiria (Portugal). La tripela és un esport que busca el desenvolupament harmònic de l’infant, treballant la coordinació oculo oculopèdica i la coordinació óculo manual, a més de la coordinació dinàmic general.\nVa ser creat per Víctor Manso Llorenç, mestre d’Educació Física a Madrid, el 2016, després d’un llarg període d’investigació i creació d’el terreny de joc, la porteria i de el propi mòbil de joc. A partir de llavors el comparteix amb amics i professionals de l’Educació Física. Javier Fraile García, Miguel Cambronero, Àngel Ibaibarriaga, Jorge Gerardo Peláez Díaz i un dels seus germans, Javier Manso Lorenzo, constitueixen un Grup de Treball denominat “Goubak com a esport alternatiu a les classes d’Educació Física: Creació de material didàctic”.\nVa ser creat l’any 2017 a Sevilla per un grup de professors d’Educació Física units per la necessitat de buscar alternatives a l’activitat física a l’alumnat amb més dificultats en la competència motriu a l’hora de realitzar l’activitat esportiva.\nÉs un esport nascut a l’escola primària, en concret al Col·legi Diputació Provincial de Brea d’Aragó (Saragossa) en l’any 2006. Sense saber que existien altres esports com el “Dodgeball”, el mestre d’Educació Física al costat dels seus alumnes van ser incorporant regles acord succeïen les diferents situacions de joc, tenint en compte sempre els principis d’inclusió i coeducació.\nNeix el 1997 creat pel professor d’Educació Física Juanjo Bendicho a través d’un procés d’investigació-acció en el marc de l’ensenyament de l’EF i l’esport.\nEl 1981 es va formar l’European Flying Disc Federation. El 1984 seformó la World Flying Disc Federation, va ser formada per l’European Flying Disc Federation per internacionalitzar el reglament dels esports amb disc.\nEl Bigball neix a les classes d’Educació Física de Kisco Vázquez, al CEIP Miguel Rueda, en l’intent de realitzar una activitat semblant a l’voleibol, amb la qual aconseguir una major durabilitat de la pilota en l’aire i així allargar els punts, fer-los més llargs i emocionants alhora que augmenti el temps d’implicació motor.\nEs diu korfbal, una invenció holandesa de principis de segle XX a què es descriu com l’únic esport de pilota veritablement mixt. El corfbol té com a element inherent a la seva pràctica, el desenvolupament d’actituds relacionades amb la coeducació i, com a conseqüència d’això, acostar el concepte de participació en condicions d’igualtat.\nEl Kin-Ball és un esport procedent de Canadà. El va inventar un professor d’Educació Física anomenat Mario Demmers el 1986. Ell volia aconseguir un esport en el que s’eliminessin moltes de les barreres d’integració i esportivitat que hi ha fins avui dia en molts esports.\nEl Bodyball, el primer esport inventat a Xile, és una adaptació del beisbol ja que en aquest no es colpeja a la pilota amb una bat sinó que es pot colpejar amb qualsevol part de el cos d’aquí el nom de bodyball.\nEl Matrexball neix de la mà de Jose Antonio Gil i dels alumnes als quals dóna classe. Jose Antonio veia que hi havia tres jocs molt populars entre ells (el mat, el colpbol i el datchball) així que va decidir unir-los en un de sol.\nAquest esport ha estat creat en 2018 pel professor d’Educació Física Iván Astudillo, funcionari de carrera pertanyent a el cos de professors d’Educació Secundària de Castella i Lleó. Així mateix en el seu desenvolupament i posada a punt han col·laborat els mestres i professors que formen part de el seminari de formació permanent per a professorat d’educació física impulsat pel CFII de Soria.\nEl Shoot-ball és un joc col·lectiu jugat per dos equips de 9 jugadors cadascun (com a mínim). Si a l’altre equip hi ha menys jugadors es completarà donant vides que utilitzaran a l’inici de el joc. El seu objectiu és eliminar a jugadors de l’equip contrari mitjançant el llançament directe d’una pilota (o dues) a qualsevol zona de el cos excepte el cap, sense que abans hagi tocat el terra. El joc es desenvoluparà amb dues pilotes.\nPocs a Espanya coneixen aquest esport, però és una variant de l’handbol. Va ser creat pel biòleg suís Dr. Hermann Brandt que buscava un esport de no contacte per evitar lesions. Aquesta regulat per la (FITB) la Federació Internacional de tchoukball i els seus primers mundials es van celebrar el 2004.\nCategories EF Navegació per les entrades\nEl cor Malagasy Gospel de visita al GONGA!!!\nQuè és per a tu el Gonga?\nMaterial educatiu 20/21\nLlistats llibres text curs 2020/2021\nEls sanitaris vos donen les gràcies pels vostres ànims!!!\nQüestions final curs 2019/2020\nTrobada Alaquàs 2020\nTutorial Web família\nGonga Erasmus +\nDOCUMENTOS PARA DESCARGAR Selecciona el mes juliol 2020 (1) juny 2020 (3) maig 2020 (11) abril 2020 (1) març 2020 (3) febrer 2020 (4) març 2019 (1)


La Llei de l’esport català d’iniciativa popular es debatrà al Parlament\n"Preparats, Llestos, Llei": la UFEC promou una nova Llei de l'esport català.\nLa UFEC, que ja ha recollit més de 50.000 firmes a favor de proposta de la nova Llei de l'esport catalana, ha publicat una nova campanya de difusió d'aquesta\n“Preparats, Llestos, Llei”: la UFEC promou una nova Llei de l’esport català. | UFEC\nLa Unió de Federacions Esportives de Catalunya (UFEC) ha publicat el nou espot de promoció de la Iniciativa Legislativa Popular (ILP) per a una nova Llei de l’esport catalana. La campanya de difusió, titulada “Preparats, Llestos, Llei”, emfatitza en la igualtat efectiva de gènere en l’esport, la potenciació de l’esport per a persones amb discapacitat i la promoció de l’esport base i vol destacar, principalment, la feina que realitzen les entitats, les federacions i els clubs esportius.\n“Darrere de qualsevol esportista d’elit, hi ha una xarxa d’entitats que treballen l’esport de base que fa possible els èxits dels grans. L’anunci també vol donar visibilitat als col·lectius que, moltes vegades, no poden fer sentir la seva veu: l’esport femení i l’esport adaptat”, apunta Gerard Esteva, president de la UFEC que fa uns mesos es va plantejar la creació “d’una llei que ens representi, que promogui els nostres valors i que tingui per objectiu impulsar l’esport català”.\nLa proposta de la ILP va entrar al Parlament el passat maig i, des del juny, quan es van habilitar els fedataris i fedatàries, es va iniciar un procés de recollida de signatures que s’allargarà fins al febrer. De moment, ja s’ha superat el nombre de firmes necessàries (50.000) perquè el text sigui debatut pels diputats, però la UFEC seguirà buscant més suport amb l’objectiu de mostrar cohesió i força. Esteva, ambiciós, va proposar arribar a les 200.000 signatures, però sigui com sigui la primera missió ja s’ha aconseguit.\nLa nova Llei de l’esport gira al voltant de tres eixos: un finançament digne, estable i independent que es basi en una col·laboració público-privada, la creació de la Unió d’Esports de Catalunya, una institució sense ànim de lucre que representi tot el sector esportiu no governamental i un model de cooperació entre el Govern, proposador, i la mateixa Unió, executora.


Boí Taüll amplia els acords comercials i continua apostant pels esdeveniments per a la temporada 2018-19 - Diari de la neu\nBoí Taüll amplia els acords comercials i continua apostant pels esdeveniments per a la temporada 2018-19\nBoí Taüll presenta les novetats de cara a la nova temporada d'hivern 2018-19. Preveu obrir l'1 de desembre.\nAlta RibagorçaAgències 23.11.201810.30 h\nBoí Taüll preveu obrir l'1 de desembre Autor/a: Boí Taüll\nBoí Taüll ha presentat aquest dimecres les novetats de la propera temporada d’hivern que, si les condicions de neu i meteorològiques ho permeten, començarà el proper dia 1 de desembre. L’estació ha destacat la quantitat de neu acumulada aquest mes de novembre i ha fet esment al guardó que li ha atorgat els World Ski Awards i que l’acredita com a millor estació d’esquí de l'Estat espanyol.\nBoí Taüll, l’estació d’esquí de l'Alta Ribagorça, ha presentat les novetats de la temporada d’hivern 2018-19, a l’acte organitzat per la Diputació de Lleida de presentació als mitjans de comunicació de les estacions d’esquí alpí i d’esquí de fons de Lleida.\nBoí Taüll ha destacat el valor del guardó rebut pels World Ski Awards el passat dissabte 17 de novembre a l’estació austríaca de Kutzbuhel, que l’acredita com a millor estació d’esquí de l’Estat espanyol. Un guardó que posa en valor la Vall de Boí i la seva estació d’esquí, i que representa un al·licient addicional per l’equip de les pistes ribagorçanes.\nTanmateix s’ha destacat la situació excepcional de neu en un mes de novembre de record, en quant a precipitacions de neu es refereix. Aquest fet permetrà arribar al Pont de la Puríssima amb una neu en les millors condicions i garanteix un molt bon inici de temporada que, si les condicions de neu i meteorològiques ho permeten, serà el proper dissabte 1 de desembre.\nEn quan a les novetats més destacades, Boí Taüll congela els preus dels forfets, proposa ofertes molt atractives al seu web i ha ampliat els acords comercials i promocionals amb el FECOM de Lleida, Carnet Jove, La Vanguardia i Caprabo, entre altres.\nEn referència a les pistes, a més de les millores als serveis de restauració, jardí de neu i serveis en general, destaquen els nous recorreguts de freeride, que amplien la proposta de la temporada anterior. Els freeride de Boí Taüll compten també amb verificadors de DVA als remuntadors principals de l’estació i un servei de transport a pistes exclusiu per retornar a la base de l’estació.\nPer segon any consecutiu, l’estació encara la temporada d'hivern amb un acord comercial amb Helly Hansen. Boí Taüll és l’única estació de la península que forma part del programa “Ski Free with Helly Hansen”, conjuntament amb altres estacions com Vail i Aspen Snowmass. A més, per segon any consecutiu, Subaru serà un dels patrocinadors principals amb la seva campanya “Subaru patrocinador oficial d'hivern”.\nL'estació d'esquí del complex turístic acollirà nombroses competicions de tots els nivells, tant professionals com amateurs. Entre totes, destaquen la Copa d'Espanya d'esquí de Muntanya – FEDME, en modalitats “vertical” (Cronoescalada) i Esprint, els dies 13 i 14 de gener i El Dorado Freeride Junior Tour- FJT, els dies 20 i 21 de gener. El cap de setmana de l'1 al 4 de març serà el torn del Snow Gai Weekend, organitzat per Rainbow Barcelona amb la col·laboració de Locamente.\nRespecte a les competicions freestyle, el 27 de gener tindrà lloc la competició amateur d’snowboard i esquí per a menors de 16 anys “New Kids on the Snow”, mentre que “In Elevin Contest”, competició amateur d’snowboard i esquí per a totes les edats, es celebrarà el 17 i 18 de març. Les dues competicions són organitzades per Boí Taüll.\nXavier González, Director General de Boí Taüll, ha destacat que “comencem aquesta nova temporada d'hivern amb molta il·lusió. Continuarem treballant per millorar l'experiència dels nostres visitants per seguir sent un referencial entre les destinacions de muntanya, aventura i relaxació al nostre país”.


Vestuari Tècnic | Technotex\nQuiròfan / Sanitat\nEn Tècnica by Technotex ® hem desenvolupat fins a 10 nous teixits, especialment dissenyats per cobrir necessitats concretes dels nostres clients. A més, mantenim el compromís de seguir desenvolupant de forma contínua nous teixits i oferir així noves i efectives solucions en la dispersió de bacteris i partícules\nOferim una alternativa tèxtil reutilitzable per a aquelles empreses que requereixen un control de la contaminació ambiental.\nSubministrem, des de fa anys, vestuari tècnic a les principals empreses farmacèutiques, cosmètiques, ESD, Electròniques i alimentàries. Demana'ns referències!\nNeteja ambiental - Contaminació física\nEl control de la contaminació i la qualitat de l'aire a les sales blanques és un element clau per influir positivament durant el procés i la qualitat d'un producte.\nLa contaminació més freqüent es produeix a través de les partícules d'escates de pell que generen les persones i que es distribueixen en l'ambient.\nExisteixen actualment teixits tècnics especialment dissenyats per reduir eficaçment aquest tipus de contaminació: aire net i barrera a partícules.\nTots els nostres teixits compleixen amb els requisits de qualitat ISO 5 - GMP classe A / B.\nManteniment i durabilitat\nPrincipals Beneficis per a usuari\nGran comoditat: Lleugeresa i transpirabilitat\nFiltració de partícules\nIdeal fins i tot per a ús prolongat de temps\nDisseny hergonòmic: total llibertat de moviments\nDisenys recomanats per a Sala Blanca\nQuines normatives s'han de seguir?\nEls nostres teixits tècnics estan dissenyats per complir els més alts requeriments de qualitat i assegurar el manteniment de les propietats tècniques i de confortabilitat.\nFabricats amb fils multi-lobulars, àmpliament utilitzats en activitats d'oci i esport, que aporten sistemes de gestió de la humitat per a una transpirabilitat eficaç.\nTransporten la humitat a l'exterior\nCirculació d'aire fresc a l'interior\nMajor velocitat d'assecat\nConfort: Peces lleugeres, suaus, transpirables i d'agradable textura\nCOMPLEIXEN ELS REQUISITS DE QUALITAT DE LES SEGÜENTS NORMATIVES:\nEN 1149 Roba de protecció amb propietats electrostàtiques.\nASTM F51 Partícules contaminants en sales blanques\nEN31092 Resistència a el vapor d'aigua (confort)\nISO 22612 Resistència a la penetració microbiana\nISO 9073-10 Neteja de matèria particulada (linting)\nISO 10993 Citotoxicitat\nPrincipals Beneficis per a usuari i empresa\nCatàleg de Productes orientatiu\nA Technotex hem desenvolupat una completa gamma de peces pensades per a indústries alimentàries: Càrniques, Xocolateres, refrigerats, etc.\nComoditat i seguretat: L'ús d'aquestes peces, dissenyades per a cada sector, ajuda a reduir la contaminació ambiental i mantenir els productes en bon estat per més temps alhora que aporta la màxima comforabilitat al treballador\nHi ha diverses regulacions i mesures aplicables de bioseguretat a la zona de producció, d'entre les més destacades:\nReglaments (CE) nº 852, 853 i 854/2004, de parlament europeu i de el Consell.\nLlei 17/2011 Seguretat alimentària i nutrició. Relatius a la higiene dels productes alimentaris, descriuen la importància d'un vestuari net i adequat.\nBSI PAS 220 2008, emesa per British Standards Institution, que defineix els requisits i protocols dels sistemes de gestió d'innocuïtat dissenyats segons ISO 22000.7 / 2005.\nEn totes elles, es descriuen la importància d'una vestimenta adequada segons nivell de risc ambiental, que estigui neta i en bon estat.\nLes partícules en suspensió en l'ambient, són un vehicle de transport per als bacteris. Podem reduir-les significativament utilitzant teixits tècnics d'aire net que no emeten borrissol.\nUn individu sa pot dispersar l'aire aproximadament 5.000 escates de pell humana per minut. Aquestes escates són, sovint, portadores de microorganismes i bacteris. El personal que treballa dins, o ingressa en àrees on els aliments estan exposats i / o en procés de manipulació, hauria de fer servir roba de treball adequada amb tèxtils nets i barrera a aquest tipus de partícules.\nLa roba de treball no ha de tenir botons ni butxaques cap a fora sobre el nivell de la cintura i és altament recomanable la utilització de tancaments en cos i turmells per evitar la contaminació per partícules de l'usuari des de l'interior de l'vestuari cap a l'exterior.\nLa roba de treball ha de ser rentada amb les normes i periodicitat apropiada per a l'ús previst i s'han d'habilitar zones adequades per al personal (vestuaris, rentamans, banys, etc.).\nNeteja ambiental en la indústria cosmètica\nCada tipus de producte requereix d'un diferent grau de neteja de l'entorn per minimitzar els riscos de contaminació. Per tal d'aconseguir el grau adequat en funcionament, aquestes zones s'han de dissenyar de manera que assoleixin certs nivells especificats de neteja de l'aire.\nContaminacions físiques, ens referim als constituïts per partícules i cossos estranys que arriben als productes fabricats durant la seva manipulació. L'ús d'una vestimenta adequada, amb teixits tècnics, nets i barrera a microorganismes, contribueix a una major neteja ambiental ia una reducció efectiva de el risc de contaminació física i biològica.\nRecomanem evitar l'ús de peces tèxtils de cotó o polièster / cotó. Aquests tèxtils tradicionals desprenen fibres i borrissol i no actuen com a filtre o barrera als microorganismes que dispersen les persones en els seus moviments.\nLes nostres peces ESD està recomanades per a entorns de protecció electrostàtica, sales netes i zones amb ambients molt secs.\nUtilitzem teixits nets i conductius que compleixen els estàndards tècnics de la normativa EN 61340-5-1: 2016. Contenen els filaments de carboni necessaris per mantenir, de forma permanent, les propietats de dissipació electrostàtica.\nAjuda a minimitzar els efectes negatius dels camps electrostàtics, incrementant la seguretat dels treballadors i evitant danys o defectes en els productes electrònics.\nFabricat amb microcarbono\nQuè normatives s'han de seguir?\nDeclaració de confirmidad


Bastille en concert al Festival Cruïlla: 5 de juliol de 2019 a Barcelona\nIndie-pop britànic per fer-nos ballar!\nEl quartet londinenc Bastille va cuinar el seu primer èxit Pompeii a base de textures brillants de sintetizadors dels anys 80 i cors perfectes. Una barreja que els va catapultar al número 2 de les llistes del Regne Unit i els va ajudar a vendre milions de còpies del seu àlbum debut, Bad Blood.\nEl 5 de juliol de 2019 la banda britànica ens visitarà per fer-nos saltar sense parar al Festival Cruïlla, al Parc del Fòrum de Barcelona.\nAmb la teva entrada per al divendres 5 no només gaudiràs del directe de Bastille, sinó que també podràs assistir als concerts d’artistes com Garbage o Gang of Youths i molts altres encara per anunciar!\nEl grup va començar com el projecte en solitari del cantant i compositor Dan Smith, però es va convertir en una banda de ple dret en 2010 quan va atreure l’atenció del públic després de pujar uns quants temes a internet. Poc després ja estaven participant en els principals festivals del Regne Unit, com Glastonbury i l’Illa de Wight.\nJa convertits en estrelles, van llançar el seu segon disc Wild World, que va arribar al número 1 al Regne Unit, i va debutar dins del Top Ten en una dotzena de països arreu del món.


A més de les funcions Multi-drawer Paper Deck-C normals, instal·lar el Paper Deck Double Feeding Detection Kit-B permet a la màquina imprimir paper a la safata d’escapament si l’equip detecta alimentació de fulls múltiples.\nTambé es pot connectar POD Deck Lite XL-A oStack Bypass-C a l’equip.\nNo col·loqueu objectes pesats sobre la Multi-drawer Paper Deck-D. Això pot produir mala qualitat d'impressió o danys.\nSi l'equip està en el mode repòs (la pantalla tàctil no es mostra i només està il·luminat), pot ser que no pugueu obrir la Multi-drawer Paper Deck-D. En aquest cas, premeu per reactivar l'equip i, a continuació, premeu el botó d'obertura de la Multi-drawer Paper Deck-D.\nPer a més informació sobre el paper disponible, vegeu Paper admès.\nPer detectar quan s'alimenten diversos fulls amb el Multi-drawer Paper Deck-D, cal tenir el Paper Deck Double Feeding Detection Kit-B.\nTapa davantera (alimentació intermèdia)\nObriu aquesta tapa per treure el paper encallat. Eliminació d'encallaments de paper a la tapa davantera del Multi-drawer Paper Deck-D (Opcional)\nEs prem per obrir el dipòsit de paper quan necessiteu carregar paper, o per comprovar un encallament de paper.\nCobertura de la ruta\nObriu aquesta tapa per treure el paper encallat. Neteja dels encallaments de paper a la Multi-drawer Paper Deck-D i la unitat d'alimentació rellevant (opcional)\n*Aquesta cobertura no s’obre si no s’ha connectat el Paper Deck Path Kit-A opcional.\n> Productes opcionals > Multi-drawer Paper Deck-D


Alumnes de La Salle i padrins de La Seu participen en el projecte 'Tots som joves, tots som grans' — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Alumnes de La Salle i padrins de La Seu participen en el projecte 'Tots som joves, tots som grans'\nAlumnes de La Salle i padrins de La Seu participen en el projecte 'Tots som joves, tots som grans'\nL'intercanvi té com objectiu afavorir el compromís cívic dels joves i la millora de la qualitat de vida dels avis La primera trobada tindrà lloc aquest divendres, 3 de febrer\nLa Salle - Projecte avis i alumnes\nEl pròxim divendres, 3 de febrer, els alumnes voluntaris de 4t curs d'ESO del Col·legi La Salle de la Seu d'Urgell i avis de la Fundació Sant Hospital i de la Llar de Sant Josep compartiran tot un seguit d'activitats dins el projecte 'Tots som joves, tots som grans'. Aquesta iniciativa forma part del Pla Estratègic del centre, que inclou propostes del camp de l'aprenentatge-servei com, per exemple, l'apadrinament lector, Llegim plegats o la Campanya del Banc de Sang.\nL'objectiu de les activitats és "afavorir el compromís cívic i la millora de la qualitat de vida dels avis del nostre entorn". Així mateix, es busca contribuir al fet que els alumnes siguin "socialment responsables i en un futur compromesos amb les causes solidàries", a més d'afavorir el seu desenvolupament "cívic, ètic, personal i social".\nEn aquest sentit, el col·legi La Salle fomenta el treball en xarxa entre l'escola i les diverses entitats que col·laboren directament o indirectament en aquest projecte. No només hi participa la Llar de Sant Josep i la Fundació Sant Hospital sinó també l'Ajuntament de la Seu, el Pla Educatiu d'Entorn, l'Oficina Jove de l'Alt Urgell i el Consorci d'Atenció a les Persones.\nLa proposta inclou la realització de tres sessions durant el curs. Per al primer dia, la Fundació Sant Hospital ha preparat activitats manipulatives i de fisioteràpia perquè els alumnes de La Salle formin part del grup de treball "no com a observadors passius sinó com agents actius que ajudaran i proporcionaran conversa o interacció".\nD'altra banda, la Llar de Sant Josep ha organitzat activitats dirigides a preparar la Trobada Esportiva, que aquest any tindrà lloc a La Seu d'Urgell. Es preparen proves, per exemple, de bàsquet, bitlles, domino i anelles.\nAquests dies, tant avis com alumnes s'han pogut conèixer a través d'un mural que han confeccionat i que s'han intercanviat. Des del col·legi La Salle es manifesta que “estem segurs que serà un dia molt especial i molt enriquidor tant per la gent gran com per als nostres alumnes voluntaris”.


Dos adults i un menor detinguts en una baralla amb destral en un local ocupat Dos adults i un menor detinguts en una baralla amb destral en un local ocupat – Tot Barcelona | Notícies i Informació d'actualitat a Barcelona\nDos adults i un menor detinguts en una baralla amb destral en un local ocupat\nLa Guàrdia Urbana va arrestar els implicats, que també van destrossar la mampara del cotxe patrulla que se'ls va endur\nLa zona del carrer Miquel Àngel, al barri de Sants, on es va produir un atac a una local ocupat / Google Street View\nRedacció 12/05/2020 12:56 pm Actualitzat: 12/05/2020 8:10 pm\nViolent incident al barri de Sants, al carrer Miquel Àngel, aquest dilluns a la tarda. Segons ha avançat Betevé i han confirmat fonts municipals al TOT Barcelona. Dos homes i un jove menor d’edat van ser detinguts per la Guàrdia Urbana per la seva presumpta implicació en una baralla durant la qual van causar destrosses amb una destral a l’entrada d’un local ocupat que hi ha en aquell punt. Els tres arrestats tenen antecedents d’altres detencions per fets violents i robatoris.\nLa policia ha obert un atestat per un delicte de danys al local, per violació de domicili –encara que el local sigui ocupat, si fa prou temps es considera domicili dels ocupants– i per un altre delicte de danys al cotxe patrulla que es va endur els detinguts, ja que van continuar en actitud molt agressiva i van trencar la mampara que separa l’espai dels arrestats, al seient del darrere del vehicle policial, de l’àrea dels agents, als seients del davant.\nSegons les mateixes fonts, una empresa municipal està tapiant ara el local on es va produir la baralla, que podria ser entre els ocupants de dos locals diferents. I afegeixen que el districte de Sants-Montjuïc avisat els amos del local d’ocupacions il·legals que causen molèsties als veïns des del maig de l’any passat, amb l’objectiu que es fessin càrrec de l’espai i actuessin per fer-los marxar i per impedir que hi tornin.\nUn vídeo difós a través de Twitter mostra com els dos homes han arrencat la reixa de la porta del local, directament amb les mans, per accedir-hi. En altres vídeos dels veïns s’observa com durant la baralla van arrossegar una bombona de gas o trencar els vidres amb una destral, segons recull l’ACN.\nGrand Theft Auto Barcelona: capítol 3.459.922\n— FREE SPEECH (@CensuratNews) May 12, 2020\nCinc cartes municipals\nEls dos locals són baixos propietat de Solvia Immobiliària, del Banc Sabadell, que va denunciar l’ocupació. Fons municipals han indicat a l’ACN que les molèsties als veïns eren reiterades i per aquest motiu el consistori es va posar en contacte amb la propietat el maig del 2019. El regidor del districte de Sants-Montjuïc, Marc Serra, ha assegurat en una piulada que l’Ajuntament de Barcelona havia enviat fins a 5 cartes a la propietat perquè intervingués en aquesta conflictiva ocupació. “S’han desentès de la situació i han abandonat els veïns”, acusa el regidor.\nUn cop més darrera d’aquesta situació hi ha grans tenidors que mantenen buits els locals i no assumeixen les seves responsabilitats com a propietaris. Hem enviat fins a 5 Cartes a @solvia_es perquè intervinguessin. S’han desentès de la situació i abandonat als veïns. 2/2\n— Marc Serra Solé (@MarcSerraSole) May 12, 2020\nBarri de Sants Guàrdia Urbana de Barcelona Sants-Montjuïc


L'Engordany torna a la feina per seguir somniant en Europa\nEsports » Futbol 10 de juliol, 2018\nAmb la dramàtica classificació de la setmana passada encara en el record, l'Unió Esportiva Engordany ha tornat a la per seguir la participació a l'Europa League. Aquesta vegada contra un rival molt més complicat.\nCamp dividit per al treball de dos equips que estan tenint poques vacances. El Vall Banc Santa Coloma, eliminat a la lliga de Campions, jugarà la segona prèvia de l'Europa League.\nAbans és el torn de l'Engordany. Dijous rep el Kairat Almaty kazakh després d'una preliminar d'infart contra el Folgore sanmarinès. En qüestió de minuts va passar d'estar eliminat a seguir viu.\nL'entrenador, Otger Canals, explica com “ va ser una jugada de 3 segons". Recorda aquell moment com "una pujada d’adrenalina increïble, perquè ens veiem fora". "Ens van marcar el gol i ens vam quedar molt tocats, però després vam tenir l’empenta per fer els últims atacs i en un d’ells vam poder marcar", afegeix recordant la "felicitat" que va sentir l'equip. "Així és el futbol", afirma el jugador Sebas Gómez.\nDilluns, primer entrenament dels tres que esperen abans del partit. Canals, que per qüestions administratives no pot exercir de tècnic titular a Europa, sap que el rival anterior res té a veure amb el que l'equip tindrà al davant ara, jugadors professionals amb un pressupost d'uns 18 milions d'euros. Assegura que el Kairat Almaty kazakh té jugadors molt superiors a l'UE Engordany. Afegeix que l’equip està molt il•lusionat i destaca la força del conjunt andorrà. Sebas promet lluita i afirma que competiran “de tu a tu”.\nEl nou repte de l'Engordany ha començat. L'objectiu és arribar a dijous amb el físic al més fresc possible i amb el cap preparat per patir.\nL'Engordany rebrà el Kairat del Kazakhstan aquest dijous després de guanyar-se un lloc en la primera ronda de lliga Europa\nL’UE Engordany fa història i passa ronda a l’Europa League


Doctor congelats olaf - Jocs gratis, jocs en línia gratuïts\n» Jocs d'aventura » Jocs de gelats » Doctor congelats olaf\nDoctor congelats olaf\nOperar ara : la cirurgia de marcapassos\nOperar ara : cirurgia de l'epilèpsia\nOperar ara : cirurgia de l'escoliosi\nOperar ara : cirurgia del nas\nInformació del joc : Doctor congelats olaf\nDescripció : Olafs somni de viure a l'estiu no va anar tan bé perquè tan aviat com va passar sota el sol va començar a fondre. l'únic capaç de salvar-lo és d'elsa, la reina congelat que té poders de gel i podrà redimir aquest ninot de neu lúcid de dia. començar per la seva temperatura per veure què tan alt és de comprovació i llavors congelar l'habitació. fas no ho volen per convertir-se en aigua i mai tornar, oi? aplicar esprai nasal per a enganxar el nas torna i posar la màscara d'oxigen perquè ell pugui respirar correctament. la part final del tractament és simplement màgic - donar olaf seu núvol personal neu perquè sempre va gaudir el clima càlid!\nTags : Olaf, congelat,\nOlaf metge congelat, jugar olaf congelat metge jocs, jocs de metge congelat olaf, olaf metge congelat en línia joc, lliure joc en línia.,\nJuga total : 4670\nGame Link : Doctor congelats olaf\nCopiar a un Bloc : Doctor congelats olaf\nCopiar a un Fòrum : Doctor congelats olaf


Defensem la mineria, suport d'entitats socials i econòmiques.\nRepresentants d’entitats socials i econòmiques del Bages s’uneixen per defensar els llocs de treball de la mineria\nPosted by Sebastià Suet on 28 abril, 2017 in Sin categoría\nEl dia 13 de maig hi haurà una recollida de signatures a la zona del Nou Congost de Manresa\nAquest compromís es materialitza amb l’adhesió a les activitats que ja han impulsat en defensa dels llocs de treball el comitè d’empresa i els quatre sindicats de les mines. El dissabte 13 de maiges recolliran signatures per demanar que la sentència judicial que dictamina que el dia 30 de juny s’han d’aturar els abocaments de runam salí no posi en perill la font de subsidència d’unes 2.000 famílies. Aquest acte de conscienciació es farà entre les 4 de la tarda i les 9 del vespre, a la zona del Nou Congost, de Manresa.\nEl president de Pimec Catalunya Central i de ProMineria, Esteve Pintó, ha exposat davant de les prop de 200 persones que s’han aplegat al pavellócom va començar el cas, arran d’una denúncia fa tres anys i mig, que va acabar en una sentència judicial. I ha recordat que arran d’aquest fet es va crear ProMineria, que ha anat fent diverses accions per divulgar la importància del sector miner en el teixit econòmic de les comarques de la Catalunya central.\nFernando Ribera, president del comitè d’empresa de les mines de Sallent, ha explicat que a finals de l’any passat els representants dels treballadors van transmetre la preocupació pel seu futur laboral a l’empresa, i que van començar a fer visites a ajuntaments de la comarca, a la delegada del govern, a parlamentaris i fins i tot a representants de la Generalitat, i també que van tenir reunió amb l’empresa, que els va reiterar l’aposta decontinuïtat i de futur.\nFèlix Salido, en representació del Fòrum Econòmic de la Catalunya Central, ha dit que, després de 9 anys d’existència d’aquesta plataforma d’interrelació social i econòmica, agafa més sentit per involucrar-se en la defensa dels llocs de treball de la mineria. També ha remarcat molt especialment la voluntat que el futur de la minera a la Catalunya central sigui sostenible.\nEn el torn de debat posterior, diferents representants de la societat civil han participat i han valorat molt positivament aquesta iniciativa i han mostrat la seva predisposició a participar-hi.\nDes d’ara i fins al 13 de maig s’està treballant en cinc comissions per donar rellevància a aquesta recollida de signatures, que comptarà amb activitats i que ja disposa del web www.defensemlamineria.cat i de les xarxes socials Facebook (www.facebook.com/defensemlamineria) i Twitter (@defensemmineria).\nSi el nostre negoci no és present a Internet, no “existeix”


“El luxe poden ser moltes coses, no és només diners” | Gemma Busquets | Societat | El Punt Avui\n“El luxe poden ser moltes coses, no és només diners” “El luxe poden ser moltes coses, no és només diners” “El luxe poden ser moltes coses, no és només diners” “El luxe poden ser moltes coses, no és només diners” + “El luxe poden ser moltes coses, no és només diners” E-mail\nCONSULTORA DE VIATGES I HOTELS ‘FREELANCE'\n“El luxe poden ser moltes coses, no és només diners”\n“El luxe poden ser moltes coses, no és només diners” “El luxe poden ser moltes coses, no és només diners” “El luxe poden ser moltes coses, no és només diners” “El luxe poden ser moltes coses, no és només diners” “El luxe poden ser moltes coses, no és només diners” E-mail\nEspecialista en disseny de viatges a mida, del luxe al ‘lowcost'. A Twitter (@Graupix) recomana llocs, hotels i restaurants. El seu valor afegit és el coneixement de primera mà. Única espanyola convidada a la fira de referència de viatges de luxe a Canes.\nL'èxit de les meves guies de viatge és perquè en els llocs que recomano hi he estat\nDiu que té una doble vida.\nSí, de les vuit del matí a les cinc de la tarda sóc directora de relacions internacionals a la Fira de Barcelona des de fa tretze anys. I els vespres i els caps de setmana –ara en fa deu– escric guies de viatges a internet. Tinc blog (blog.soniatravelguides.com) i web (www.soniatravelguides.com) Sempre m'he dedicat al luxe i al boutique hotel. El luxe es pot interpretar de moltes maneres. No és només una qüestió de diners. Viatjar i trobar un allotjament per menys de cent euros, per a mi, és un luxe. L'èxit de les meves guies, i pel que la gent se'n refia, és que tot el que recomano ho he provat.\nParlar de viatges va ser del primer amb què es va omplir la xarxa.\nSí, primer era en forma de web i després van aparèixer els blocs. A l'Estat espanyol hi ha uns 450 blogs de viatges, i a Catalunya, calculem uns 150. Els bloguers ajuden la gent a inspirar-se. M'agraden els blogs i guies de viatges útils amb molta comparativa per oferir diverses possibilitats. Internet et facilita la informació per muntar el viatge.\nLa influència dels bloguers de viatges ha significat la mort de les agències tradicionals?\nNo, encara les agències serveixen per a molta gent. No tothom és del món 2.0. Hi ha dues agències importants que em demanen opinió quan han de recomanar hotels d'ultraluxe. Perquè en cada ciutat que visito dormo en un d'ells i en recorro deu o cinc més. Vull dominar per poder explicar quin té la millor ubicació, la millor vista, el del millor spa, la millor decoració...\nUn lector que llegeixi l'entrevista pot pensar que aquesta feina és una bicoca! Però no són vacances?\nQuan viatjo treballo cada vespre, em passo tres o quatre hores escrivint quan podria estar a la piscina. Els bloquers fan dos o tres apunts en el bloc de cada viatge. A més dels apunts, faig una guia complerta, no bàsica. I com que sóc una freak dels hotels, per cada ciutat intento trobar cinc o sis hotels de luxe, un parell de boutiques hotels –d'entre 100 a 150 euros– i un parell de low cost –60 a 100– En total, uns deu hotels. Fa quinze dies vaig estar a Copenhaguen i tenia una llista i un no em va agradar i no el trobarà al web i al bloc. Si no és un lloc on no aniria a dormir, doncs considero que no l'has de conèixer.\nEls catalans tenim més cultura viatgera. Ens diferencia també dels espanyols?\nEt donaré una dada: el 28% dels espanyols que viatgen a l'estranger són catalans. En qualsevol punta de món on vaig sempre hi trobo catalans i italians.\nEls viatges també van per modes. Quina és la destinació més in?\nA Europa, és Berlín i Copenhaguen. Berlín és una gran destinació i Alemanya és més barata del que ens pensem. Té molts bons preus i és molt interessant. Tailàndia és la primera destinació de l'Àsia i un lloc que s'està posant de moda és Luang Prabang, a Laos. Hi vaig estar el 2012 i al web hi tinc una guia.\nLi poden escriure per demanar consell sobre una destinació?\nI tant! Sóc una consultora gratuïta perquè no em dedico professionalment a això. Si he fet el viatge que em demanes t'aconsellaré o t'enllaçaré a la guia que hagi fet.\nPer quant un llibre?\nEm faria molt il·lusió publicar però hauria de revisar totes les guies, en total 45 i no tinc temps per fer-ho. Tinc una feina amb molta pressió i m'exigeix molt.\nEl turisme aguanta la crisi?\nSí, i el de luxe encara més. Sé de gent que no marxa de vacances per no gastar, però si et planifiques bé i compres el bitllet d'avió amb antelació, et pot sortir bé. Hi ha alternatives d'allotjament, com ara l'Airbnb (www.airbnb.es), que dorms a casa d'algú que t'acull.\nLa marca Catalunya és Barcelona?\nEls estrangers estan obsessionats amb Barcelona. Només els europeus que ja coneixen Barcelona i són més sibarites s'acosten fins a Girona, per exemple. Un amic de Los Ángeles que ja coneixia Barcelona em va demanar consell. Li vaig recomanar que agafés el tren i anés a Girona. Li va encantar.\nEspecialista en disseny de viatges\nEl Punt Avui. Girona 01-07-2013, Pàgina 64\nEl Punt Avui. Nacional 01-07-2013, Pàgina 48


Excel chapter 1 by Wayland Baptist U... 369 views\nGaleria fotos yarada by mimiciria 777 views\nAccess chapter 2 by Wayland Baptist U... 468 views\nZlekas by zlekubiblioteka 277 views\nParticipantes_TIC II by mimiciria 1708 views\nAccess chapter 1 by Wayland Baptist U... 645 views\n1. CORI
COORDINADORA REUSENCA INDEPENDENT
2007- 2011
\n2. INDEX
Comsorgeix el CORI a Reus?
CORIS I NAPS
Coses que ha fet el CORI per a REUS
Que defensa el CORI
CORI AL PARLAMENT DE CATALUNYA
\n3. CORI A REUS
La resta de la campanya de la CORI consisteix en:
1. PassejarambQuad o amb un cotxe descapotable pel centre de Reus ( ambl'Arielvestitd'ElvisPresley).
2. Repartir tríptics i enganxinespelscarrers i barsjuantxis de Reus, acompanyatpelseusèquit (moltscopss'afegirà una companya de la feina vestida de majorette).
3. Míting final de campanya, que consisteix en una perfomanceon es canvia el nom de General Prim per General Plim (per vendre el refresc entre elsjaponesos). Desprésl'Ariel i el seugrupfaran un concert, i vintminutsabans de que s'acabi la campanya (divendres 12 de la nit), l'Arielllegirà en públictot el seu programa electoral.
Totaixò i amb un pressupost de més o menysuns 300 euros per a la campanya, va fer que la CORI treiés 1.348 vots (3,24% del total escrutat), haventestat la formacióindependentmés votada en tota la història de Reus. La resta, jaéshistòria...
\n4. CORIS I NAPS
Organització que dona verdura ecologica a la gentmésnecessitada gratis i senserebresubencions del ajuntament de Reus.
\n5. Dir la veritatperque la gents’enteri que es el que passa al ajuntament de Reus.
Ajudar a la gent en el que necessiti i el que estigui a les sevesmans per poder ajudar.
 ….
 87.000 euros / any
\n6. Propostes per al programa electoral
4 anyssense obres!
N'estemtips i tipes de les obres al carrer, que són inacabables i destrossenelsturmellsdelsvianants. Quan la CORI guanyi les eleccions, no només no hihaurà obres faraòniques, sinó que la Brigada Municipal ajudarà a netejar les cases delsveïnsafectats per les obres de mantenimentdelscarrers.
Seguretatciutadana
La guàrdia urbana estarà obligada a portar un GPS, de manera que elspodremlocalitzarabans que ensfotin una multa i aixòpermetràescaquejar-nos. El GPS també servirà per localitzar-los quanelsnecessitem, per exemple si ensquedemsensefocabans de fumar un canut.
\n7. Technopark
El ParcTecnològic del Camp hauria de ser més útil per alsciutadans i ciutadanes de Reus. Nosaltreshifarem un circuit de cotxestuning, i moltesaltres coses, per aprofitarbéels 300 milionsd'euros que ara mateixs'abocarien en equipamentsmenysútils.
Lliureexpressió i manifestació
Reus està ple de gentmosquejada (i algunsamb una mica de raó). Per garantir plenament el dret a manifestar-se públicament, i atès que pel centre de la ciutat no s'hipotpassar per culpa de les obres, l'Ajuntamenthabilitarà un espai especial al Technopark per tal que el poble es manifesti. Tindràcapacitat per acollir 100.000 persones segonselsorganitzadors, 30.000 segons el govern civil i entre 5.000 i 6.500 segons la guàrdia urbana.
\n8. Promocióeconòmica
La nostraproposta principal de promocióeconòmica té molt a veureamb coses superimportantscom la moda. Organitzaremanualment el certamen 'REUS FAIXON GAUDÍ', com la passarel·la Gaudí però a la reusenca, on les models portaran faixa.
Gaudí Centre
Haurem de parlar ambl'arquitecteToshiakiTange, el que hauria de fer la Capsa Gaudí, i lifaremveure que les coses estancanviant respecte el que li van explicar els de l'Ajuntament. No li van prendre el pèl, peròhi ha un canvi de plans: a la primera planta hiposarem un Casal d'Avis i Àvies municipal. A les altreshianiran el Centro Extremeño, El Cachirulo i el Casal Despertaferro. Al terrathiplantaremmaria i l'assecarem en algunespai de dinsambl'energia que generen les plaques solars.
\n9. Perquè la revoluciójuantxinomés ha fet que començar.
\n10. CORI


Música de bon gust per Alexandra Martí - Introducció\nMúsica de bon gust\nper Alexandra Martí\nUn concert primaverenc animat\nI d'una vegada per totes ja toca fer aques concert primaverenc que es durà a terme al Castell del Paborde, a La Selva del Camp. Tot aquest esforç que em estat fent durant pràcticament dos trimestres per fi serà recompensat amb els vostres agraïments.\nPer a què us en feu una idea de les cançons que es presentaran aquesta nit, us en faré la llista ordenada i, si fa falta, us en parlaré una mica de cadascuna i de qui s'encarregarà de donar-li vida a cada melodia.\n- Primavera de Vivaldi, que serà interpretada per els alumnes de 2n d'ESO donant la presentació corresponent al concert.\n- Pilotes dels alumnes de 3r d'ESO realitzant així un Basketbit fantàstic, aquí es deixaré un exemple.\n- Cànon de Pachelbel pels alumnes de 1r d'ESO.\n- I Can't Help Falling In Love d'Elvis Presley interpretada pels mateixos alumnes de 1r d'ESO.\n- My Heart Will Go On cançó dedicad a TITÀNIC que interpetarà el conjunt instrumental de 3r d'ESO i les flautes de 2n.\nLes darreres cançons seran interpretades pel conjunt instrumental de 4t d'ESO amb l'ajuda d'alguns alumnes de 1r i 2n d'ESO.\n- Tears In Heaven, d'Eric Clapton.\n- Rolling In The Deep d'Adele.\n- Mamma Mia amb ABBA.\n- La Bamba de Ritchie Valens.\nI, finalment, Viva La Vida de Coldplay, per donar-li un final sorprenent al nostre concert.\nAquí sota us deixaré alguns audios i vídeos dels assajos que hem estat fent aquests darrers dies, amb tots els nervis a sobre per estar ben preparats.\nUs hi esperem! \nI per fi, aquest projecte tant interessant en el qual hem estat treballant tots plegats a classe de música, està aquí perquè el pogueu veure i pogueu opinar sobre ell.\nEl títol per resumir-ho breument seria "Pop-rock de prop" el qual tracta essencialment de fer un treball que resumeixi de la manera més curta possible el diferent pas de la música (Pop-rock) en el temps.\nJo he escollit fer-ho dels meus quinze anys de vida, i aquí està. He parlat de les cançons que més han anat destacant a cada any i dels esdeveniments més importants que van tenir lloc aquell mateix any.\nHe utilitzat Smore i Thinglink per realitzar aquest treball.\nUna bona manera de resumir una petita obra d'art de la nostra vida amb petites peces que, de mica en mica, ens han anat formant com a persones.\nAquí sota us deixaré el link del treball, espero que us agradi.\nAurora, talent nòrdic\nAdemés de cantant, és compositora de la seva pròpia música. La seva veu bé sembla d'una dona dreta i feta amb un registre força greu que trenca amb la seva senzilla imatge d'una noia dolça, sensible i divertida.\nHa estat la seva manera de ser que ha fet que guanyés milers de seguidors en les seves reds socials, malgrat que acaba de començar en tot aquest món de la música.\nPorta escrivint cançons des dels mateixos dotze anys i tot el que fa i el que ha guanyat ha sigut únicament a través de Youtube sense cap mena d'interès econòmic.\nAvui us porto un article que parlarà essencialment d'aquesta cantant que gairebé no ha destacat massa en el món de la música avui en dia. A mí personalment, m'encanta tant pel seu\nestil, com canta i el sentiment que hi posa.\nCrec que val força la pena d'escoltar-la perquè per ser tant jove ho fa molt bé ja què ha estat capaç de cautivar a més de mig planeta amb una de les seves cançons que parlen dels que ja no hi són.\nAqui a baix us deixaré una de les cançons que més m'agraden i que per a mí diu molt de la seva personalitat.\nAvui us porto una magnífica cançó que acabo d'escoltar d'aquesta banda i cal dir que val moltíssim la pena escoltar-la, de debò.\nJa us he parlat d'ells abans en altres apartats d'aquest blog però trobo necessari donar-hi més importància perquè m'encanten! Per si de cas us deixaré l'enllaç de l'anterior article realitzat sobre la mateixa banda aquí mateix, així esbrineu més coses sobre aquesta meravellosa gent!\nPentatonix es tracta d'un grup que canta acapella formada per cinc vocalistes: Scott Hoying, Kirstin Maldonado, Mitch Grassi, Avi Kaplan i Kevin Olusola. Canten tota mena de d'estils i cançó rere cançó van guanyant cada cop més fama pel seu talent espectacular.\nLa cançó que us adjuntaré l'he escollit perquè crec que representa en un sol vídeo el sentiment i l'alegria d'aquesta gent a l'hora de cantar i com la gent s'hi va afegint.\nVal molt la pena escoltar-la i de ben segur que no podreu resistir-vos a cantar sense parar!\nTot sobre el Jazz\nQuè he fet sobre el jazz?\nDurant tot aquest trimestre hem estat treballant tot tipus de conceptes i cançons que tractaven sobre el jazz. Els articles que jo he anat penjant durant tot aquest període de temps han sigut bastants en realitat:\nEl Jazz, característiques, precedents i inicis\nThinglink dels grans del Jazz\nLes figures més emblemàtiques del Jazz\nQuè és el ragtime\nEn general, penso que tots i cadascun d'ells estan força complets i donen bastanta informació sobre tot aquest món. Espero els vostres comentaris.\nSincerament, des del meu punt de vista crec que he arribat a aprendre força sobre aquesta era del Jazz tant popular que va embarcar la música del selge XX. Aquesta música híbrida l’ha travessat marcant cada aspecte de la cultura mundial amb els seus sons i els seus ritmes.\nLa voluntat de crear un so personal de color tonal -amb un sentit del ritme i forma individual, i amb un estil propi d'execució- ha portat els músic a la utilització de ritmes que es caracteritzen per l'acte constant d'incloure síncopes en el text musical (els accents apareixen en moments inesperats del compàs) i també pel swing, un pols rítmic únic del jazz que es manifesta en les complexes relacions entre notes llargues i breus. Les partitures escrites, si existeixen, es fan servir només com a guies de l'estructura dins la qual es desenvolupa la improvisació. La instrumentació típica comença amb una secció rítmica, formada pel piano, el contrabaix, la bateria i una guitarra opcional, a la qual es poden afegir instruments de vent. A les big bands, els instruments de vent s'agrupen en tres seccions: saxòfons, trombons i trompetes.\nEl jazz enfonsa les seues arrels en l'eclecticisme musical dels afroamericans. En aquesta tradició sobreviuen les empremtes de la música de l'Àfrica Occidental, de les formes musicals de la comunitat negra del Nou Món i de formes musicals populars posteriors que han influït en la música negra o que són obres de compositors\nHe fet algun article extra sobre el jazz?\nDe fet, en l'apartat anterior on us he col·locat els links corresponents de tots els articles que havia anat realitzant sobre aquest tema n'hi tinc un, que és l'últim que he dut a terme, d'extra.\nUs deixaré una còpia de pantalla a continuació perquè el pogueu reconèixer abans amb el link corresponent per si li doneu un click en la mateixa.\nQuè és el que més m'ha interessat?\nSincerament el que més m'ha interessat i m'ha entretingut més durant aquest temps que hem estat treballant tota l'era del Jazz ha sigut, sens dubte, totes les partitures que hem anat treballant en tot l'instrumental amb tots els companys.\nLes cançons que hem escollit són:\nLa bamba - anònim (cançó mexicana)\nAquests dies hem estat treballant la cançó de "La Bamba" amb tots els instruments i, sincerament crec que està sent molt divertit per tots plegats ja que, a part de ser una cançó molt animada està molt bé que l'aprenguem a tocar amb els intruments que ens podem permetre entre tots.\nL'altre dia la nostra professora ens va plantejar la idea de buscar algún cover d'aquesta fantàstica cançó i n'he trobat d'una que penso que és bastant entretinguda.\nUs la deixaré aquí sota.\nEl jazz. Característiques, Precedents i Inicis.\nQuè és el Jazz?\nEl jazz és el gènere musical nascut en les comunitats negres del sud dels Estats Units que es caracteritza per una gran riquesa rítmica i que és el resultat d'un fraseig que no es basa en els temps principals del compàs, sinó que els envolta, s'hi anticipa i proporciona a la música un pols accentuat i una sensació de predomini del ritme, sigui quin sigui el tempo.\nCaracterístiques del Jazz\nTrets característics de la música de jazz en els que semblen estar d'acord la majoria d'estudiosos:\n- Es desenvolupa al sud-est dels EEUU. No es pot precisar una data exacta d'inici però és a començaments d'aquest segle quan s'inicia una música que es pot començar a anomenar jazz. En aquest naixement és de gran importància una ciutat: New Orleans.\n- Neix en la comunitat negre del sud-est dels EEUU en entrar en contacte les formes musicals pròpiament negres (influides per la música africana) amb la tradició musical popular occidental (Hongria, Escocia, França, Espanya, etc.).\n- Els elements melòdics i harmònics deriven principalment de la tradició musical popular europea, mentre que el ritme i el fraseig es podria considerar que deriven de la música africana.\n- De la música africana es detecten les següents característiques:\n- Gran importància del ritme (també poliritmies)\n- La forma responsorial "call and response" o repetició d'una frase musical acabada de produir-se a manera de "crida i resposta".\n- L’associació entre la música i la dansa (fins els anys 40 la música de jazz era una música per ser ballada més que no pas escoltada).\n- Gran importància de la improvisació en l'execució musical que converteix cada interpretació en única i irrepetible (Sense improvisació no es pot parlar de jazz).\n- Una relació especial amb el tempo que moltes vegades es defineix com a swing i que consisteix entre d'altres coses en no recolzar el fraseig en els temps principals del compàs sinó més aviat al seu entorn.\n- La tendència a utilitzar síncopes i l'accentuació dels temps febles del compàs.\n- La sonoritat personal dels seus intèrprets vocals i instrumentals. Aquests últims intenten imitar el so, el color, les inflexions i els laments de la veu negra cantada\nPrecedents del Jazz\nLa població esclava d’Amèrica s’origina en una gran regió de l’Àfrica Occidental. En el segle XVIII comença el tràfic d’esclaus cap a Amèrica i en el segle XIX els negres americans ja tenen una cultura molt diferent a la dels seus avantpassats. A les zones del sud-est dels EEUU els esclaus negres comencen a fer cants en els llocs de treball: les worksongs.\nInicis del Jazz\nEl Jazz va gestar-se al s. XIX, amb les veus dels esclaus que treballaven a les plantacions de cotó del sud dels Estats Units.\nArribaven grans quantitats d'esclaus, fonamentalment de la zona occidental de l'Àfrica, del sud del Sàhara, d'una zona denominada Costa de Marfil, "Costa del Oro" o "Costa de los esclavos". A moltes àrees del sud dels Estats Units, estava prohibit per la llei tocar tambors, de manera que els esclaus van haver de recórrer a la percussió mitjançant les mans i els peus (percussió corporal), d'aquesta manera disfrutaven de les festes i de la seva música.\nCom ja vau poder veure en l'anterior article sobre els grans emblemàtics del jazz us vaig inserir un thinglink amb alguns dels personatges més destacats d'aquesta época.\nAra us deixaré més avall un altre thinglink sobre el mateix però fer en grup, on tots hem pogut participar-hi i col·locar-hi totes les figures sense cap problema.\nEspero que us agradi i us serveixi!\nJhin, la ment del virtuós\nAvui us porto un article que trobo que n'és força interessant perquè no us vinc a presentar cap mena de treball escrit proposat per la nostra professora de música, o projecte fet amb alguna eina 2.0, no.\nFa uns dies, vaig escoltar la cançó d'aquest misteriós conegut com "Jhin" el qual representa a un personatge emmascarat que amaga una sèrie de fets i curiositats molt peculiars dins de la seva pròpia personalitat.\nHe estat llegint sobre ell i quan he sentit aquesta part de la cançó original se m'han posat els pels de punta.\nM'agradaria que em diguessiu què en penseu d'aquest track que us posaré aquí sota i que m'aneu comentant la serie d'emocions que sentiu mentre va durant la cançó.\nPenso que val molt la pena conèixer-la, així que us deixaré la cançó original més avall.\nEspero que us agradi!\nAquesta darrera setmana la nostra professora de l'àmbit de música ens va proposar de fer un treball col·laboratiu el qual consistia en penjar en un mur un breu resum de cadascun dels personatges més emblemàtics de la història del Jazz.\nJo he decidit fer-ho sobre els personatges que hi tenien a veure amb el Jazz i la guitarra. M'ha semblat força interessant ja què es fa ràpid i aprens a treballar en grup.\nAquí sota us deixo el thinglink on podreu veure els diferents personatges amb les seves imatges corresponents i lloc de naixament.\nTambé podreu veure el mur on hem estat treballant tots plegats amb els resums corresponents.\nHola, em dic Alexandra Martí, l'autora del blog i estic proposada a que aquest blog, de la matèria de música, sigui entretingut per tot el públic, tothom està invitat a entrar-hi!\n“Music speaks what cannot be expressed, soothes the mind and gives it rest, heals the heart and makes it whole flows from heaven to soul.”\nEvolucio De La Musica\nMúsica de bon gust per Alexandra Martí\nEls meus gustos musicals\nAixò ho definiria com un petit racó a on anar per relaxar-se i deixar-se expressar per la música i les paraules.\nBlog de Alexandra Martí


Andorra Telecom iniciarà a finals d'any o principis del vinent la recerca de compromisos ferms de companyies que es vulguin ubicar al futur edifici The Cloud. El director general de l'operadora, Jordi Nadal, ha explicat a l'ANA que l'edifici desperta interès i que els espais interiors estan ben definits, però que es posaran a treballar en els continguts un cop les obres estiguin avançades, per demostrar que el projecte tira endavant. «Ens hem trobat que els operadors no volen negociar amb un Powerpoint, no els podem demanar un acord comercial a 3, 4 o 5 anys vista», ha assegurat.\nLa licitació ha generat neguit entre els constructors pel fet de ser un projecte a preu tancat, una fórmula que ofereix molta seguretat a Andorra Telecom, però que va en detriment del constructor, que ha de comprometre's a un preu que ha de complir. El neguit més important ha estat en el càlcul del cost dels fonaments, ja que el tipus de terreny i el fet que puguin trobar-se bosses d'aire influeix en la quantitat de ciment que es necessitarà. Nadal ha assegurat que s'han fet tres estudis geològics per analitzar el terreny que permeten afinar bastant sobre el tipus de fonamentació que s'haurà de fer, tot i que «el risc no està acotat al 100%».\nLa previsió, un cop s'adjudiquin les obres, és poder-les començar després de l'estiu, i la voluntat d'Andorra Telecom és que els treballs estiguin enllestits a finals del 2020. «Ens queden dos anys i mig com a mínim per poder concretar els continguts de l'edifici», ha afegit Nadal.\nArtículo anteriorLoro Parque Fundación abre su plazo para la recepción de nuevos proyectos para el año 2019\nArtículo siguienteEl Cabildo y los guachinches trabajarán conjuntamente para proteger su autenticidad