"8.528 vides salvades per quedar-vos a casa" | comarquesnord\n29/05/2020 Divendres, 29 de maig de 2020\n“8.528 vides salvades per quedar-vos a casa”\nLa Comunitat Valenciana registra un major compliment del confinament, especialment a Benicarló\nTema: Coronavirus · Generalitat Valenciana · Nota de premsa · Sanitat · Ximo Puig\nL’anàlisi de mobilitat de la xarxa de telefonia mòbil mostra que els valencians i les valencianes han seguit massivament les mesures de confinament. Les dades obtingudes gràcies a una col·laboració amb l’Institut Nacional d’Estadística (INE), que facilita la informació anonimizada i agregada, reflecteix que el 89% de la població no ha sortit de l’entorn residencial i que els moviments s’han limitat a destinacions pròximes per a atendre necessitats bàsiques (supermercat, farmàcia, etc), afavorint la contenció dels contagis.\nMèrit vostre. Únicament vostre.\n8.528 vides salvades per quedar-vos a casa.\nCadascù, la seua missió.\nGràcies per no fallar.\n🔗 https://t.co/xKH0Ek7kCt pic.twitter.com/nymjurT3D6\n— Ximo Puig (@ximopuig) April 9, 2020\nAquesta és una de les principals conclusions de l’estudi del grup de treball Data Science for COVID-19 l’objectiu del qual és l’aplicació de tècniques d’Intel·ligència Artificial (IA) i anàlisi de dades per a ajudar a una millor presa de decisions públiques en el context de la pandèmia de coronavirus.\nUn 96% de compliment\nEl percentatge de població que ha estat a casa -és a dir, no va eixir del seu entorn residencial- ha arribat a aconseguir registres màxims de fins al 96% en localitats com Dénia o Benicarló.\n“És important destacar la capacitat de compromís dels valencians i valencianes a l’hora de complir amb les mesures de confinament. La responsabilitat ha demostrat ser, sens dubte, una arma eficaç per a evitar la propagació de la COVID-19”, destaca Ana Berenguer, directora general d’Anàlisi i Polítiques Públiques i impulsora de l’Estratègia Valenciana d’Intel·ligència Artificial de la Comunitat Valenciana.\nUn altre dels conceptes analitzats és la disminució del radi de desplaçament dels ciutadans, és a dir, la reducció de la distància diària recorreguda. La caiguda mitjana ha estat del 59% a la província de Castelló, 58% a Alacant i 52% a València. En tots els casos, la reducció és superior a la d’Espanya, que és del 51%.\nA més, les dades de les operadores de telefonia mostren com després de l’anunci de les mesures de confinament en les zones turístiques es va produir de manera immediata un important descens en el nombre observat de mòbils no residents en la Comunitat Valenciana. D’aquesta forma, durant els dies 16 y18 de març en el departament de salut de la Vila Joiosa (al qual està assignat Benidorm) s’observa una reducció del 53% de la presència de mòbils de persones no domiciliades en la Comunitat Valenciana.\nMés de 8.500 víctimes estimades\nde no ser pel confinament\nL’aplicació i compliment de les mesures de confinament ha evitat uns 7.900 defuncions segons l’estimació ajustada als canvis de mobilitat en la Comunitat Valenciana, que recull el treball amb dades fins al 6 d’abril. Aquesta estimació s’ha obtingut mitjançant un model epidemiològic que reflecteix l’impacte de les mesures de confinament. El grup responsable d’aquest treball, dins del Comissionat per a IA, està format per experts i expertes voluntaris de la Universitat Jaume I, la Universitat de València, la Universitat Politècnica de València, la Universitat Miguel Hernández, la Universitat d’Alacant, la Universitat CEU Cardenal Herrera i la fundació pública de recerca sanitària Fisabio.\nEl model epidemiològic estima en més de 8.500 les víctimes els morts pel virus si no s’hagués adoptat cap indicació per a restringir la mobilitat, tal i com ha apuntat també el president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, en un missatge a les xarxes socials.\nA més, reflecteix que d’haver-se aplicat únicament mesurades de distanciament social els morts haguessin estat entorn de 4.500, set vegades més que els registrats. La xifra s’hauria situat en més de 3.300 persones si les restriccions s’haguessin limitat al distanciament, al tancament de col·legis i esdeveniments multitudinaris. En un altre dels escenaris avaluats, si no s’hagués decidit, a més, el tancament de l’activitat econòmica no essencial, els morts haguessin estat gairebé 1.500.\nEl model també mostra que, d’aplicar-se les taxes actuals d’hospitalització (del 26% dels afectats), si els valencians i valencianes no haguessin seguit les mesures de contenció s’haguessin registrat més de 25.000 ingressos, dels quals 5.000 haguessin estat en les unitats de vigilància intensiva. Així mateix, indica que l’estimació de casos reportats s’hagués multiplicat per 13,5 si no s’hagués pres cap mesura.\nLes altes a pacients amb coronavirus són molt superiors al nombre de nous contagiats\nGent & Vida 29/05/2020\nLa consellera de Sanitat Ana Barceló, en una imatge recent\nUn total de 12 pobles dels Ports no han tingut amb cap contagi\nA Morella s'han concentrat la majoria dels casos i han mort més de la meitat dels contagiats\nLa residència de Morella, en una imatge recent\nAquest és un lloc segur per les seues característiques a l’aire lliure amb espais amples


P5. TAURONS I CAVALLETS DE MAR!: octubre 2019\nTREBALLEM EN ELS PROJECTES!!!\nLa classe dels taurons i dels cavallets de mar hem començat a investigar sobre com són aquests animals marins. Hem aprofitat per llegir i escriure quines són les parts més importants. Ens agrada molt treballar en equip i resoldre enigmes!!!💪\nEstimats pares i mares, com bé sabeu la LECTOESCRIPTURA és un dels àmbits més importants d'aquest curs; per aquest motiu, a la classe fem moltes activitats per a què els nens aprenguin jungant amb les lletres i les paraules.\nEn les fotografíes adjuntades a continuació veureu com els nens/es de P5 relacionen mots escrits amb la seva corresponent imatge, classifiquen les paraules segons la seva inicial, formen paraules amb la capseta de lletres…\nEls cavallets de mar i els taurons estem aprenent a TREBALLAR EN EQUIP!\nLa classe està formada per cinc equips, els membres de cada qual assumeix un ROL (que els nens/es porten a mode de collaret) que han de dur a terme. De moment, per a què es vagin familiaritzant només hem assignat el càrrec de repartidor/recollidor. D'aquesta forma, 1 membre de cada equip, en cada sessió será el que assumirà aquesta feina.\nAquesta activitat ha consistit en construir una figura de lego entre tots els membres de l'equip i posteriorment plasmar-la en un full, recreant-la amb els mateixos colors, formes i posicions que a la realitat. Per a fer la figura han hagut de posar-se d'acord entre tots els components i treballar de forma conjunta.\nTot i que, a alguns grups els hi ha costat posar-se d'acord, ho han acabat fent SUPER BÉ!\nEls nens i nenes de P5, un cop a la semana, fan RACONS. Durant la sessió, el grup es divideix, la meitat de la classe es queda amb la Sandra i la Sílvia, P5B i P5A respectivament, i l'altra marxa amb l'Anaís a l'aula dels Dofins; de manera que es van alternant els grups setmanalment i tots els alumnes duen a terme totes les activitats proposades.\nAls cavallets de mar i als taurons els hi agraden molt els racons perquè JUGANT en espais ambientats, aprenen a pensar i raonar i adquireixen destreses del llenguatge verbal, plàstic, matemàtic i del seu propi entorn. A més a més, els reptes que se'ls hi proposen fan que treballin en equip, interactuïn entre ells i aprenguin habilitats socials, com; compartir, ajudar, col·laborar...\nI com una imatge val més que mil paraules...aquí us deixem un petit tastet 😊💙


Afectacions a les línies d'autobús per un tall al carrer Sant Joan - Diari de Sabadell\nAfectacions a les línies d’autobús per un tall al carrer Sant Joan\nEls autobusos alteren el seu recorregut aquest dijous i divendres\nEl tall del carrer Sant Joan altera el servei d’autobús a Sabadell. Es veuran afectades a partir d’avui les línies L1, L2, L3, L4, L44, L5, L55 i L12. Al carrer hi ha unes obres que afecten al clavegueram. Les afectacions tindran lloc entre el 9 d’agost a partir de les 8h i fins les 18h del 10 d’agost.\nLes línies L1, L2 i L3 en sentit Can Deu, des del carrer de la República continuaran a partir d’ara pel carrer Tres Creus, la plaça Antoni Llonch, la Gran Via, carrer Vilarrúbias i l’avinguda Onze de Setembre, on recuperaran el recorregut habitual. Abans de prendre el gir a l’avinguda Onze de Setembre es realitzarà una parada provisional al carrer Vilarrúbias.\nLes línies L4, L44, L5, L55 i L12, no s’aturaran a la parada habitual d’Antoni Llonch en sentit Centre. S’aturaran a la cantonada amb la Gran Via. El recorregut seguirà per la Gran Via, carrer Vilarrúbias, Via Massagué i carrer de les Valls, on ja seguiran amb el seu mateix recorregut.\nTemes:autobus, Transports Urbans de Sabadell


Controlat l’incendi forestal de Corbera d’Ebre – Marfanta\nLa zona afectada per l'incendi de Corbera d'Ebre. // ACN.\nEls Bombers han donat per controlat aquest divendres l’incendi forestal de Corbera d’Ebre, cap a les 12. El foc ja havia quedat estabilitzat a mitjanit. La sotsinspectora de Bombers Laura Ramoneda ha explicat a l’ACN que aquesta tarda es reduiran a la meitat les dotacions a Corbera, i al 25% a la nit. Ara els esforços es concentren als focs de Lladurs i Artesa de Segre, que continuen descontrolats. Pel que fa a l’incendi de Castellar de la Ribera, els Bombers l’han donat per estabilitzat aquest matí. També estabilitzat està el de Sallent, un foc que es va originar dijous a la tarda. Algunes dotacions s’han traslladat també a un incendi que s’ha originat a Peramola (Alt Urgell), però ja està estabilitzat.\nEls veïns de Corbera d’Ebre respiren aquest divendres més tranquils. De fet, fins avui no han pogut accedir per veure el terreny afectat per l’incendi. Així ho explicava l’alcalde, Antonio Álvarez, en declaracions a Canal 21 Ebre.\nTags: Antonio ÁlvarezBombersCorbera d'EbreIncendisLaura RamonedaSocietatTerra Alta


Nom: CASA DEL CARRER SANT ANTON, 11 BIS\nAdreça: C/Sant Antoni, 11 bis.\nEdifici entre mitgeres, situat al nucli urbà de Caldes de Malavella, al Carrer Sant Antoni.\nL'edifici, de planta baixa i pis, està cobert per una teulada de taula àrab.\nA la façana principal, a la planta baixa, hi ha la porta d'entrada en arc de llinda o arc pla. Al costat dret, hi ha una finestra quadrangular. A la part superior de la finestra i de la porta, hi ha una decoració lineal en esgrafiat.\nAl pis, sobre la porta d'entrada hi ha un balcó amb llosana de pedra, i barana de ferro forjat. S'hi accedeix a través d'una obertura en arc pla o de llinda. Al costat dret, hi ha una finestra en arc de mig punt, amb un àmpit decorat amb rajola.\nCorona la façana un frontó en arc escarser, decorat amb un esgrafiat amb elements florals, al costat del qual hi ha dues baranes de ferro forjat recolzades sobre part de barana d'obra en arc de mig punt invertit, al costat del qual hi ha dos pilars amb elements de gerreria. La barana és només un coronament de la façana, no hi ha terrat. Edifici entre mitgeres, situat al nucli urbà de Caldes de Malavella, al Carrer Sant Antoni.\nAl pis, sobre la porta d'entrada hi ha un balcó amb llosana de pedra, i barana de ferro forjat. S'hi accedeix a través d'una obertura en arc pla o de llinda. Al costat dret, hi ha una fin...


Ebla va ser un regne de Síria centrat a la ciutat d'Ebla, la qual ja existia en començar el tercer mil·lenni quan va esdevenir un veritable centre urbà, que es desenvolupa pel comerç amb Mari, ciutat de la qual va esdevenir tributària cap al 2500 aC, però el tribut va anar desapareixent fins que, cap al 2400 aC la situació es va capgirar i Mari va pagar tribut a Ebla, el rei de la qual designava al cap d'estat de Mari. En aquest temps, tenia diverses províncies i estats vassalls; els regnes vassalls estaven governats cadascun per un en; altres territoris eren governats per un personatge titulat malikum. El segon personatge del regne després de l'en era el lugal. Es coneixen alguns lugals i especialment els dels tres darrers reis Igrish-Halam (Arennum o Arru-Lum), Irkab-Damu (Ebrium o Eberu) i Ishar-Damu (Ibbi Zikkir o Ibbi Sipis). El rei Ikrab-Damu va escriure al rei Zizi d'Hamazi i el qualificà de «germà» i ofereix ser també el seu «germà».\nArribà al màxim poder cap al 2350 aC-2250 aC. Va fer front a Sargon I d'Akkad, que va ocupar Mari i va sotmetre a tribut Ebla, que després es va revoltar contra el seu net Naramsin cap al 2250 aC i va ser destruïda, i fou llavors abandonada pels seus pobladors durant uns anys, però cap a finals del segle ja tornava a estar habitada, ara per amorrites i hurrites, i tenia un rei, encara que menys poderós que abans, però va ser expulsat pel rei d'Ur (III). A la caiguda del poder d'aquest regne, va passar a Yamkhad, que la va convertir en un principat vassall.\nCap al 1600 aC, els hitites la van atacar i destruir, i ja no es va recuperar.\n1 Llista de reis ("en")\nLlista de reis ("en")[modifica]\nIgrish-Halam (o Igrit Khalam), el seu lugal fou Ar-Ennum (Arennum o Arru-Lum)\nIrkab-Damu, el seu lugal fou Ebrium o Eberu\nIshar-Damu, el seu lugal fou Ibbi Zikkir o Ibbi Sipis\nA Yamkhad vers el 2000 aC\n↑ «Ebla». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nOliva, Joan. Textos para una Historia política de Siria-Palestina.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ebla&oldid=28210566»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 set 2021 a les 19:00.


Ètica i Intel·ligència Artificial: impacte en el sector turístic – Consorci Localret\nÈtica i Intel·ligència Artificial: impacte en el sector turístic. ACCIÓ – Agència per la competitivitat de l’empresa (gencat.cat)\nLa Intel·ligència Artificial cada cop està més present en la nostra societat i també en el sector turístic, on s’utilitzen algoritmes pel càlcul de preus, recomanacions de viatges, reconeixement facial, etc.\nPerò d’acord amb quins criteris ètics es programen aquests algoritmes? És important que el machine learning es nodreixi de principis universals de respecte, llibertat i igualtat.\nAquesta sessió s’emmarca dins del pla de dinamització del clúster TIC Turisme que sorgeix amb l’objectiu d’agrupar empreses amb models de negoci híbrids entre tecnologia i turisme, dirigides a altres empreses o al consumidor final, juntament amb agents de l’ecosistema tecnològic i de coneixement, com universitats i centres tecnològics.\nConsorci Localret / Events / Ètica i Intel·ligència Artificial: impacte en el sector turístic


La Festa de Sant Pere de Reus amplia les mesures inclusives amb la incorporació de pictogrames al programa | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nLa Festa de Sant Pere de Reus amplia les mesures inclusives amb la incorporació de pictogrames al programa\nUn dels objectius principals és eliminar tota mena de barreres (físiques, comunicatives, socials, etc.) per facilitar la participació de qualsevol persona als actes festius. Foto: Ajuntament\nEnguany, les regidories de Benestar Social i de Cultura de l’Ajuntament de Reus tornen a implementar mesures inclusives durant la Festa Major de Sant Pere, proposades pel programa «Festa Major per a tothom. Posem color a la festa!» que promou la inclusió en l’àmbit festiu i cultural. L’objectiu és facilitar la participació universal, és a dir, apropar la Festa Major a tots els col·lectius que vulguin participar-hi. Com a novetat, s’incorporen pictogrames en el programa de la Festa Major de Sant Pere i el 22 de juny a la tarda a La Palma, s’habilitarà un espai tranquil de visibilització, sense aglomeracions on les persones amb diferents sensibilitats puguin gaudir de l’Assaig del Seguici Festiu de la ciutat en un entorn més relaxat.\nUn dels objectius principals és eliminar tota mena de barreres (físiques, comunicatives, socials, etc.) per facilitar la participació de qualsevol persona als actes festius que es programen amb motiu de la Festa Major de Sant Pere. Per aconseguir això, cal posar al centre les persones amb diversitat funcional i, per aquest motiu, les mesures concretes que s’implementaran es consensuen amb les entitats de/per persones amb discapacitat que formen part del Consell de la Discapacitat de la ciutat.\nMesures inclusives de la Festa Major de Sant Pere 2022\nPer disposar d’un espai reservat al pregó, al ball parlat satíric de Dames i Vells, a l’espai elevat de la plaça del mercadal, a concerts i a l’Espai tranquil de visibilització de La Palma cal enviar, prèviament, un correu electrònic a festaperatothom@reus.cat, indicant el nom de les persones, el dia i el número de telèfon de contacte. S’hi podrà accedir amb un acompanyant i en cas que la demanda superi les places disponibles, es farà un sorteig i es comunicarà a les persones interessades.\nLes mesures inclusives són les següents:\nInformació: A partir del dia 17 de juny, tota la informació sobre Sant Pere, es podrà consultar al Punt d’Informació de la Festa, situat al Castell del Cambrer, a la plaça del Castell. S’hi pot trobar el programa transcrit amb braille, per a persones amb dificultats de visió. Al Gaudí Centre, situat a la plaça del Mercadal, també es podrà disposar del programa en braille. El Programa de la Festa Major de Sant Pere de Reus 2022 estarà disponible a la xarxa per a poder-lo consultar en format PDF, amb maquetació i sense, per facilitar-ne l’accés a partir de les aplicacions de lectura de pantalla, per a persones amb dificultats de visió. Estarà disponible a la pàgina web www.reus.cat, que està adaptada seguint els estàndards W3C, amb un nivell d’adaptació WCAG 2.0.\nEl Pregó: El dia 24 de juny, el Pregó que es realitza al Saló de Plens de l’Ajuntament de Reus, comptarà amb la interpretació de la Llengua de Signes Catalana.\nBall parlat satíric de Dames i Vells: El dia 27 de juny, la representació del Ball parlat satíric de Dames i Vells, que es farà a la plaça David Constantí a les 19:15 h, comptarà amb la interpretació de la Llengua de Signes Catalana.\nEspai elevat a la plaça del Mercadal els dies centrals de la festa: Durant els dies 27 i 28 de juny a la tarda i el dia 29 de juny durant tot el dia s’habilitarà un espai elevat a la plaça del Mercadal, reservat per a persones amb mobilitat reduïda. Aquest espai estarà situat prop del carrer del Castell i és accessible mitjançant una rampa. El 27 de juny s’hi podrà accedir a partir de les 17.30 h, el 28 de juny a partir de les 19.30 h i el 29 de juny de les 10.30 a les 17:00h.\nConcerts: Enguany, el programa de la Festa Major de Sant Pere inclou molta música. Per això, qualsevol persona que tingui alguna necessitat especial i vulgui assistir a un concert pot enviar un correu electrònic a festaperatothom@reus.cat i se li facilitarà el que necessiti per poder gaudir de l’espectacle.\nEspai tranquil de visibilització: El dia 22 de juny, a l’Assaig del Seguici Festiu de la ciutat que es farà a la Palma, s’habilitarà un espai tranquil de visibilització, sense aglomeracions, on les persones amb diferents sensibilitats podran gaudir de l’acte en un entorn més relaxat.\nVàters adaptats: Durant la Festa Major, hi haurà lavabos mòbils adaptats al Jardí de la Casa Rull, a La Palma, a l’Ajuntament, a la plaça de la Llibertat, a la plaça Anton Borrell i al Parc de la Festa.\nPictogrames: Els actes que apareixen al programa de festes estan referenciats amb diverses imatges (pictogrames) que indiquen el nivell d’accessibilitat i altra informació important com l’existència de lavabos adaptats, si es tracta d’un acte sorollós o si hi ha pirotècnia. També es destaquen els espais tranquils. Els pictogrames són imatges icòniques estàndards que afavoreixen, entre altres aspectes, la comunicació, ja que es tracta d’una tècnica alternativa i augmentativa que facilita la comprensió de la informació a persones amb condició autista i amb altres dificultats com, per exemple, la gent gran.\nCom arribar a la festa: Les persones que arribin a la festa amb cotxe o furgoneta, poden trobar diversos aparcaments per a persones amb mobilitat reduïda al Mercat Central, al llarg de raval de Jesús, raval de Martí Folguera, raval de Robuster, raval de Sant Pere i a la plaça de Catalunya. Alhora, la xarxa de pàrquings municipals, tant els soterranis com els de superfície, també disposen de places d’aparcament reservades per a persones amb mobilitat reduïda.


Vida després de Madí | Toni Aira\nEtiquetes: #desdelalaoest, agenda política, articles, catalanisme, CiU, comunicació, màrqueting polític, Mas, periodisme, política, propaganda, spin doctors\n“Ja tenim una nuclear”. Es referia a Catalunya. Potser també a Convergència? Ho deia amb aquella ironia, amb aquell estil tan seu i provocador. I sí, ho deia ell, David Madí, l’antic estrateg convergent, en conversa amb un dels homes del president Artur Mas, que li havia trucat aquesta setmana per felicitar-lo pel seu nomenament com a president del consell assessor d’Endesa a Catalunya. Apunt: la central nuclear d’Ascó és d’aquesta companyia.\nMadí va marxar, i d’uns mesos ençà “viu molt bé, fa el que li agrada, s’estalvia les moltes coses desagraïdes que té la política, i cada cop és més clar que no hi tornarà”, assegura un polític en actiu que el coneix bé. Retirada per a llarg? Pinta així. I ara, a Palau, entre els cuiners de l’estratègia i la comunicació de la nau convergent va arrelant una certa sensació d’haver mort el pare.\nL’ombra de Madí va ser molt allargada durant els primers mesos, fins i tot durant les primeres setmanes després d’accedir al poder. Pesava com una llosa per a alguns dels encarregats de pilotar l’estratègia comunicativa del Govern. Premsa, oposició i companys de partit ja s’encarregaven que fos així. S’apuntaven descoordinacions diverses, manca de planificació, poc control sobre les compareixences dels diferents consellers, i no hi van faltar frases de l’estil “això, amb en David, no hauria passat”. Però ell, “enretirat”, no hi ha estat, i ara, acabat el curs polític per parèntesi estival, el balanç que fan propis i estranys de la situació del govern és molt diferent a la de desordre que s’hi va ensumar en un principi, ja amb pressupostos aprovats al Parlament i les lleis òmnibus amb llum verda per ser treballades a la cambra. I això, en pocs mesos.\nLa sensació d’haver tancat curs amb els deures fets s’estén a Palau, a nivell polític i a sa cuina. Algunes claus? “Es va aguantar la pressió forta dels primers mesos, ha rodat com calia la coordinació a nivell de departaments i cada dia que passa incidim de forma més eficient en el disseny del relat governamental”, defensa un estrateg de Palau.\nLa pressió. Dura de gestionar a primera línia política, però també a nivell de cuina. En això una certa mili hi ajuda. Dada: dels caps de gabinet dels dotze consellers del govern, només tres no han acabat curs. Tots tres d’una conselleria amb titular independent: Justícia, Cultura i Salut. És la batalla política, que també causa baixes a les trinxeres (…)\n(Per llegir complet el meu article d’aquest diumenge a ElPuntAvui, cliqueu aquí)


Marta Aledo, Vicente Vergara i Ana Ramón Rubio triats com a jurat per al 4º Festival de curtmetratges de Requena | Valencia Extra\nMarta Aledo, Vicente Vergara i Ana Ramón Rubio triats com a jurat per al 4º Festival de curtmetratges de Requena\nPer a la seua elecció s’han tingut en compte les seues carreres professionals dedicades al seté art. Vicente Vergara és membre del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de comunicació; l’actriu Marta Aledo ha treballat en pel·lícules com “Les abraçades trencades” o “Els amants passatgers” i més recentment, per la seua participació en la sèrie televisiva “Vis a vis”; finalment, la guionista i directora Ana Ramón Rubio és la responsable de la webserie “Sense vida pròpia”.\nEls tres membres del jurat de la 4ª edició de “Requena i… Acció!” hauran de decidir els guanyadors de la Secció Oficial, que es pot consultar en la web oficial del festival. Als divuit treballs que ja han sigut seleccionats per a lluitar per la Menina a Millor Curtmetratge, se sumaran els dos que decidirà el públic que es done cita el pròxim 20 d’abril a les vuit de la vesprada en Aragó Cinema per a la celebració del Prefestival a València; eixe dia, no solament servirà per a tancar definitivament la Secció Oficial, sinó que a més es veurà l’estrena de l’espot de presentació del festival, que enguany compta amb la participació especial de l’actor requenense Joaquín Climent, qui rebera un homenatge en la primera edició de “Requena i… Acció!” en 2013.\nTots els membres del jurat estan lligats d’una o una altra forma al món del cinema. Marta Aledo va començar a despuntar en 1997 amb el seu paper en “Coixí de seguretat”, de Juanma Sota Ulloa, també s’ha posat després de les càmeres per a dirigir dos curtmetratges: “Test” (2007) i “Pichis” (2009); Vicente Vergaracomenzó a treballar en la Cartellera Túria en 1972, la qual cosa li converteix en el membre més longeu de la redacció de la qual és una de les revistes culturals més importants de la ciutat de València; en aquests moments, compagina el seu lloc en la nova cadena pública valenciana amb el seu amor incondicional pel cinema; per la seua banda, Ana Ramón Rubiotrabajó en TVE, Telecinco i l’antiga Canal 9. Va saltar a la fama per la seua labor com a directora i guionista d’una de les webseries espanyoles més reeixides dels últims anys, “Sense Vida Pròpia”. Ells seran els encarregats de lliurar els premis d’aquesta edició del festival de Requena, una comesa que no es presumeix res fàcil.


Un grup de persones armades s’han atrinxerat en un castell de Karak (sud de Jordània), després de matar set persones i ferir-ne nou més en una comissaria de policia. Entre els morts hi ha una turista canadenca i quatre agents. Els homes armats han retingut catorze ostatges a l’interior del castell, la majoria estrangers, però més tard han estat alliberats.\nEl grup ha obert foc contra una comissaria d’Al-Qatrana (a 10 quilòmetres de Karak) des de l’interior d’un vehicle. Després ha començat una persecució per l’interior del centre històric de Karak i ha acabat amb el grup atrinxerant-se dins del castell.\nKarak és una ciutat turística que atrau milers d’estrangers pel nucli antic, però sobretot pel castell que data de l’època de les croades.


El Pla de pedreres es farà més restrictiu\nLa Conselleria en prepara modificacions «substancials» que s'aprovaran aviat\nV.Campins | 20 novembre 1998\nLa Conselleria de Medi Ambient està a punt d'enllestir la modificació del Pla de pedreres aprovat el mes de juny de l'any passat. Uns canvis motivats per la necessitat d'adaptar-lo a la legislació estatal i que comportaran la introducció de criteris més restrictius per a l'obertura i funcionament de pedreres.\nEn tot cas, aquesta modificació, que es concretarà en les properes setmanes i que suposarà alteracions qualificades com a «substancials», segons asseguraren fonts de la Conselleria de Medi Ambient, no afectarà l'obligació de constituir un Consorci per a la restauració o reutilització de pedreres inactives, tal com estableix el Pla.\nEn aquest sentit, des del grup parlamentari socialista es denuncia que desset mesos després de l'aprovació del Pla de pedreres encara no s'ha creat aquest òrgan. Un retard que des del PSIB-PSOE es qualifica com «un exemple més que una cosa són els missatges mediambientals del Partit Popular i una altra són els fets concrets».


2015 – Associació de Veïnes i Veïns de Prosperitat\nAssemblea de l’associació de Veïnes i Veïns de Prosperitat\nComencem valorant el canvi de govern a l’Ajuntament després de les eleccions municipals: l’alcaldia ha passat de CIU a Barcelona en comú. Haurem d’esperar un temps fins que no es conformi el nou equip al districte.\nJanet Sanz serà la nova regidora i Gemma Arau continua de gerent.\nDes del moviment veïnal s’obren expectatives d’un canvi en positiu en les formes i relació amb les institucions que s’haurà de valorar a mig termini. En tot cas, nosaltres continuem amb les nostres reivindicacions i “cabreig” per la situació social que s’està vivint al districte i continuarem treballant com sempre, amb la mà estesa al nou Ajuntament però exigint el compliment dels compromisos amb el barri i demanant que es tingui en compte el teixit associatiu per desenvolupar les polítiques que ens afecten.\nAdjuntem un document amb el balanç del passat mandat i el pla de treball de l’associació per a la pròxima legislatura, així com els comptes de l’associació.\nA destacar que aquest any que ha passat des de l’última assemblea hem aconseguit l’obertura de la residència del carrer Molí (l’ha obert l’Ajuntament i ara ha d’assumir la gestió la Generalitat) i la constitució d’una comissió de seguiment veïnal de la primera fase de les obres del carrer Nou Pins.\nEls altres temes pendents continuen aturats: nou casal de joves, futur del solar de la Plástica Flor, piscina al solar de Molí, espai d’esbarjo per gossos…\nSeguim reclamant l’aplicació del conveni amb Telefónica perquè almenys una part de l’edifici de Boada sigui per a equipaments per al barri i seguim esperant el judici per les molèsties que causa als veïns l’activitat de l’empresa.\nSituació de l’associació\nComptes. Un any més, l’associació ha tingut més despeses que ingressos, però som viables econòmicament pel romanent de loteria d’anys anteriors. Tant despeses com ingressos es mantenen en la tònica d’anys anteriors. Com a partida extraordinària aquest any s’ha comprat un equip de so per als actes de l’AV. La resta de grans despeses s’han dedicat a l’enviament de correspondència als socis, les havaneres de festa Major i l’assegurança del local. Hem de continuar treballant per augmentar socis i trobar formes de finançament alternatives. La subvenció de l’Ajuntament segueix reduïda i congelada de fa anys. Una altra part important d’ingressos és la loteria de Nadal.\nLocal de l’AV. El compartim amb més d’una desena d’entitats del barri i del districte. S’ha consolidat el grup de treball “Salvem les pensions”, que es reuneix tots els dijous i al setembre començarà un nou grup de conversa en català.\nLa vocalia de sanitat de la AV està molt activa i continua treballant amb la Coordinadora de Nou Barris, SAP Muntanya y la Favb. Ara s’està treballant especialment el tema de l’atenció primària.\nDes del maig de 2014 s’han fet nous socis 32 veïns (total de socis en l’actualitat: 451).\nLa web de la AV ha estrenat la secció “Verd del barri”, dedicada a la divulgació del patrimoni verd del barri i la seva protecció.\nCarolina Recio Cáceres, fins ara secretària de l’AV, va dimitir del càrrec en assumir el repte de presentar-se a la candidatura de Barcelona en comú i posteriorment formar part de l’equip de govern del districte, tot i que continua vinculada al barri i a l’AV fora de la junta directiva. L’associació va nomenar Juan García Sánchez per substituir-la i en la present assemblea ratifiquem el seu càrrec fins a les pròximes eleccions.\nAportacions dels socis i sòcies\nEs torna a proposar la possibilitat d’oferir als socis col·laborar amb una quota voluntària més enllà dels 5 euros anuals actuals per millorar el finançament de l’AV.\nEs proposa que des de la Coordinadora d’Associacions de Veïns i Entitats de Nou Barris es posi sobre la taula del nou districte la recuperació de les subvencions, com a mínim des d’abans de les retallades.\nHi ha diversos temes de conflictes en comunitats de propietaris: s’ha de derivar al servei de mediació de l’Ajuntament i vetllar perquè aquest funcioni de manera positiva.\nEs debat sobre els resultats de les eleccions: preocupa que el nou govern hagi incorporat persones dels moviments socials i que això debiliti la massa social i crítica. Hem de continuar treballant des de la base de manera col·lectiva i organitzada per resoldre els problemes.\nDes del casal de joves preocupa l’obertura d’un concurs del “pla buits” per a una part del solar on ha d’anar el nou equipament: farem una carta conjunta AV de Prospe i casal de joves per demanar a l’Ajuntament que l’aturi fins que no es faci una reunió amb les entitats del barri.


I això de l’Arxiu Social, de què va? (3) - Arxivers la DaDa\n10 abril, 2019 - Vicenç Ruiz, Vocal de Recerca de l'AAC-GD\nPel que fa al tercer eix, Reparació i justícia social, sembla clar el consens respecte al rol destacat que juguen els arxius en l’àmbit de la reparació i de la justícia social. Però, sobretot a casa nostra, sembla igualment clar que les administracions –més enllà del color polític de torn– entenen que aquest rol ha de ser essencialment passiu. És per això que, entre d’altres objectius d’aquest eix, volem mostrar com la tecnologia d’arxiu es pot emprar com a eina d’apoderament social, garantia de drets i rendició de comptes, que des dels arxius es pot facilitar l’ús de la informació pública per evitar desigualtats socials i jurídiques, i que aquests disposen d’una potent capacitat didàctica per crear consciència crítica davant les injustícies del passat i del present.\nDijous, a les 13 hores, trobem la primera sessió dedicada al tercer eix. Greg Rolan, de la Universitat de Monash, és expert en el disseny de sistemes d’interoperabilitat, el modelatge conceptual de l’arxivística informàtica (recordkeeping informatics) i la implementació de sistemes arxivístics participatius. Exposarà el projecte Archives and the Rights of the Child, un programa governamental que empra l’arxivística com a mecanisme de reparació per a les víctimes d’abusos infantils del sistema de tutela per a menors australià, no només per al passat, sinó sobretot com a garantia de drets per als actuals menors tutelats, amb els quals s’està treballant de forma participativa.\nEl mateix dijous, de 16:45 a 18 hores, tindrà lloc una nodrida taula rodona dedicada a la reparació jurídica i social. Núria Carreras, presidenta d’Arxivers Sense Fronteres, situarà el debat mitjançant un estat de la qüestió en aquest àmbit. A continuació, tindrem tres experiències concretes que mostren el potencial del patrimoni documental com a eina de reparació. Concha Catalan, de l’associació Innovació i Drets Humans, i Jaume Vila, de l’Arxiu Nacional de Catalunya, exposaran sengles projectes sobre les víctimes de la Guerra Civil i el Franquisme, centrant-se en els aspectes més tecnològics (dades obertes, geolocalització, etc.). Per la seva banda, Anna Bel Cañabate, arxivera de la Diputació de Barcelona, presentarà com a primícia en aquest congrés el protocol de recerca de filiació (nens robats, adoptats, etc.) a través dels fons de la Casa de la Maternitat, que han establert amb la Direcció General d’Atenció a la Infància.\nDues taules rodones més completen aquest eix el divendres 10 de maig. Així, de 10 a 11 hores, Belén Aguero, de Political Watch, i Francesc Giménez, arxiver municipal de Sant Cugat del Vallès, mostraran l’esforç que s’està fent tant des de la societat civil, amb projectes com TIPI ciudadanoo Parlamento 2030, com des dels serveis d’arxiu, amb l’estandardització de les eines de gestió documental com a base per estructurar la publicitat activa, per tal de facilitar l’accés a la informació a la ciutadania. A la tarda, de 15 a 16 hores, dedicarem l’última taula de l’eix a la didàctica. Salvador Cabré, de l’Arxiu Comarcal de l’Alt Camp, i M. Àngels Suquet, de l’Arxiu Municipal de Sant Feliu de Guíxols, exposaran les activitats destinades a difondre els valors democràtics entre escolars i alumnes de batxillerat.\nPel que fa al quart eix, Nous patrimonis documentals, creiem que cal afrontar de manera decidida el tractament i la preservació dels fons documentals generats a la web social. Productors col·lectius, sense cap mena de personalitat jurídica, empren les plataformes privatives per generar evidències de la seva activitat. Sovint, exclusivament. Si es vol preservar una memòria plural de la nostra societat, els arxius han d’actuar proactivament? Amb quins criteris? És ètic fer-ho sense el consentiment dels productors? Són molts els interrogants, però és obvi que en aquest àmbit almenys hi ha dos objectius als quals no podem renunciar com a professionals: fomentar l’autonomia arxivística de la ciutadania per gestionar adequadament la seva identitat digital i conscienciar sobre la impossibilitat d’accés a llarg termini als fons generats en plataformes socials privatives. I és sobre aquests dos pols, que volem fer pivotar el debat.\nAixí, començarem el divendres 10 amb la conferència d’Andrew Flinn, professor Lector d’Arxivística i Història Oral al Departament d’Estudis de la Informació de l’University College de Londres (UCL). Centrarà la seva xerrada en l’inevitable caràcter polític de l’arxivística, tant quan s’exerceix en àmbit institucional, com quan s’empra per col·lectius subalterns o minoritzats creant arxius comunitaris i independents. Aquests fons documentals, sovint menystinguts pels centres públics encarregats de preservar la memòria oficialde municipis, regions o estats, suposen una excel·lent pedra de toc per despullar alguns dels principis arxivístics de la seva aparent neutralitat tècnica. Seguint aquesta mateixa línia, però inserida en un entorn plenament digital, Ed Summer, desenvolupador principal a l’Institut de Tecnologia i Humanitats de Maryland i director tecnològic de Documenting the Now, exposarà de 13 a 14 hores la trajectòria d’aquest col·lectiu de tecnòlegs i arxivers nordamericans que, davant l’ús de plataformes de la web social per part de moviments socials i polítics com a mitjà per autodocumentar-se, han desenvolupat tot un seguit d’eines i recursos metodològics per garantir la preservació a llarg termini d’aquests nous tipus de fons.\nFinalment, de 15 a 16 hores, comptarem amb una taula rodona dedicada al tractament dels nous fons documentals socials. En concret, dos exemples d’un grandíssim impacte internacional i que tenen en la violència masclista el seu fil conductor: #MeToo i #Cuéntalo. Pablo Morales Henry, arxiver digital de la Schleshing Library de Harvard, explicarà com s’està afrontant des d’aquest centre de recerca la captura i preservació del #MeToo, mentre que sobre #Cuéntalo, Aniol Maria, membre del Grup de Treball en Transparència i Dades Obertes de l’AAC, i Feliu Serra, enginyer del Barcelona Supercomputing Center, exposaran els punts més destacables dels àmbits arxivístic i computacional del Projecte Cuéntalo.\nEl patrimoni documental, per tant, pren tot el protagonisme en aquests dos eixos. No pot ser d’altra manera, ja que es tracta d’un dels àmbits preeminents d’actuació de la nostra professió. Un patrimoni, però, que es pot i cal treballar més enllà del vessant historicista, especialment aquell generat en un entorn digital i que no entén de límits temporals fixats pel marc normatiu vigent.


Lot de Torrons Gluki ECO - Productors Catalans\nInici / Categories generals / Xocolata i caramels / Lot de Torrons Gluki ECO\nLot de 4 torrons Gluki ECO.\nTORRÓ CRUIXENT NEGRA AMB TROSSETS DE CACAU\nINGREDIENTS: AVELLANES*,pasta de cacau*,trossets de cacau*( 19%), sucre de canya*,mantega de cacau*. Pot contenir traces de llet,fruits secs,sèsam, soja, cacauets i farina de blat.\nTORRÓ DESIG D’ AMETLLES.\nINGREDIENTS: AMETLLES*(40%),mantega de cacau*, sucre de canya*,llet d’ arròs en pols*, sucre glacé( sucre*, 3% fècula de patata*) Pot contenir traces de llet,fruits secs,sèsam, soja, cacauets i farina de blat.\nPes net 225 grams / unitat\n(*)Ingredients provinents de l’agricultura ecològica.\nGuardar en lloc fresc i sec


Hotel Markgraf-Garni Bad Bellingen Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nIm Mittelgrund 7, Bad Bellingen, Bad Bellingen, Alemanya, 79415 - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Markgraf-Garni\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Bad Bellingen, no busqui més enllà de Hotel Markgraf-Garni. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Hotel Markgraf-Garni és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de express check-in/check-out, servei d'habitacions, premsa, biblioteca.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, escriptori, mini bar, balcó/terrassa, telèfon per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent centre esportiu, camp de golf (a 3 km), pistes de tennis, jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Hotel Markgraf-Garni no troba competidors en cap categoria.


Associacio d'Amics de l'Orgue\nASSOCIACIÓ D'AMICS DE L'ORGUE D'ALGEMESÍ\nEl dia 24 de juny de 2012, en les II Vespres del Naixement de St. Joan Baptista, aniversari de la dedicació de l’esglèsia parroquial de St Jaume i de la benedicció de l’anterior orgue, el Degà de la Catedral de València, Mn. Emilio Aliaga Girbés, beneeix el nou orgue d’Algemesí dedicat a Mossén Joan Baptista Cabanilles, en el tercer centenari de la seua mort. En el huité any del pontificat del Papa Benet XVI i guiant l’Església de València l’Arquebisbe D. Carlos Osoro Sierra, sent rector de la Basílica de St Jaume Mn. Jesús Corbí Vidagany.\nEn l’acte litúrgic i el concert de benedicció intervenen a l’orgue diversos organistes i pianistes de la parròquia i els professors Vicent Ros i Josep Vicent Giner. Participa el Cor de Gregorià de la Basílica dirigit per Pepe Martínez i el Cor Cabanilles i l’Orquestra de la Schola Cantorum d’Algemesí, dirigits per Júlia Oltra.\nL’orgue ha estat construït per Berenguer i Díaz, de Torrent. L'Associació d'Amics de l'Orgue d'Algemesí pretén ser una plataforma cridada a participar en la conservació, gestió de l'ús i manteniment del gran orgue Mossén Joan Bta Cabanilles ubicat en la Basílica de Sant Jaume d'Algemesí.


limfoma | enciclopèdia.cat\nNom genèric de diversos tipus de tumors malignes primitius dels ganglis limfàtics o d’altres estructures limfoides de l’organisme, caracteritzats per la proliferació neoplàstica de limfòcits en graus diversos de maduració.\nSón uns tumors del sistema immunitari que es poden originar tant dels limfòcits T com dels B. Més de la meitat corresponen a la malaltia o limfoma de Hodgkin; la resta, anomenada globalment limfomes no hodgkinians, se'n diferencia per criteris histològics i clínics, com és ara llur major agressivitat, l’inici multicèntric, la tendència a comprimir estructures veïnes i la possibilitat d’envair, ja des de bon començament, el moll de l’os i la sang perifèrica i esdevenir leucèmies (leucemització). Els símptomes generals dels limfomes no hodgkinians consisteixen en adenomegàlies, esplenomegàlia, anorèxia, amagriment i suades; poden sorgir a qualsevol edat i el seu pronòstic —més bo en les varietats histològiques de tipus nodular que en les de tipus difús— depèn sobretot de l’estadi evolutiu en què es troben en el moment de la diagnosi. Llur causa és desconeguda, tret del limfoma de Burkitt, que és causat pel virus d’Ebstein-Barr. D’acord amb la classificació de Kiel, modificada el 1975, els diversos tipus de limfomes no hodgkinians poden subdividir-se segons el grau, baix o alt, de malignitat. Així, els limfomes no hodgkinians amb baix grau de malignitat poden ésser de set menes diferents: limfoma limfocític de cèl·lules B o T, que equival a la leucèmia limfàtica crònica; micosi fungoide, que afecta primàriament la pell, i síndrome Sézary, que n'és la variant leucèmica; limfoma de Lennert, dels limfòcits T de l’àrea paracortical dels ganglis; immunocitomes, productors d’immunoglobulines; limfoma plasmocític o plasmocitoma extramedul·lar; limfoma centrocític i limfoma centrocític-centroblàstic. D’altra banda, els limfomes no hodgkinians amb elevat grau de malignitat són: limfoma centroblàstic; limfoma limfoblàstic, com el limfoma o tumor de Burkitt, el més important del grup i limfoma immunoblàstic.


orientant-me: Nocturna a Vilassar de Dalt\nQuines ganes anar a fer la 16 i la 17!! Aquest tipus de finals a mi em maten! (sort que em vaig quedar a caseta je je)\n18 de febrer de 2010 a les 19:22\nHola, va ser una cursa molt interessant, un molt bon entrenament.\nLes fites molt amagadetes.\nLa fita 6 la vaig voler atacar com vas fer tu benet però no ho vaig aconseguir, hi havia una vegetació molt densa i no vaig ser capaç de orientar-me(vaig nar massa rapid), pel que veig a tu et va nar millor. En definitiva vaig tornar a la fita 5 i vaig atacar per l'element humà a nivell.\nEs va fer tard i vaig decidir plegar quan veig veure la 16 i la 17.\nHola Alba!! Uff sí, feia una mica de mandreta la zona urbana!!jeje! Però era una bona forma d'allargar l'entreno i aprofitar-lo més en la vesant física!!\nJordi... sí sí, la vegetació a la f6 era força densa i donava molta inseguretat!! Crec que és tractava de passar els dos esperons a nivell i allargar la fita per l'esquerra del tàlveg!\nBé, la part més interessant és la que vas fer, les f16 i f17 eren per allargar l'entreno!\n19 de febrer de 2010 a les 14:27


Marc Sanjaume - Síntesi | NacióDigital\n«Trobar la síntesi necessària entre la moderació i el maximalisme per a cada moment sembla la millor recepta si es vol avançar en una causa difícil com la de construir una república independent»\nper Marc Sanjaume, 18 de maig de 2019 a les 19:29 |\nLa conjuntura que travessa l’independentisme no és gaire diferent de la que han afrontat moviments similars arreu del món, inclosos aquells que fa tant de temps que van assolir el seu objectiu i que ja ni recorden com van fer-ho. El sociòleg alemany Claus Offe va estudiar els moviments socials, especialment el cas de l’ecologisme alemany, per concloure que internament solen generar blocs moderats i radicals amb posicionaments estratègics diferents. Els cicles de mobilització fan que aquesta mena de divisions, dins d’un mateix moviment, vagin i vinguin segons l’agenda i el moment polítics. En casos greus, deia Offe, poden tenir efectes negatius per al moviment i excloure’n membres o impedir debats rellevants sobre els quals no hi ha acord.\nTanmateix, les divergències no han de ser forçosament divisives. De fet, en el cas dels moviments independentistes són inevitables i fins i tot poden reforçar-los oferint diversos cursos d’acció. La seguretat i la fermesa en les pròpies conviccions sobre l’estratègia a seguir per assolir l’objectiu, no han d’impedir debatre amb aquells que comparteixen un mateix horitzó polític però defensen cursos d’acció diferents.\nEn un treball recent, Sambanis (et.al) recopilen l’existència de més de 400 moviments d’aquesta mena al món des del 1945, amb una taxa d’èxit, no cal dir-ho, baixíssima. Fins i tot els que se’n surten, com expliquen Alterman i Todman, ho solen fer de manera totalment inesperada: ni ells mateixos sabien quan arribaria la independència i pocs anys abans d’assolir-la ho tenien tot en contra. Davant d’aquest panorama, és obvi que tot independentista ha de disposar d’una bona dosi de radicalitat, perquè l’esperança en la victòria i la fermesa per traduir-la cada dia en un posicionament polític són clau.\nD’altra banda, molts factors que determinen l’èxit (i el moment) de la independència, com ara el context internacional o la resposta de l’Estat, no depenen del mateix moviment. Per tant, quan es presenten les oportunitats per guanyar solidesa, suports i poder cal que hi hagi flexibilitat estratègica.\nPer exemple, la major part de l’independentisme escocès dels setanta mirava amb mals ulls l’entrada a la Unió Europea o l’aposta per un parlament autonòmic; dues institucions que, dècades després, han estat clau per bastir l’hegemonia que ara té l’SNP. Pocs independentistes escocesos imaginaven l’escenari actual, amb una Gran Bretanya més fora que dins de la UE, i més quan el 1975 feien campanya contra l’entrada al mercat comú. Escòcia no és independent, és veritat, però és més a prop ara de ser-ho que no pas fa 40 anys.\nTrobar la síntesi necessària entre la moderació i el maximalisme per a cada moment sembla la millor recepta si es vol avançar en una causa difícil com la de construir una república independent.\nPolitòleg. Coeditor del blog El pati descobert.\nLa llei de transitorietat i el 2 d'octubre\nIndependència i conquesta


Bitò Produccions. Contacte\nSalt, 25 de de juny de 2017 Notícies\nEl proper dijous 1 de juny s'obre la convocatòria per a la presentació de propostes per a l'onzena edició del Premi Quim Masó, dedicat a projectes de producció teatral. Les productores o companyies tindran temps per presentar-s'hi fins al divendres 30 de juny.\nEl premi preveu una dotació econòmica de 40.000 € i l'estrena del projecte guanyador a l'edició 2018 de Temporada Alta. Posteriorment, l'obra s'exhibirà dins de la programació del Teatre Nacional de Catalunya.\nEl Premi Quim Masó, l'únic premi que finança la producció d'espectacles teatrals en llengua catalana, va ser creat en reconeixement a l'actor, director i productor teatral Quim Masó.\nD'altra banda, a Temporada Alta 2017 s'estrenarà Medusa, el projecte guanyador del Premi Quim Masó 2016. La producció de la companyia barcelonina La Virgueria agafa com a punt de partida una adaptació de Pablo Ley de la novel·la de Ricardo Menéndez Salmón sobre el cineasta, fotògraf i pintor Prohaska. Posteriorment l'obra es veurà al TNC.\nPodeu filtrar les notíces per data o bé per contingut de la notícia mitjançant aquest cercador\nde gener, 2016\nde febrer, 2016\nde març, 2016\nde maig, 2016\nde juny, 2016\nde juliol, 2016\nde setembre, 2016\nde desembre, 2016\nde gener, 2017\nde febrer, 2017\nde març, 2017\nde maig, 2017\nde juny, 2017\nde juliol, 2017\nde setembre, 2017\nde octubre, 2017\nde desembre, 2017\nContingut de la notícia


Netanyahu reclama "línies vermelles" per frenar un Iran nuclear\nEl líder israelià ignora la demanda de Palestina per ser reconeguda com a estat observador a l'ONU\nEls líders palestí i israelià, amb objectius diferents, es van enfrontar un cop més ahir a l'ONU. Abbas va demanar que s'accepti Palestina com a estat observador i Netanyahu va instar a evitar un Iran nuclear.\nNÚRIA FERRAGUTCASAS WASHINGTON 28/09/2012 00:00\n260x366 PREPARAT PER A LA FOTO El primer ministre israelià, Benjamin Netanyahu, marcant ahir una línia vermella al programa atòmic de l'Iran. / LUCAS JACKSON / REUTERS PREPARAT PER A LA FOTO El primer ministre israelià, Benjamin Netanyahu, marcant ahir una línia vermella al programa atòmic de l'Iran. / LUCAS JACKSON / REUTERS\nAmb un dibuix d'una bomba i un retolador vermell gruixut, el primer ministre d'Israel, Benjamin Netanyahu, va marcar ahir en el seu discurs davant l'Assemblea de l'ONU les "línies vermelles" per evitar que l'Iran es doti d'armes nuclears. Pel líder israelià, el règim de Teheran és una amenaça no sols per al seu país sinó per al món, i va assegurar que l'Iran podria tenir la capacitat de construir una bomba atòmica l'estiu que ve.\nNetanyahu va arribar a l'ONU amb un únic objectiu: convèncer els líders mundials de la necessitat d'evitar un Iran nuclear. "Es fa tard, molt tard", va dir, per impedir que l'Iran obtingui armes nuclears. El premier va assegurar que amb les sancions econòmiques no n'hi ha hagut prou i va afirmar que l'única manera "pacífica" de fer-ho és fixar "una clara línia vermella".\n"Per ser creïble, aquesta línia vermella ha d'estar marcada en una part vital del seu programa: en els esforços de l'Iran d'enriquir urani", va dir. Va assegurar que el programa nuclear iranià ja avançat fins a un 70% en l'enriquiment d'urani necessari per tenir la bomba atòmica. Per això, va dir que cal un ultimàtum per deixar clar que si es traspassen els límits hi haurà conseqüències.\nEl president dels Estats Units, Barack Obama, immers en la campanya electoral, s'ha negat a marcar cap ultimàtum i dimarts va assegurar que encara hi ha temps per a la diplomàcia tot i que "no és il·limitat". L'Iran fa temps que està sotmès a sancions del Consell de Seguretat de l'ONU, i també dels Estats Units, la Unió Europea i altres països perquè consideren que el seu programa nuclear busca obtenir armes nuclears. Teheran ho ha negat una vegada i una altra, i afirma que vol desenvolupar energia nuclear per fer-ne un ús exclusivament civil.\nNetanyahu va advertir que si l'Iran aconsegueix la bomba atòmica serà com si ho fes Al-Qaeda. En la seva declaració, va enumerar una llista d'atacs "terroristes" i va atribuir-ne la responsabilitat a l'Iran. "Amb aquests antecedents d'agressions iranianes sense armes nuclears, imaginin com seran aquestes agressions amb armes nuclears", va advertir.\nPer això va insistir a crear mesures concretes per frenar el desenvolupament d'infraestructures d'enriquiment d'urani. "Queden molt pocs mesos perquè l'Iran aconsegueixi prou urani enriquit per a la primera bomba", va subratllar Netanyahu, sense pressionar explícitament Obama. De fet, va assegurar que tant els líders americans demòcrates com els republicans volen fer el que sigui necessari per impedir que l'Iran es doti d'una bomba nuclear.\nBenjamin Netanyahu va parlar poc després del president de l'Autoritat Nacional Palestina, Mahmud Abbas. Sense l'anhel històric de fa un any, quan va sol·licitar el reconeixement de Palestina com a estat de ple dret de les Nacions Unides, el líder palestí va rebaixar ahir el seu màxim objectiu i va instar els líders mundials a acceptar Palestina com a estat observador de l'organització internacional.\nReconeixement de mínims\nAbbas es va mostrar convençut que obtindrà el suport d'una majoria dels països al reconeixement de mínims i va assegurar que no vol "deslegitimar un estat existent, que és Israel, sinó afirmar un estat que s'ha de reconèixer, que és Palestina". En el seu discurs, Abbas va dir que parlava en nom d'un "poble enfadat", va denunciar els assentaments israelians i va condemnar els atacs dels colons. A més, va advertir del risc de col·lapse institucional de l'Autoritat Nacional Palestina.\nEl primer ministre israelià gairebé va ignorar les demandes palestines i amb prou feines va parlar del procés de pau. Només va dedicar unes frases a a Abbas. "No resoldrem el nostre conflicte amb discursos calumniosos a l'ONU ni amb proclamacions d'estat unilaterals, sinó parlant junts". I va afegir que "un estat desmilitaritzat palestí" haurà de reconèixer l'estat jueu.\nActualment, els palestins són reconeguts com a entitat i passarien a tenir el mateix estatus que el Vaticà. L'oposició dels Estats Units -aliat d'Israel i membre amb dret a veto del Consell de Seguretat de l'ONU- a un estat palestí ha obligat Abbas a canviar d'estratègia. Aquest canvi d'estatus, que només requereix una majoria de l'Assemblea, és simbòlic, ja que no tindria grans conseqüències, però és un pas més cap a la legitimació de l'estat palestí.\nAccés a la Justícia Internacional\nMahmud Abbas defensa que l'estatus d'observador permetria a Palestina accedir a la Cort Penal Internacional (CPI) i així presentar denúncies contra Israel. Ser un estat observador no suposa un accés automàtic al Tribunal, però com que no hi ha precedents que una entitat amb aquest estatus hagi acudit a la Cort, els palestins podrien intentar-ho l'any vinent.


Santa Coloma de Gramenet feina educació europa premis art cooperació cultura solidaritat L'Hospitalet de Llobregat Treballar a l'estranger emprenedoria voluntariat pràctiques universitat beques estudiants concurs Voluntariat a l'estranger mobilitat europea Estudiar a l'estranger treball formació ocupacional ocupació participar casal cursos pràctiques a l'estranger Idiomes lloguer ajuts Badalona ofertes de treball a l'estranger ofertes de treball tallers habitatge recerca formació estiu estranger\nTemàtica activitat del calendari: Formació ocupacional, carretons\nTags: formació ocupacional\nDel dijous 28 de novembre de 2019 al divendres 29 de novembre de 2019\nCarretons elevadors: carretó frontal i retràctil.\n- Dies: 28 i 29 de novembre (8 h/pràctica inclosa).\n- Horari: matins de 8 a 14.30h.\n- Modalitat: presencial\n- Observacions: Aquesta formació es realitza conjuntament amb ICEI Formación, la qual certifica i tramita el carnet dels alumnes.\nPer poder participar de la formació cal inscriure els participants el programa i aquest han de complir els següents requisits:\n- Ser persones en edat laboral (de 16 a 67 anys).\n- Ser residents a Badalona, Santa Coloma o Sant Adrià.\n- Estar inscrits a l'oficina del SOC com a demandants d'ocupació. Això implica estar a l'atur i tenir permís de treball.\nc. de les monges, 6 - Badalona\nLocalització i contacte Betsaida\nc. de les monges, 2-6\nInformació addicional: https://www.casaldelsinfants.org/\nAdreça electrònica de contacte: gcalaf@casaldelsinfants.org\nEtiquetes: formació ocupacional\nData del document: 8.11.2019


El COPC programa una sessió d'orientació professional per a estudiants de psicologia per primer cop en horari de tarda | COPC - Col·legi Oficial de Psicologia de Catalunya\nEl COPC programa una sessió d'orientació professional per a estudiants de psicologia per primer cop en horari de tarda\n04-11-2019 | Barcelona\nLa xerrada és amb l’equip de Desenvolupament Professional del COPC, dilluns 18 de novembre, de 16.30 a 18 h.\nEl Col·legi Oficial de Psicologia de Catalunya organitza, per dilluns dia 18 de novembre, una xerrada d’orientació professional exclusiva per a estudiants del Grau de Psicologia. La sessió es fa per primera vegada específicament i exclusivament per a estudiants en horari de tarda, per tal de maximitzar la compatibilitat de la xerrada amb els horaris de les classes a les universitats. La sala 1 de formació del COPC acollirà la sessió, que tindrà lloc de 16.30 a 18.00 h i serà gratuïta com totes les altres sessions d’orientació grupals.\nL’objectiu de la xerrada és oferir assessorament i orientació acadèmica i laboral específica sobre psicologia per a un conjunt de persones suficientment homogeni perquè les preguntes i dubtes que en sorgeixin sigui una informació que impliqui totes les persones assistents.\nLa sessió s’organitza en dues parts. La primera és transmissiva i dona la informació general que respon les principals preguntes de la majoria d’estudiants:\nLa segona part és interactiva i consisteix en resoldre els dubtes específics dels assistents.\nSi ets estudiant de psicologia i vols assistir a la sessió, només cal que premis aquest enllaç i t’inscriguis a la xerrada clicant la pestanya corresponent. En cas que no tinguis usuari web, caldrà que te l’obris per poder formalitzar la inscripció.


La dansa a l'escola i les emocions\nLa Dansa és bàsica en el desenvolupament integral de l'infant. Ajuda a la integració psicocorporal i social i es treballen les emocions a través del procés creatiu.\nPodem entendre la dansa com un recurs alliberador d'emocions reprimides i com a regulador de l'afecte.\nGaranteix l'estructura i la seguretat.\nAjuda a regular tensions mentals i emocionals.\nPromou l'estabilitat i l'autonomia.\nReintegra recursos oblidats i integra de nous.\nFacilita les habilitats socials.\nI què en diem de l'emoció i el moviment?\nEl moviment és el reflexe de la nostra psique, el conjunt de capacitats humanes (traduit del grec significa "ànima humana").\nL'experiència viscuda es plasma en el nostre moviment que realitzam, inclosa la nostra forma de caminar o de mouren's, ens dóna molta informació de la nostra vida passada i ens permetrà treballar objectius específics.\n"I aquells que varen ser vistos ballant, varen ser considerats com bojos pels qui no podien escoltar la música" Friedich NIetzche (1844-1900). Poeta, filòsof i compositor alemany.\nLa música està present en cada moment de la nostra vida, té el poder de canviar el nostre estat d'ànim i és capaç de transportar-nos a moments llunyans del nostre passat i fer-nos imaginar moments futurs. La música ens fa vibrar i ens fa sentir vius a tots i a totes. Cada melodia que escoltem la podem associar a un sentiment, a una persona o a un lloc.\nA l'escola, la música facilita la socialització, permet a l'infant relacionar-se de manera més fluida i afavoreix la comunicació verbal i no verbal. A nivell corporal, el cos funciona com a medi de comunicació i de representació de qualsevol element musical del ritme, la melodia, la dinàmica, l'harmonia i la forma, així mateix, el cos pot destacar com a medi d'expressió del concepte de ritme com a base del solfeig.\nLa música és una eina que ajuda a la confiança en un mateix i a l'augment de l'autoestima. És especial i, per això, ha d'estar present a l'escola i a la vida dels nins i nines, per ajudar al seu desenvolupament personal. A l'escola Llorenç Riber creiem en un aprenentatge musical complet, pràctic, dinàmic i vivencial, sense deixar de banda el canta coral, el llenguatge musical, els instruments, la creació pròpia i la improvisació, perquè la música té una màgia especial que ens captiva.\nCristina Amengual BarreraEspecialista de músicaMusicoterapeuta


Bottas sorprèn Hamilton i s'endú la 'pole' a Àustria\nEl finlandès supera el seu company de Mercedes per només 19 mil·lèsimes\n1 min. Barcelona 30/06/2018 16:33\n651x366 Lewis Hamilton, Valtteri Bottas i Sebastian Vettel / LEONHARD FOEGGHER / REUTERS Lewis Hamilton, Valtteri Bottas i Sebastian Vettel / LEONHARD FOEGGHER / REUTERS\nValtteri Bottas ha sigut el més ràpid a la qualificació del Gran Premi d'Àustria de Fórmula 1. El finlandès ha superat el seu company Lewis Hamilton per només 19 mil·lèsimes de segon. Els pilots de Mercedes, doncs, encapçalen la primera fila de la graella de sortida al Red Bull Ring.\nHa sigut una sessió força competida, sobretot perquè el traçat austríac, un dels més curts de la competició, afavoria que les distàncies s'ajustessin. Amb els Mercedes partint de favorits, Bottas ha aconseguit un temps de luxe –1:03.130– que li ha servit per obtenir la primera 'pole' de la temporada.\nAl darrere, la segona fila ha sigut per als Ferrari, començant per Vettel i seguint per Räikkönen, mentre que Max Verstappen sortirà cinquè. En canvi, el seu company de Red Bull, Daniel Ricciardo, ha hagut de conformar-se amb el setè lloc, a gairebé un segon del 'poleman'.


XIII edició de la Torrà de la Falla la Marina. Rècord d’assistència amb més de 350 persones. | Falles de Sagunt\nXIII edició de la Torrà de la Falla la Marina. Rècord d’assistència amb més de 350 persones.\nDivendres, 29 d’Abril de 2016. Una any més, i ja van 13 des de va començar a celebrar-se en 2003, la A. C. Falla la Marina ha organitzat el seu tradicional Torrà. Junt amb la comissió han assistit empreses portuàries, associacions, Remei Torrent regidora de l’Ajuntament de Sagunt, Beatriz Alos i Maria Villar falleres majors de Federació Junta Fallera de Sagunt i el recent extrenado president de la mateixa Rafael Burgos junt amb alguns de la seua executiva.\nCom en anys anteriors, a les 14:00h dels assistents ha pogut disfrutar d’un esmorzar a base carn a la brasa en l’entorn de la Plaça de la Marina en el nucli de Port Sagunt, ubicació on la Comissió planta els seus monuments fallers i on també es troba el Casal (local social) de l’associació cultural.\nCom ve sent costum, la A. C. Falla la Marina ha volgut distingir a les entitats col•laboradores amb un obsequi i emplaçant a tots els assistents per a l’any que ve.\nAlberto Cebrián, president de la A. C. Falla la Marina, declara: “Un any més, A. C. Falla la Marina torna a acostar la nostra comissió i la nostra festa a un col•lectiu com ho és el portuari, a les empreses i als seus empleats. El port marítim sempre ha sigut un element fonamental del nostre entorn i més en el barri de la Marina. No en va, nombrosos membres de la nostra comissió treballen en diferents empreses del recinte portuari. La nostra iniciativa suposa un acte d’agraïment per la col•laboració que sempre ens presten i un merescut acte de bo veïnat amb ellos”.\nLa A. C. Falla la Marina és una de les falles deganes del Camp de Morvedre i pertany a Federació Junta Fallera de Sagunt (FJFS) . En Falles 2016 el seu monument principal va concórrer en secció especial obtenint el segon premi. El monument infantil va concórrer en secció especial infantil, alçant-se amb el quart premi. En la mateixa línia de busca de l’excel•lència dins del col•lectiu faller, A. C. Falla la Marina ha volgut desenrotllar el seu projecte de Llibret en una marcada línia de foment cultural i de l’ús de la llengua valenciana, havent sigut guardonada per la Conselleria d’Educaciò, Investigaciò, Ciència i Esport amb el vintigesimo segon lloc per promoció de l’ús del valencià en els llibret de falla.\n← Rafael Burgos, nou president de la Federacio Junta Fallera de Sagunt\nLa Federació Junta Fallera de Sagunt celebra la festivitat de la Creu de Maig →


28098 - Resultados de la búsqueda - Depósito Digital de Documentos de la UAB\nPágina principal > Resultados de la búsqueda: 28098\n2 p, 40.7 KB Teoria de les relacions laborals II  / Martin, Antonio (Martin Artiles) (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Sociologia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Dret\n3 p, 42.5 KB Teoria de les relacions laborals II  / Martin, Antonio (Martin Artiles) (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Sociologia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Dret\n2 p, 41.7 KB Teoria de les relacions laborals II  / Martin, Antonio (Martin Artiles) (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Sociologia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Dret\n2 p, 40.5 KB Teoria de les relacions laborals II  / Martin, Antonio (Martin Artiles) (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Sociologia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Dret


Les transferències: necessàries per a la modernització de l’Administració municipal - Arxivers la DaDa\n22 juliol, 2021 - Maria Jesús Llavero Porcel, Arxivera a l’Arxiu històric de Lleida i Glòria Vilella Garcia, Directora de l’Arxiu històric de Lleida\nEl Sistema d’Arxius de Catalunya té entre les seves funcions l’articulació territorial de la gestió documental, en un ecosistema d’arxius administratius, històrics, d’empreses o d’entitats privades, almenys en les comarques en les quals tots aquests arxius, o alguns d’ells, compleixen els requisits necessaris.\nEn el cas de la comarca del Segrià, són pocs els que els compleixen i menys els que n’han demanat la inclusió. És en aquest tipus de comarques en què els arxius comarcals, més que en altres, han de ser el referent en les tasques de localització, identificació, recollida, identificació de documentació per tal de minimitzar el risc de pèrdua, però també han de ser referents en la pràctica de la gestió documental en les administracions i entitats públiques i organitzacions privades.\nEl Segrià és una comarca amb 38 municipis. Tret de Lleida, la capital de la comarca, amb 140.403 habitants, el municipi més poblat és Alcarràs, 9.707 habitants; el segueixen Almacelles i Alpicat, amb 6.826 i 6.266 respectivament, la resta hi està per sota fins a Aspa que té una població de 220 habitants. Això significa ajuntaments petits o molt petits amb una estructura administrativa i orgànica molt simple que ofereix la cobertura necessària als procediments imprescindibles per donar els serveis que són de la seva competència i atendre les obligacions amb les administracions superiors. Això suposa organigrames curts amb acumulació de funcions, amb un mínim nombre d’incoacions d’expedients i amb poc creixement documental anual.\nLa major part dels ajuntaments han canviat de seu des dels anys 70, molts amb els primers ajuntaments democràtics, altres durant els feliços anys 90, això ha comportat trasllats, separació i pèrdua d’arxius. Aquest sol ser el panorama que trobem, la major part dels edificis consistorials tenen espais dedicats a arxiu físic insuficient, i hi ha casos en què ni tan sols van preveure aquest tipus d’espai i tenen la documentació repartida per l’edifici (o els edificis) municipal i en molt pocs casos tenen un espai adequat per a servidors i SAI per a l’arxiu digital.\nEn els últims anys, els municipis del Segrià han fet el salt a l’administració electrònica. En aquest moment es troba en diferents estadis d’aplicació segons el poble, però en tots existeixen ja procediments en línia, en tot o en part. Aquesta realitat del sistema administratiu comporta, o hauria de comportar, una disminució progressiva dels suports físics i per tant apunten a una menor necessitat d’espai per a la seva instal·lació, però sobretot ha suposat un re-disseny dels espais per incorporar les noves eines: un ordinador a cada taula i màquines de digitalització, i, com hem dit, servidors i altres elements per a la gestió, seguretat, etc. També la re-definició de les competències municipals, directes, compartides o delegades, han requerit un augment de plantilla en la majoria dels casos. Tot això provoca un replantejament de què és l’arxiu físic i per a què serveix i la contesta sol ser: és un espai perdut, o poc rendible per a l’organització. Aquesta situació o la consciència de la necessitat de conservar la documentació en el lloc adequat justifica perquè hem pogut promoure transferències des d’alguns municipis segrianencs.\nAquesta incidència de la nostra feina en l’administració municipal s’hauria de dur a terme des de la coordinació que el Consell Comarcal exerceix sobre els ajuntaments, tanmateix això no ha estat possible, perquè la col·laboració amb el Consell Comarcal és precària i intermitent. Encara avui no hem aconseguit que la plaça de professional d’arxiu que depèn d’aquest organisme tingui una ocupació continuada, ni tan sols uns mesos amb periodicitat anual. Aquesta circumstància retarda la nostra entrada en la gestió municipal i ha minorat les possibles transferències que preveu la Llei d’Arxius i Documents, 10/2001 de 13 de juliol. La nostra opinió és que aquesta situació està perjudicant les persones que exerceixen les secretaries municipals, perquè els dificulta el compliment de les competències que els atorga el RD 128/2018, de 16 de març, en l’article 3.2 c i l i que es refereixen a la custòdia de la documentació i a la gestió d’arxiu, en exercir la superior direcció dels arxius i registres de les entitats municipals.\nEn aquest context, i amb la informació que s’ha elaborat al cens d’arxius, hem establert un calendari de visites als ajuntaments ajustades al calendari de treball de l’Arxiu (dos o tres per any) i, evidentment, atenem qualsevol petició o consulta que des dels municipis se’ns fa al respecte, prioritzant aquells que ja tenen una voluntat de fer una transferència i que posen els mitjans que són necessaris a falta d’aquesta persona arxivera del Consell Comarcal. Des de l’arxiu es dona suport a les diferents tasques i es clarifiquen els dubtes, simplificant el procediment per tal que sigui el menys carregós possible a l’estructura municipal i al seu personal.\nTot i així és un procés llarg entre que s’inicien els contactes i s’efectua el trasllat a l’Arxiu de la transferència realitzada. El volum de documentació fa que des de la secretaria es vegi com una feina inabastable que privarà a l’organització d’una persona molt necessària en el treball diari. En alguns casos contracten personal subaltern aprofitant programes de promoció de l’ocupació, però en pocs casos és per fer aquesta feina en exclusiva, i solen ser contractes d’una curta durada que pot provocar que la preparació d’una única transferència passi per diferents mans i per tant que el període d’aprenentatge i la nostra feina didàctica es repeteixi un cop i un altre.\nTambé per a les oficines aquest procés, el de preparar la transferència, suposa un petit trasbals. A banda del sempre existent sentit de la propietat de la documentació, que es va diluint quan és possible una millor organització de l’espai, hi ha la por de perdre-ho per a sempre –“això encara es consulta molt”-, la pregunta pertinent -quants cops a l’any?- ens dóna la informació necessària per decidir l’interval cronològic que de cada sèrie és transferible. A la banda contrària es troba l’intent de què la transferència inclogui sèries avaluades que ja han traspassat el termini decretat per a la seva eliminació. Sempre s’aconsella iniciar el tràmit per procedir a aplicar les Taules d’Avaluació Documentals corresponents, oferint-los el nostre assessorament i ajut, però no sempre estan disposades. La decisió és fàcil: la documentació es quedarà a l’arxiu municipal.\nA l’Arxiu en aquest moment tenim ingressats cinc fons municipals, que pertanyen a pobles de diferents característiques poblacionals, de paisatge i d’estructura urbanística. Dos d’ells – Sarroca de Lleida i Almenar- la transferència es va fer a conseqüència del trasllat de la seu o d’obres integrals de l’edifici consistorial. En el primer cas, Sarroca, es va transferir la documentació més antiga (1350#1890). En el cas d’Almenar van decidir transferir fins a la data de la transferència (2012) per qüestions operatives i d’urgència es va acceptar.\nAitona, Alguaire i Torrefarrera, han estat planificats i les tasques es van acompanyar des del principi. En tots els casos s’ha firmat amb l’Ajuntament respectiu i la responsable de la Secretaria un conveni que com a marc jurídic adopta el caràcter de comodat, seguint les directrius marcades per l’Assessoria Jurídica del Departament de Cultura. La data final de la transferència es consensua amb cada consistori.\nQuant a la consulta, cal dir que a hores d’ara no són els fons que en reben més. La tipologia de les persones que accedeixen és molt específica:\nEls habitants d’aquests pobles que requereixen alguna documentació concreta prèvia autorització de la responsable de la Secretaria en qüestió.\nEls ajuntaments per solucionar algun tràmit o consulta\nEstudiants i investigadors.\nEn els dos primers casos es tracta de la documentació més recent a la que, per qüestions de privadesa i per la Llei Orgànica de Protecció de Dades, l’accés és restringit.\nLa difusió específica se centra en el fet i el moment (o moments) de la transferència, posteriorment, com es fa amb la resta de fons, es trien elements documentals en relació amb el tema de què es vol parlar, o bé per la seva singularitat fent relat de què és i el seu significat i/o rellevància.\nLa transferència de fons municipals és una part important del Sistema de Gestió Documental d’aquest tipus d’administració, sense la qual no està complet ni ofereix les garanties de seguretat en la conservació (o eliminació si fos el cas) ni del dret a l’accés a la informació de la ciutadania, la qual cosa dificulta molt el nivell de transparència i de qualitat del servei a què tot ajuntament hauria d’aspirar. És aquesta la raó per la qual és tan important la coordinació entre el Consell Comarcal del Segrià i l’Arxiu Històric de Lleida per tal de posar a l’abast de tots els municipis una gestió i un servei més eficient i eficaç a totes les segrianenques.\nMunicipi Any de signatura Dates extremes Metres lineals Instruments de descripció\nSarroca de Lleida Sense conveni. Ingrés anterior a l’any 1990 1350#1890 0,52 Inventari\nAlmenar 2012 1151#2012 447 Inventari i transcripcions dels documents en pergamí\nAlguaire 2014 1940-2005 20,8 Inventari\nAitona 2017 1871-2011 71,7 Relació de transferència i Inventari\nTorrefarrera 2020 1754- 2000 60,7 Relació de transferència\n En procés de revisió (2021)\n En procés d’elaboració (2021)\n En breu s’iniciarà l’inventari (2021)


L’ANC admet que hi ha poca gent apuntada als busos per la Diada però ho atribueix a la pandèmia\nL’entitat manté la mobilització tal com estava prevista però intentarà evitar les aglomeracions\nEls organitzadors recordaran als assistents que portin posada la mascareta en tot moment.\nActualitzada el 28-08-2021 15:17\nL’ANC reconeix que, de moment, hi ha poca gent apuntada als autocars que l’entitat posa a disposició dels assistents que vulguin anar a la manifestació de la Diada. La presidenta de l’entitat, Elisenda Paluzie, no ha volgut donar xifres concretes dels bitllets venuts perquè diu que encara és d’hora, però sí que ha atribuït la caiguda a la pandèmia. “La gent vol evitar el transport col·lectiu”, ha apuntat.\nPaluzie també ha explicat que aquesta setmana es reuniran amb Salut i Interior per dissenyar les mesures sanitàries que caldrà prendre per evitar contagis a la manifestació. Descarta canviar-ne el plantejament, perquè diu que la cinquena onada va de “baixada”, però l’organització sí que recordarà als assistents que portin posada la mascareta en tot moment i prendrà mesures per evitar les aglomeracions.\nDel desencís a la represa\nLa presidenta de l’ANC ha reconegut que fa almenys dos anys que l’independentisme és víctima d’un cert “desencís”. Tanmateix, ha animat tothom a participar a la manifestació perquè, diu, aquest any ha de ser el de la “represa”. “Ens hem de tornar a mobilitzar per la independència, i ho farem en un context de sortida relativa de la pandèmia i amb un panorama polític que no està gens aclarit, perquè continuem sense full de ruta. Creiem que, amb tot això, és important reprendre el cicle de mobilitzacions”, ha assegurat.\nContinuem sense full de ruta. És important reprendre el cicle de mobilitzacions\nPaluzie també ha desvinculat la manifestació de la taula de diàleg, la reunió de la qual se celebrarà tot just dos dies després. Diu que la concentració no està “enfocada” a la mesa de negociació i recorda que l’ANC no n’espera “res”. “Hi ha el risc que es doni una falsa imatge d’estabilitat, mentre la repressió continua”, ha advertit Paluzie, que recorda que l’agenda de l’entitat continua sent “activar” la mobilització popular.\nHi ha el risc que es doni una falsa imatge d’estabilitat, mentre la repressió continua\nPodeu recuperar l’entrevista sencera a Elisenda Paluzie aquí:\n29-06-2021 20:07 POLÍTICA\nLa taula de diàleg es reunirà la setmana del 13 de setembre a Barcelona\n22-08-2021 12:05 ‘VIA LLIURE’


XXXVI UNIVERSITAT CATALANA D’ESTIU (2004)\nDates: del 15 al 25 d’agost del 2004\nPreus: Matrícula i estada: 435 euros\nCartell: Cesc (Principat)\nSeccions: Ensenyament pluridisciplinari 8, Àrea de ciències de la natura 14, Àrea de tecnologia 31, Àrea de ciències socials 31, Àrea d'humanitats 32, Seminaris d'investigació 5, Àrea de formació cultural 10, Jornades científiques i professionals 7, Tallers 16, Actes, conferències, debats, homenatges i commemoracions 20, Fòrum obert 20.\n— Actes i commemoracions: Inauguració — La política lingüística del govern de la Generalitat de Catalunya i els resultats de l'estadística d'usos lingüístics — 25 anys de l'Enciclopèdia de Menorca — Homenatge a Lluís M. Xirinacs — Record de Ramon Margalef — Entitats de país per al país (I) — Entitats de país per al país (II) — La comunicació del canvi o canvi als mitjans de comunicació? — Els valors que Catalunya necessita i pot aportar al futur — Cuina i identitat — Els Països Catalans davant el referèndum de la Constitució Europea — La significació cívica i patriòtica de Pompeu Fabra — Cap a un Pla Integral del Poble Gitano — Cloenda.\n— Ensenyament pluridisciplinari: La societat xarxa a Catalunya. La societat xarxa a Catalunya — Govern electrònic i serveis públics a Catalunya — L'escola a la societat xarxa — Les tecnologies de la informació i de la comunicació i les transformacions de l'empresa catalana.\n— Ciències de la natura: Ecologia i paisatges forestals. Sistemes forestals mediterranis: història, ecologia i gestió. Boscos mediterranis. Evolució històrica i actualitat — Boscos de Catalunya. Característiques ecològiques i estat actual — Biodiversitat forestal — Noves propostes de gestió dels boscos — Gestió forestal. Ecocertificació i fiscalitat — Menjar poc i pair bé. Alimentació, dieta i salut — Del dit al fet — Produir aliments: la indústria agroalimentària — Per què mengem el que mengem — Les concepcions prèvies i la seva incidència en el consum d'aliments — Tomàquets de Montserrat i mongetes del ganxet...: les varietats que es perden — La biotecnologia al camp i a la cuina. Els aliments transgènics — Seguretat alimentària: les vaques boges, la grip del pollastre, mercuri als peixos — Problemes alimentaris en els països en desenvolupament: hi haurà prou menjar per a tothom? — Problemes alimentaris en països desenvolupats: l'obesitat — Transtorns del comportament alimentari: anorexia, bulímia.. — La visió del xef — Aromes, formes i colors: el gust del menjar — La formació de les brises: el cas de Mallorca.\n— Tecnologia: Astronomia i astrofísica. L'astronomia. De la prehistòria a Newton — El mite més bell de la creació: el model de Big Bang (I) — Constel·lacions i planetes. El cel a l'abast — El mite més bell de la creació: el model de Big Bang (II) — El Sol i la Terra. Calendaris i rellotges — Ecos d'un temps llunyà: la radiació còsmica de fons — La física de les estrelles. Gegants vermells i nans blancs — Una qüestió poc clara: la matèria fosca — La vida a l'Univers. La recerca a Mart i més enllà — La matemàtica, un destil·lat d'observació?\n— Tecnologia: Arquitectura rural dels Països Catalans. Arquitectura rural de les Illes — Arquitectura rural de Catalunya — Control ambiental de l'arquitectura rural — Arquitectura rural valenciana — Arquitectura rural de l'Alguer — Els diferents tipus d'arquitectura rural dels Països Catalans.\n— Tecnologia: Ciència i cultura. «1. La cultura científica» La ciència és cultura? — Divulgar la ciència des de la premsa i els llibres — El paper dels museus en la divulgació de la ciencia — Divulgar ciències 'dures': la genètica — La llengua de la ciència — «Mètode»: una revista que divulga ciència en català — Divulgar on line i en temps real — La ciència en els llibres d'ensenyament secundari — Divulgar ciències 'dures': l'astronomia — Divulgació científica i gènere — «2. La problemàtica ambiental del litoral marí» La qualitat de les aigües litorals i la recuperació del front marí: el cas de Barcelona — La disminució de la pesca i de la mida dels peixos a la Costa Brava: un document filmat excepcional de fa cinquanta anys — La pesca, la contaminació i el lleure malmeten la biodiversitat marina — Els cetacis mediterranis i la seva problemàtica — La pesca al mediterrani, és sostenible? Problemes i perspectives — La seducció de les noves tecnologies.\n— Ciències socials - dret: La llei sobre mesures concretes en matèria de violència domèstica del 2003: unes morts que no s'aturen. Introducció — La proposta legislativa — Segona sessió — Tercera sessió — Mesures per avançar en la lluita contra la violència masclista — Cinquena sessió — Els tribunals penals internacionals: una passa més en la lluita contra la impunitat.\n— Ciències socials - economia: Catalunya i la globalització. Història i perspectiva — Formes de relació econòmica entre Catalunya i l'exterior — Gènesi de la globalització — Estructura i evolució del comerç exterior català — Els moviments de capital com a motor de la globalització — Conseqüències de la globalització — Les reaccions contra la globalització: la taxa Tobin, el moviment ATTAC i els grups antiglobalització a Catalunya — Globalització i turisme a Catalunya.\n— Ciències socials - comunicació: Política i televisió, un maridatge blindat. Com es controla la TV pública a Europa? Els ens reguladors europeus — Conflictes televisius, treball i poder — El control de la propaganda electoral a ràdio i TV — Són visibles les dones als mitjans de comunicació.\n— Ciències socials - filosofia: Del pensament clàssic a la modernitat filosòfica. Modernitat filosòfica i liberalismes — Saviesa i felicitat.\n— Ciències socials - història: Euskadi i Catalunya: semblances i dissensions en la història contemporània. Independentisme català – abertzalisme basc — Nacionalisme i globalització — La transició política (1973-1978) al País Valencià.\n— Ciències socials - política i societat: La Constitució Europea. La Constitució Europea. Visió general — La Constitució Europea. Perspectiva catalana — L'ampliació de la Unió Europea : llums i ombres — Els moviments migratoris a les Illes Balears — La nova teoria política del nacionalisme — L'organització i el funcionament del Parlament de Catalunya.\n— Humanitats - literatura: Lectures de la lectura: escriptors i editors davant els lectors i la crítica. La literatura catalana a la universitat — Els autors davant la literatura i el mercat — Els autors davant la literatura i el mercat — La literatura catalana als mitjans escrits — La literatura catalana a l'ensenyament — La literatura catalana als mitjans televisius — La crítica i la literatura catalana — La crítica i la literatura catalana — Editar literatura catalana avui (I) — Editar literatura catalana avui (II) — La poesia de Màrius Torres — Centenari de la publicació del Llibre que conté les poesies d'en Francesc Pujols, amb un pròleg d'en Maragall.\n— Humanitats - llengua: L'ús social de la llengua catalana. La interferència en el lèxic català: creació dependent i substitució — La llengua catalana als missatges de mòbil. Proposta normativa — L'abbé Grégoire i el seu cèlebre Rapport sur la nécessité et les moyens d'anéantir les patois et d'universaliser l'usage de la langue française — Estructura política i planificació lingüística — Les polítiques de fragmentació del català — Sobre cultura/dictadura a la comunitat lingüística catalana.\n— Humanitats - música:. El Patrimoni musical als Països Catalans. Introducció a la música de cobla — La jota, en parlem? — Flamenc tradicional català — Música i patrimoni musical als Països Catalans.\n— Humanitats - història de l'art: Noms propis de l'art català: els grans artistes. La pintura medieval — L'escultura medieval — L'època moderna — Artistes de circ — Sobre els orígens de l'església de la Trinitat a Sant Miquel de Cuixà — L'arquitecte Antoni Carbonell i la reforma de la galeria gòtica de la Generalitat de Catalunya.\n— Humanitats - audiovisual: El cinema, un mitjà d'expressió en ple canvi. El cinema com a mitjà d'expressió en ple canvi — Llorenç Llobet, una vida en ombres — El patrimoni cinematogràfic català, imatges imprescindibles per a la història. — Imatges que parlen. Iniciació al llenguatge cinematogràfic.\n— Seminaris d’investigació: UNIVERSITAT DE VALÈNCIA Ciències per a lletres: com fer divulgació cientifica — Terrorisme: reptes i respostes — Sobre l'ús d'unitats fràsiques en textos literaris — UNIVERSITAT DE LES ILLES BALEARS La formació de les brises: el cas de Mallorca — UNIVERSITAT RAMON LLULL El complex ludicomilitar: una visió des dels videojocs.\n— Cursos de formació cultural: Curs introductori d'història de Catalunya — Coneixement de la Catalunya Nord «L 'encaix de Catalunya Nord als Països Catalans» — Iniciació als Països Catalans Els mitjans de comunicació als Països Catalans — Els moviments naturalistes als Països Catalans — L'Alguer i els Països Catalans — Relacions al llarg de la història entre Tortosa, les Terres de l'Ebre, el Maestrat, els Ports de Morella i el Matarranya — Insularitat i Països Catalans — Iniciació a la llengua Curs de llengua catalana: llengua oral i llengua escrita — Morfologia, sintaxi i lèxic — Iniciació a la llengua i a la literatura occitanes.\n— Jornades científiques i professionals: Jornada Menorquina — XIX Jornades sobre cooperativisme «El compromís del cooperativisme amb la nació catalana» — XVII Jornada Andorrana «Els llindars òptims del creixement andorrà» — XIX Jornada d'Agricultura «La restauració del paisatge agrícola» — II Trofeu de Petanca dels Països Catalans — I Jornada sobre la Comunitat Gitana als Països Catalans — VI Jornada "Cap a un espai econòmic i social per damunt de la frontera dels estats"\n— Tallers: Tallers tècnics (De la fotografia al vídeo — Tres genis a la cuina: mestre Robert, Dalí i Adrià — Socorrisme — Fotografia de la natura) — Tallers d'animació (Dansa — Cançons populars — Esports — Sardanes — Muntanyisme — Iniciació a la petanca) Tallers d'art (Gravat d'ex-libris — Nines de porcellana — Arts plàstiques — Llatre) — Altres tallers (Una proposta bioclimàtica: construcció tradicional amb pedra seca — Lectura de poemes de Pujols i preparació per a la realització)\n— Fòrum obert: Xerrada: l'ús del català a les grans empreses — Presentació del llibre El Sàhara Occidental. Història i actualitat d'un poble de Tomás Callau — La lluita juvenil per a la independència als Països Catalans — Presentació de Les parelles lingüístiques i De tots els colors de la llengua — L'11 M i les mentides de l'estat espanyol — Presentació de l'Associació de Juristes en Defensa de la Llengua Pròpia — Els Països Catalans davant la globalització — Presentació de les Converses de Cinema Català — Presentació de l'associació CINEMA-RESCAT — Presentació del Primer Congrés sobre la Franja de Ponent — Presentació de l'Institut Ramon Muntaner, fundació privada dels Centres d'Estudis de Parla Catalana — Presentació de la primera denominació transfronterera: Vedella i Rosada del Pirineu Català (Garrotxa, Ripollès, Berguedà i Catalunya Nord) — De Llibres per als Xiquets al Centre de Recursos de la Franja de Ponent — Presentació de la Capital de la Cultura Catalana — Presentació del llibre La síndrome dels estranys sons d'Editorial 3 i 4 — Presentació de les I Jornades sobre Walter Benjamin a Port Bou — Presentació del Fòrum social per a l'educació — Presentació del llibre Diccionaris, normativa i llengua estàndard. Del Fabra al Diccionari de l'Institut.\n— Espectacles: Música (Crescendo — Glissando — el Pont d'Arcalís — S'Albaida — Santi Miret — Josep Tero — Miquel Gil — S'Estol des Gerricó — Orquestra Jove de la Societat Coral el Micalet — Cobla Casanoves — la Vella Dixieland — Rumba Catalana amb Beethoven i els Garrotan) — Cinema (Excuses de Joel Joan — Dies de transició de Francesc Escribano — Convoi 927 de Joan Salvat — La mort de ningú, l'enigma Heinz Ches de Joan Dolç — De nens de Joaquim Jordà — Gala (Elena Dimitrievna Diakonova Gala) de Sílvia Munt — Caballé, més enllà de la música d'Antoni A. Farré — Les mans buides de Marc Recha)\n— Exposicions: La llengua en l'etiquetatge de les grans marques\nProfessorat: Eduard Aibar, Rosa Alcoy, Joan Alegret, Marià Alemany, Alfons Almendros, Sebastià Alzamora, Miquel Ametller, Jaume Andreu, Josep Aragonès, Antoni Armengol, Joaquim Auladell, Enric Ballesteros, Ferran Ballesteros, Alà Baylac, Xavier Beal, Pere Beseran, Joan Daniel Bezsonoff, Gabriel Bibiloni, Martí Boada, Carolina Bolea, Maite Bourgeaud, Jaume Busquets, Josep M. Cabanes, Rosa Calafat, Caterina Canyelles, Margalida Capellà, Jaume Carbonell, Joan Carles Carbonell, Ramon Cardona, Francesc Casadesús, David Castillo, Carme Chacon, Guillem Chacon, Marta Civil, Daniel Codina, Hernan Collado, Isidor Cònsul, Marta Continente, Jesús Contreras, Daniele Conversi, Marta Corcoy, Xavier Cortadellas, Salvador Cot, Josep Costa, Rosa Costa-Pau, Montserrat Crespi, Lluís Cuevas, Margalida Cunill, Joan Curós, Magda Cuscó, Martí Domínguez, Josep Escaler, Joan Pau Escudero, Miquel Esquirol, Eron Estany, Jaume Fàbrega, Joan Albert Farré, Anna Fernàndez, Xavier Ferrer, Jaume Figueras, Jordi Figuerola, Jordi Flos, Agustí Font, Joan Jaume Font, Ramon Ganyet, Jaume Garau, Patrick Garcia, Josep Gifreu, J.M. Gili, Antoni Glory, Josep M. Goicoechea, Ferran Goya, Carles Gràcia, Ramon Gual, Josep Guia, Pere Guilera, Julià Guillamon, David Guixé, Judit Ibàñez, Jordi Jané, J.M. Jarque, Bernat Joan, Ujala Joshi, Jaume Juanola, Jordi Lara, Roser Latorre, Jordi Lleonart, Joan Llort, Isabel Lozano, Maties Macé, Sergi Marí, Lluís Marquet, Martí Martorell, Òscar Mascarilla, Montserrat Mases, Albert Masó, Lluís Marquet, Manuel Marquez, Maria Martí, Ricard Martínez, Vicent Martínez, Josep M. Mominó, Joaquim Montclús, Josep M. Montfort, Xavier Montoliu, Xavier Móra, Francesc Murgades, Sergi Nadal, Oriol Ortiz, Maria Cinta Pallé, Xavier Palou, Ada Parellada, Francesc Pau i Vall, Xavier Pla, Carles Perelló, Francesc Pons, Pilar Pons, Francesc Pons, Manel Ponsa, Miquel Porter i Moix, Carme Prats, Francesca Prats, Francesc Prujà, Arnau Puig, Pere Puigdomènech, Josep M. Puiggròs, Maria Josep Puigsobirà, Lluís Quillacq, Joan Ràfols, Climent Ramis, Miquel Ramis, Josep M. Rañé, Ramon Reguant, Miquel del Rey, Anna Riberaygua, Antoni Riestra, Ricard Robles, Raimon Roda, Joandomènec Ros, Marta Rotés, Fermí Rubiralta, Gemma Rufach, Ferran Ruiz, Roger Rull, Jordi Sales, Fina Salord, Martí Salvans, Lluís Sànchez, Montserrat Sànchez, Vicent Sanchis, Carles Sechi, Marta Selva, Rafael Serra i Florensa, Carles Sigalés, Antoni Siurana, Joaquima Sol, Encarnació Soler, Mercè Soler, Ramon Soley, Teresa Sordé, Josep Sort, Àngel Teixidó, Llorenç Torrado, Ferran Torrent, Berta Torres, Enric Trullols, Imma Tubella, Llorenç Valverde, Esteve Vendrell, Pau Verrié, Joan Víctor de Barberà, Josep Vidal, Josep Miquel Vidal, Jordi Vilaseca, Teresa Vinyes-Garcia, Emili Zoagli.


ACORD PER CONSTRUIR UN CANÒDROM A LA ZONA ESPORTIVA - Inici\nACORD PER CONSTRUIR UN CANÒDROM A LA ZONA ESPORTIVA\nEl conveni amb la Federación Española de Galgos tira endavant per aquest 2019\nLa tradició dels canòdroms a Catalunya està ressorgint en els darrers anys. La Federació Catalana de Llebrers, però, va desaparèixer fa una dècada i per aquest motiu, momentàniament, el conveni per la construcció d'aquest equipament s'està negociant amb la Federación Española de Galgos.\nEl nou canòdrom s'ubicarà a la zona esportiva de Sant Salvador de Guardiola, als terrenys al costat del camp de futbol i del nou Carrer recentment batejat com a Carrer de l'U d'Octubre. La inversió serà mímina perquè les curses de gossos no seran oficials fins que la Federació Catalana de Llebrers no es reactivi i n'autoritzi la validesa. Per tant, l'activitat esportiva i competitiva dels animals es podrà realitzar de manera no professional. Es garanteix així la protecció dels gossos, que per contra sí que necessitaran estar acreditats amb xip i certificat censal, i accedir a les instal.lacions en perfecte estat de salut, per la qual cosa s'obrirà una borsa de treball per la contractació d'un/-na veterinari/-ària municipal.\nSeguint la normativa actual, les apostes no podran superar els 100 euros i no s'acceptaran intermediaris. Qualsevol gos que compleixi els requisits mèdics i legals podrà participar a les curses que, si tot segueix el seu curs, s'iniciaran al febrer de 2019.\nLa firma del nou conveni amb la Federación Española de Galgos està pendent d'algun detall que segons l'alcalde Albert Miralda és innegociable i que properament passarà per aprovació del ple. En aquest sentit, ja que el canòdrom estarà al costat del Carrer U d'Octubre, els gossos competidors hauren de lluir un llaç groc en solidaritat amb els presos polítics i exiliats fins que aquests tornin a casa seva, un requisit que a partir de llavors ja no serà obligatori. Aquest és el principal punt de discordància amb la Federación, que s'hi oposa.\nEl termini per la firma de l'acord s'acaba aquest 31 de desembre.\nDarrera actualització: 28.12.2018 | 12:00\nCanòdrom Sant Salvador de Guardiola Autoria: AJSSG .


Armats de Mataró - Soldats de Pau: Actes Setmana Santa 2015\nActes Setmana Santa 2015\nDIVENDRES DE DOLORS - 27 de març\nMissa dels Dolors. A les 8 del vespre i a la Capella dels Dolors de la Basílica de Santa Maria. Missa en honor a la Mare de Déu i en sufragi pels nostres difunts.\nParticipació dels Armats de Mataró a la Processó dels Dolors de Bellpuig. A partir de les 10 del vespre. Aquesta processó és una de les més antigues de Catalunya, és té constància d'ella des de 1722. Els Armats dels Dolors de Bellpuig ens han convidat enguany a participar en la seva diada.\nDIUMENGE DE RAMS - 29 de març\nDIJOUS SANT - 2 d'abril\nDIVENDRES SANT - 3 d'abril\n(Fotografies: SomDos, Mireia Romagosa i cedida pels Armats de Bellpuig)\nImatges de la Passió 2015\nProcessó de la Soledat i Crist de l'Agonia\nLa Revista dels Armats 17 - Any 2015\nPresentació Revista i Cartells 2015\nVisita als Armats de Bellpuig\nPresentació del Cartell de la Setmana Santa 2015