Vaga del 29 de Novembre | Professors, metges, funcionaris [VIDEO] | betevé\nMentre que la Guàrdia Urbana parla de 8.000 participants, els convocants eleven la xifra a 25.000\nRedacció | Divendres, 30 de Novembre del 2018, a les 22.43\nUna gran vaga unitària del sector públic. Professors, metges, funcionaris i estudiants s’han sumat aquest 29 de novembre a una vaga per reclamar la fi de les retallades imposades durant la crisi econòmica. En paral·lel a la vaga hi havia convocada una manifestació unitària que ha sortit de la plaça de la Universitat a les 12 h. Segons la Guàrdia Urbana s’han manifestat unes 8.000 persones, entre professors, estudiants, personal mèdic i funcionaris. Els convocants eleven la xifra a 25.000.\nDemanen recuperar els drets laborals i els salaris després de la recuperació econòmica i reclamen a la Generalitat que treballin per aprovar uns pressupostos més socials. Després de recórrer el centre de la ciutat la manifestació ha arribat al Parlament. Els manifestants s’han concentrat a les portes de l’edifici que, un dia més, estava encerclat per tanques per evitar-ne l’accés. Durant la marxa s’han sentit consignes demanant la rebaixa de les taxes universitàries, la recuperació de les pagues extres i una sanitat i educació pública i de qualitat.\nSeguiment de la vaga a Primària i Secundària\nEl Departament d’Ensenyament, un cop rebuda la informació del 96,79 % dels centres, ha xifrat el percentage de seguiment de l’aturada entre el personal docent de primària i secundària en un 11,64 %. En el cas dels centres barcelonins el seguiment ha estat lleugerament superior a la mitjana amb un 16,71 %. Entre les 12 h i les 14 h també han registrat una aturada del personal d’administració i serveis amb un seguiment del 0,62 %. Pel que fa a l’alumnat de secundària, segons dades recollides a les 16 h la incidència de la vaga a Barcelona ha estat del 22,62 %.\nAixí hem seguit la manifestació minut a minut.\nLa protesta ja està al Parlament i el trànsit comença a normalitzar-se en tots els punts per on ha passat la manifestació\n✅🚌Normalitzades les línies de #busbcn a plaça Catalunya i plaça Urquinaona. Les línies aniran recuperant la freqüència habitual.\n— TMBinfo (@TMBinfo) 29 de noviembre de 2018\nL’accés al Parlament està blindat amb tanques, agents i furgonetes dels Mossos d’Esquadra\nEls manifestants han penjat la pancarta que obria la marxa. De moment, la situació és absolutament tranquil·la.\nLa manifestació ha entrat al Parc de la Ciutadella\nA punt d’arribar al Parlament\nLa marxa ha enfilat els darrers metres i recorre ara l’avinguda del Marquès de l’Argentera. L’objectiu és arribar fins al Parlament de Catalunya.\nSeguiment de la vaga entre el professorat\nLa Conselleria d’Ensenyament de la Generalitat, ha xifrat el seguiment de la vaga de professors de Primària i Secundària en un 11,71 % de participació dels 87.478 docents convocats pels sindicats Ustec·Stes, Aspepc·Sps i CGT.\nPel que fa al seguiment de la vaga entre els estudiants universitaris, la Secretaria d’Universitats i Recerca informa que:\nA la UB l’activitat acadèmica ha estat l’habitual en la meitat dels 18 centres. En la resta de facultats o bé s’ha suspès l’activitat acadèmica o s’han realitzat classes amb poca assistència d’alumnes. A les facultats de Geografia i Història, i de Filosofia s’han bloquejat els accessos.\nA la Universitat Politècnica de Catalunya: Les classes s’han realitzat amb normalitat, a excepció de l’Escola Tècnica Superior d’Arquitectura de Barcelona (ETSAB) on l’adhesió ha estat entre el 80% i el 90%.\nLa Universitat Pompeu Fabra informa que els tres campus han estat tancats fins a les 9.30 h. A partir d’aquella hora, s’ha reprès l’activitat acadèmica.\nI a la Universitat Autònoma de Barcelona l’adhesió d’estudiants a l’aturada ha estat majoritària a 10 facultats del campus de Bellaterra on, des de primera hora del matí, la presència de piquets als vials interns i a les entrades dels centres n’han dificultat l’accés. Pel que fa al personal docent i el d’administració i serveis, la UAB ha informat que encara no tenen les dades comptabilitzades.\nLa manifestació avança per la Via Laietana\nTransport públic normalitzat a la Gran Via\n✅🚌Normalitzades les línies de #busbcn a Gran Via de les Corts Catalanes. Les línies aniran recuperant la freqüència habitual.\nReobre el trànsit a la ronda de Dalt\nLa protesta dels metges de l’Hospital Vall d’Hebron acaba i reobre el trànsit en els dos sentits de la marxa.\nRepresentants dels treballadors públics i del sector educatiu reclamen revertir les retallades\nEls metges de la Vall d’Hebron tallen el trànsit de la ronda de Dalt\nTall esporadic de la ronda de dalt!!! #atutambetafecta #vagametges #vagadelshospitalsconcertats pic.twitter.com/QrSJqxNx4W\n— Nat’s (@NatsNuk) 29 de noviembre de 2018\nAfectacions de trànsit per una protesta de metges a la ronda de Dalt\nLa marxa baixa en aquests moments pel carrer de Pelai en direcció a la plaça de Catalunya. La manifestació vol avançar per la Via Laietana i acabar al Parlament.\nAfectacions en el transport públic\n⚠🚌Per manifestacions, afectacions a les línies que circulen per avinguda Tibidabo, entre ronda de Dalt i plaça Kennedy, plaça Universitat, carrer Pelai i plaça Catalunya. Seguim indicacions de @barcelona_GUB.\nEducació i sanitat pública de qualitat\nÉs el crit que no para d’escoltar-se mentre avança la manifestació d’estudiants, metges i treballadors públics. Una protesta que reclama revertir les retallades i uns pressupostos més socials.\nLa manifestació unitària comença a caminar\nArrenca la manifestació unitària convocada per @USTECSTEs @I_CSC @CGTCatalunya i sindicats d’estudiants contra les retallades en educació, salut i administració pública. L’objectiu és arribar fins al Parlament @btvnoticies pic.twitter.com/XIq251yKEZ\n— Maria Solans (@mariasolans) 29 de noviembre de 2018\nLes pancartes de metges i estudiants coincideixen a reclamar revertir les retallades i uns pressupostos més socials.\nEstudiants i metges ja s’han trobat a la plaça de la Universitat\nEls col·lectius cridats a manifestar-se aquest 29 de novembre ja s’han trobat a la plaça de la Universitat. Des d’aquí baixaran per la Via Laietana i es dirigiran cap al Parlament.\nEls estudiants s’han trobat amb els metges. La manifestació unitària a punt de començar\nEns trobem amb els metges en vaga arribant a Pl. Universitat!\nVisca la lluita de la classe obrera! pic.twitter.com/iFuMPYDy2P\nEls estudiants s’aturen davant la seu d’Economia\nLa marxa dels universitaris cap a la plaça de la Universitat s’ha desviat uns moments per dirigir-se a la seu del Departament d’Economia, on han llançat llibres i bengales contra una furgoneta dels Mossos d’Esquadra que barrava l’accés a la seu.\n🔴 Acció davant el Departament d’Economia. Alguns estudiants han llançat pots de fum de colors i llibres contra el furgó de Mossos que en custodiava la porta\nAfectacions de trànsit per la marxa d’estudiants\nLa Guàrdia Urbana informa al seu compte de Twitter dels carrers que estan tallats al trànsit a mesura que avança la manifestació d’estudiants pel passeig de Gràcia\nActualització 🚧 Passeig de Gràcia calçada central entre Av. Diagonal i carrer d’Aragó tallat al trànsit ambdós sentits per una concentració. Fem desviaments. #infotrànsit\nEls metges es concentren davant la seu de l’ICS\nAbans d’unir-se a la manifestació que a les 12 h sortirà de la plaça de la Universitat, el col·lectiu de metges ha decidit concentrar-se a les portes de la seu de l’Institut Català de la Salut.\nManifestació a la plaça de la Universitat\nEls professionals del sector públic que han convocat la vaga faran una manifestació unitària que començarà a les 12 h a la plaça de la Universitat i que es dirigirà cap a les portes del Parlament. La protesta coincideix amb la vaga de metges als CAP, convocada entre el 26 i el 30 de novembre.\nEls estudiants continuen avançant per passeig de Gràcia fins a la plaça de la Universitat.\nLa UAB ha tornat ha arrencat el dia amb barricades\nDesprés del primer dia de vaga aquest dimecres, la UAB ha tornat a arrencar el 29-N amb barricades i bengales.\nLa vaga del 29-N ha començat amb un tall a la Diagonal\nDesenes d’estudiants han tallat l’avinguda de la Diagonal, reclamant una reducció de les taxes universitàries. Amb una pancarta que demana una rebaixa del 30 %, els estudiants es dirigeixen cap a Jardinets de Gràcia, on es trobaran amb altres estudiants.\n— metges — professorat\nSuspès el judici contra un bomber pel col·lapse de la justícia


Visita llampec a Barcelona...\nAquest dissabte passat vaig anar a Barcelona per quedar amb un matrimoni amic meu, i veure la seva nena de dos anys, que està ben bufona.\nVam quedar per anar a l'FNAC de Diagonal Mar, allà no hi havia estat mai (ni al recinte del Fòrum). Així, abans d'anar a l'FNAC, vam visitar el recinte del Fòrum. Va ser impactant veure com la suposada zona verda (suposo que deu ser la nomenclatura que utilitzarà l'Ajuntament de Barcelona per a un àrea d'esbarjo d'aquelles característiques) eren hectàries de ciment armat per tot arreu, que de cara a videoclips, pel·lícules, anuncis i fotografies pot ser perfecte, però de cara al ciutadà d'a peu, doncs la veritat, trobo que és un lloc molt desagradable per anar a passejar a Barcelona. Barcelona té molts altres racons, de mida humana, per visitar, i que són un dels grans atractius de la capital catalana, la seva dimensió humana. El recinte del Fòrum queda fora d'aquesta catalogació, i veritablement no m'ha defraudat, haig de confessar que veure el recinte del Fòrum em va corroborar la immensitat i la inhumanitat d'aquest espai barceloní. La mateixa inhumanitat que sembla transpirar el nou alcalde Jordi Hereu. No defensaré jo la causa okupa, però si el senyor Hereu no pensa en donar solucions en el tema de l'habitatge, més val que calli pel que fa al que sembla un dels seus temes prioritaris: fer desaparèixer el moviment Okupa del Cap i Casal de Catalunya. Aixó i la sordina que ens ha posat el senyor Montilla m'està començant a posar dels nervis...\nL'únic bonic de la visita al recinte del Fòrum va ser poder contemplar la posta de sol sobre la Mediterrània i la muntanya de Montjuïc de fons, la resta, dues paraules: impresionantment inhumà.


Catalán > Informació Institucional > Coneix a la Guàrdia Civil > Estructura i organització > Òrgans col·legiats\nAmb la composició i funcions determinades per a cadascun per la normativa vigent, es troben adscrits a la Direcció General:\nConsell Superior de la Guàrdia Civil\nConsell de la Guàrdia Civil\nÉsl'Òrgan Col•legiat assessor i consultiu del Ministre de Defensa, del Ministre de l'Interior i del Director general de la Guàrdia Civil, en aquest sentit està integrat en la Direcció General de la Guàrdia Civil.\nEl Consell Superior de la Guàrdia Civil estarà constituït per tots els Oficials Generals de la Guàrdia Civil en servei actiu. Podran assistir a les reunions del Consell els Oficials Generals de la Guàrdia Civil, en situació de reserva, que el Director General convoqui en cada cas.\nEl Director General de la Guàrdia Civil presidirà les reunions del Consell a les quals assisteixi.\nLi correspon al Consell Superior assistir i assessorar al Ministre de Defensa, al Ministre de l'Interior i al Director general de la Guàrdia Civil en aquells assumptes que sotmetin a la seva consideració i, en concret:\nEfectuar les avaluacions d'ascens a General de Brigada i informar de les altres que tinguin per finalitat l'ascens per elecció, si és requerit per això.\nEmetre informe sobre els ascensos per selecció, sobre l'assistència a cursos de capacitació per a l'ascens a General de Brigada i sobre la declaració definitiva de no aptitud per a l'ascens per insuficiència de facultats professionals.\nEmetre informes per a la imposició de sancions derivades d'expedients governatius instruïts als membres del Cos.\nEmetre informe sobre la concessió de condecoracions, quan sigui preceptiu.\nEmetre informe en tots aquells supòsits que ho exigeixin les disposicions vigents. .\nSota la Presidència del Ministre de l'Interior, és un òrgan col•legiat on participaran representants dels membres de la Guàrdia Civil i dels Ministeris de l'Interior i Defensa, amb la finalitat de millorar les condicions professionals dels seus integrants i el funcionament de la Institució.\nEl Consell de la Guàrdia Civil està compost per:\nEn representació dels membres de la Guàrdia Civil: Els vocals triats pels integrants de l'Institut mitjançant sufragi personal, lliure, directe i secret. El nombre d'aquests representants es determinarà per Escales, corresponent a cadascuna un vocal en el Consell i un més per cada 6000 guàrdies civils que estiguin en actiu en aquesta Escala.\nEn representació de l'Administració General de l'Estat: Els vocals nomenats pels Ministres de l'Interior i de Defensa fins a arribar a igual nombre de representants que aquells que haguessin estat triats pels membres de l'Institut.\nEl Consell de la Guàrdia Civil tindrà les següents facultats:\nTenir coneixement i ser escoltat prèviament en les següents qüestions:\nEstabliment o modificació de l'estatut professional i del règim disciplinari de la Guàrdia Civil.\nDeterminació de les condicions de treball.\nProgrames d'ensenyament i plans de formació de la Guardia Civil.\nRègim de permisos, vacances i llicències.\nPlans de previsió social complementària.\nAssumptes que afectin a altres aspectes socials, professionals i econòmics dels Guàrdies Civils.\nInformar, amb caràcter previ, les disposicions legals o reglamentàries que es dictin sobre les esmentades matèries\nConèixer les estadístiques trimestrals sobre l'índex d'absentisme i les seves causes, sobre els accidents en acte de servei i malalties professionals i les seves conseqüències, sobre els índexs de sinistralitat, així com els estudis periòdics o específics que es realitzin sobre condicions de treball.\nAnalitzar i valorar les propostes i suggeriments plantejats pels Guàrdies Civils sobre el règim de personal, sobre els seus drets i deures, sobre l'exercici del dret d'associació i sobre els aspectes socials que els afectin\nCol•laborar amb l'Administració per aconseguir l'establiment de totes aquelles mesures que procurin el manteniment i increment de la productivitat\nParticipar en la gestió d'obres socials per al personal, quan així ho determini la normativa corresponent\nRebre informació trimestral sobre política de personal\nLes altres que li atribueixin les lleis i disposicions generals


El partit de Macron escull el fidel Ferrand per presidir l'Assemblea\nActualitzada 11/09/2018 a les 07:17\nEls diputats de la República en marxa (LREM), el partit del president francès, Emmanuel Macron, van proposar ahir el fidel macronista Richard Ferrand com a candidat a presidir l’Assemblea Nacional, la qual cosa suposa de facto la seva elecció, ja que tenen una àmplia majoria absoluta a la cambra de diputats. Ferrand substituirà així a partir de demà, si no hi ha sorpreses d’última hora, François de Rugy, que la passada setmana va ser triat ministre d’Ecologia en lloc del dimitit Nicolas Hulot.\nFins ara president del grup parlamentari del partit de Macron, Ferrand es va imposar de forma molt majoritària enfront d’altres tres candidats en una votació interna entre els 312 diputats de la LREM, dels 577 de l’Assemblea Nacional. Ex-diputat socialista, Ferrand es convertirà en la quarta autoritat de l’Estat, en recompensa a la seva fidelitat a Macron, de qui es va convertir en un dels primers suports polítics quan la primavera del 2017 el llavors ministre d’Economia d’Hollande llançava el seu moviment polític.\nConsiderat un home molt proper al president, va ser efímer ministre del seu primer govern després de l’elecció de Macron el maig del 2017. La revelació d’un presumpte cas de corrupció va motivar la seva sortida de l’executiu després de les legislatives del mes següent. Relegat a la presidència del grup parlamentari, Ferrand ha esperat que la Justícia arxivés la causa per tornar amb força a la primera línia política.


L’Ajuntament d’Onda premia els balcons millor decorats per a embellir el centre històric\nEl consistori implica els veïns a fer més atractiva la ciutat\nL’alcalde Ximo Huguet ha entregat avui els premis del VI concurs de decoració de balcons i finestres tradicionals del centre històric d’Onda que té com a objectiu estimular i preservar la seva conservació i embelliment.\nUn jurat del concurs compost per representants de diferents barris i professionals de la jardineria i del sector de la rehabilitació ha emès el seu veredicte entre els 15 habitatges que enguany han optat al guardó. Per a concedir els premis, el jurat ha tingut en compte l’estat de conservació i manteniment de la façana i el balcó, d’acord amb la normativa específica del centre històric d’Onda. També ha valorat l’ornamentació amb elements naturals i flors del temps, el objectes decoratius tradicionals o la composició, varietat i qualitat florística empleada.\nLa façana vencedora, que ha obtingut un premi de 350 euros es troba en la plaça Sant Cristòfol. La casa ubicada en la plaça Almodí ha aconseguit el segon premi de 200 euros, i el tercer classificat ha sigut el balcó ubicat en el carrer Sant Vicent i rebrà 100 euros. Així mateix, s’han concedit altres 7 premis de 50 euros. En aquests casos, el jurat ha tingut en compte els mateixos criteris de valoració que per als tres primers classificats, excepte sobre l’estat de conservació i manteniment de la façana i el balcó.\nL’alcalde ha agraït a tots participants d’aquesta edició la seva implicació en el certamen “ja que col·laboren en l’embelliment de la nostra ciutat i aconsegueixen que el centre històric siga encara més atractiu per als turistes”.\n“Aquesta és una de les iniciatives que promou l’Ajuntament en la seva aposta contínua per a reactivar el centre històric”, ha informat Huguet, qui ha recordat que l’Ajuntament ofereix ajudes directes als veïns del municipi per a millorar els seus habitatges. Concretament s’ha referit al potent Pla d’impuls a la Rehabilitació d’Habitatges i Edificis que l’equip de govern ha activat per a crear ocupació en la ciutat, dinamitzar l’economia de les empreses onderes i ajudar a reactivar el sector de la construcció i altres sectors afins a ell.\netiquetado con balcones, Onda, Plan de Rehabilitación, Programa de Rehabilitación de Edificios, Ximo Huguet Lecha


Els dièsel deixaran d'estar bonificats als peatges de la Generalitat el 2017 | NacióDigital\nper Redacció , 4 d'octubre de 2016 a les 22:11 |\nEls vehicles dièsel deixaran d'estar bonificats als peatges de la Generalitat el 2017, segons ha anunciat aquest dimarts el conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, durant la quarta reunió de treball de la Taula de la Qualitat de l'Aire de la Conurbació de Barcelona. Fins ara el sistema, que funciona a través del portal ecovia-T, preveia per als turismes de gasoil i biodièsel un descompte del 30% si les seves emissions de CO2 eren inferiors als 108 grams per quilòmetre. A partir del 2017 s'eliminaran les bonificacions siguin quines siguin les emissions dels vehicles que utilitzen aquest carburant.\nLa revisió tindrà en compte no només criteris relatius a la mitigació del canvi climàtic, és a dir, les emissions de diòxid de carboni, sinó també els factors que intervenen en la contaminació atmosfèrica, com és el cas del diòxid de nitrogen (NO2). Aquest contaminant, juntament amb les partícules (PM10), supera a l'àrea de Barcelona els valors límit imposats per la Directiva europea 1999/30/CE, referent a la qualitat de l'aire.\nEl sistema de descomptes es mantindrà en el 30% en el cas de recurrència; en el 40% quan hi hagi alta ocupació en el vehicle (tres o més persones); i en el 30% en els vehicles híbrids, de gas natural, GLP o biogàs i de benzina o bioetanol que siguin Euro 6 o superior. La bonificació del 100% per als elèctrics (purs, d'autonomia estesa, híbrids amb autonomia elèctrica mínima de 40 quilòmetres i vehicles d'hidrogen) seguirà, i s'hi afegiran les motocicletes que facin servir aquesta font d'energia.\nAlts graus de confiança\nEl conseller ha felicitat els diferents grups de treball de la Taula per la feina feta en els darrers mesos, en especial sobre les Zones Urbanes d'Atmosfera Protegida; la distribució urbana de mercaderies i accessos a Barcelona; i l'etiquetatge de vehicles amb la Direcció General de Trànsit (DGT). Rull ha posat en valor la millora de la dinàmica de treball, especialment en l'àmbit interadministratiu i la major transparència en l'àmbit ambiental i social, dient que "això només és possible si hi ha altíssims graus de confiança".\nSocietat, Generalitat, dièsel, Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, medi ambient, peatges\nPer Anònim el 5 d'octubre de 2016 a les 07:48


About: Domingo Portefaix y Páez\nDomingo Portefaix y Páez (Còrdova, Andalusia, 4 d'agost de 1808 -) fou un militar, polític i escriptor espanyol. Fou coronel de l'Exèrcit espanyol i comandant de carabiners, governador civil de diverses províncies i alcalde de Barcelona entre febrer de 1848 i gener de 1849. Després fou governador civil de la província de Huelva Fou nomenat cavaller de l'Orde de San Fernando, Comendador d'Isabel la Catòlica i Cavaller de Carles III. És autor d'un Manual para la instrucción y gobierno del cuerpo de carabineros (1844), del que el 1866 en cedí un exemplar al Círculo de la Amistad, Liceo Artístico y Literario.\nDomingo Portefaix y Páez (Còrdova, Andalusia, 4 d'agost de 1808 -) fou un militar, polític i escriptor espanyol. Fou coronel de l'Exèrcit espanyol i comandant de carabiners, governador civil de diverses províncies i alcalde de Barcelona entre febrer de 1848 i gener de 1849. Després fou governador civil de la província de Huelva Fou nomenat cavaller de l'Orde de San Fernando, Comendador d'Isabel la Catòlica i Cavaller de Carles III. És autor d'un Manual para la instrucción y gobierno del cuerpo de carabineros (1844), del que el 1866 en cedí un exemplar al Círculo de la Amistad, Liceo Artístico y Literario. (ca)\nDomingo Portefaix y Páez (ca)


Girona.- L’Auditori Josep Irla s’ha omplert dissabte al migdia per acollir l’acte institucional que la Generalitat de Catalunya, la Diputació de Girona i l’Ajuntament de Girona, han celebrat conjuntament per commemorar el Dia Internacional de les Dones.\nEnguany les tres institucions han volgut anar més enllà i a banda de reivindicar els valors del 8 de març, han volgut fer un reconeixement públic a les dones que treballen o col·laboren amb els diferents cossos d’emergències de comarques gironines, tant per l’excel·lent feina que fan en el dia a dia per garantir la seguretat ciutadana i gestionar les emergències, com per la seva actuació en casos excepcionals com el recent temporal Glòria.\nEn el seu parlament la coordinadora territorial de l’Institut Català de les Dones, Fina Surina, ha destacat les desigualtats de gènere existents en l’entorn laboral i la necessitat de denunciar la injustícia i reivindicar la igualtat. “És imprescindible reconèixer les trajectòries i l’expertesa de moltes dones en els seus àmbits professionals, atès que continuen absents de tots els relats. Que les dones no hi siguin, és un acte intencionat de discriminació i de manca de reconeixement envers les trajectòries professionals i acadèmiques de les dones. Que avui fem un reconeixement i agraïment a les dones dels cossos que treballen en situacions d’emergència és un acte de justícia, un acte absolutament necessari i imprescindible”.\nLa vicepresidenta tercera de la Diputació de Girona i presidenta de Dipsalut, Maria Puig, ha dedicat unes paraules especials a dos col·lectius de dones de l’ens supramunicipal que també “fan una feina esplèndida en aquest àmbit“. Per una banda, ha destacat “la important tasca que realitzen les nou psicòlogues del Servei d’Emergències Psicològiques de Dipsalut” i, per l’altra, ha agraït “la feina que fan a les professionals del Servei de la Xarxa Viària Local“. Maria puig, a més, ha recordat que “encara queden moltes actituds per canviar i molta feina per fer abans no s’aconsegueixi la plena igualtat” i ha remarcat el paper que hi tenen les institucions “i les persones amb responsabilitats públiques”.\nFinalment l’alcaldessa de Girona ha remarcat que “dies com el d’avui ens donen l’oportunitat de reflexionar i reivindicar els drets de les dones en totes les esferes de la vida pública i privada. El canvi és desesperadament lent per a la majoria de dones i nenes del món. I darrerament, a més, amb el despropòsit que estem assistint a un avenç de l’extrema dreta que intenta que perdem els drets que tant ens ha costat aconseguir”.\nEl delegat del Govern a Girona, Pere Vila; el president de la Diputació de Girona, Miquel Noguer, l’alcaldessa de Girona, Marta Madrenas; la coordinadora territorial de l’Institut Català de les Dones, Fina Surina i la vicepresidenta tercera de la Diputació de Girona i presidenta de Dipsalut, Maria Puig; han estat les autoritats encarregades de lliurar els obsequis a les representants d’Agents Rurals, Agrupacions de Defensa Forestal, Bombers de la Generalitat, Creu Roja, Mossos d’Esquadra, Policies Locals, Protecció Civil i Sistema d’Emergències Mèdiques. La bombera voluntària del Parc d’Arbúcies, Aline Eick da Cruz, ha agraït en nom de totes, el reconeixement.\nTot seguit la directora del SEM a Girona, la Dra. Anna Fontquerni, ha pronunciat la conferència La dona en el món de les emergències, on ha parlat de la seva experiència en els serveis d’urgències i emergències i ha explicat la seva visió sobre el paper de la dona vinculada a aquesta professió.\nFinalment l’acte ha acabat amb la lectura de la declaració institucional del Govern de la Generalitat de Catalunya, amb motiu del Dia Internacional de les Dones, 8 de març de 2020.\nArxivat com a: Cultura, Societat Etiquetat com a: 8 de març, celebració, Comarques gironines, cultura, dones, feminisme, igualtat de gènere, societat


ensems: Taula rodona: ¿Programar música contemporània o programar música?\nTaula rodona: ¿Programar música contemporània o programar música?\n23 de maig de 2016 / 18:00 hores\nMarta Espinós, pianista, comissària musical i codirectora artística de Lo Otro.\nMiguel Ángel Marín, director del programa de música a la Fundació Juan March (Madrid) i professor de Musicologia a la Universitat de La Rioja.\nVoro García, compositor i director, responsable artístic de Mostra Sonora de Sueca i d’Ensemble Espai Sonor.\nModera: Jorge García\nEn l'àmbit de l'anomenada música "clássica", la programació regular d'una sala o la preparació del cartell d'un cicle o un festival exigeixen cada vegada coneixements més específics, no ja solament sobre la música sinó sobre la forma en què les propostes artístiques poden conviure i generar l'interès de diferents públics, o sobre l'ús en paral·lel de múltiples recursos musicals i paramusicals per a atraure l'audiència i proposar un discurs el més ric possible. Així mateix el programador que tria passivament sobre un llistat de propostes està cedint el pas a un altre cada vegada més participatiu en la concepció mateixa del producte musical. La tan citada transversalitat juga un paper d'importància creixent quan el concert convencional, a la manera vuitcentista, sembla haver entrat en decadència pel canvi de costums socials i la revolució en les maneres de consumir cultura.\nTot açò es percep amb major radicalitat, també potser amb major dramatisme --per la desconnexió amb el públic majoritari-- en l'àmbit de la música anomenada "contemporània", la pròpia definició de la qual està en crisi permanent i està reinventant-se des de la ruptura de diferents fronteres: aquella que la separa d'altres gèneres musicals; aquella que la separa també d'altres arts escèniques o audiovisuals; aquella que distingia tradicionalment entre l'escenari i el pati de butaques i establia una rígida arquitectura per a l'audició; aquella que es traça entre el real, performatiu, "en viu", i el digital.\nAl remat del que es tracta és d'aconseguir que la música que es crea hui d'esquena a les imposicions comercials arribe al públic més ampli possible, i que els intermediaris i responsables del fet que eixa trobada es produïsca disposen de les millors eines per a fer-ho.\nPer a debatre totes aquestes qüestions comptem amb especialistes de diferents sectors musicals, tots ells experts en la programació més innovadora.


Автор темы Pogoqeci\nTindre l’oportunitat de retre un homenatge als grups union que han marcat la nostra història personal i musical és una proposta que no hem pogut rebutjar. Un orgull, donar veu a moltes de les bandes i artistes que haurien de romandre en la nostra memòria col·lectiva.Els grups a qui retem homenatge són projectes que ja no estan en actiu. Alguns, des de fa molt de temps; магазин uns altres s’han dissolt recentment. La nostra idea és clara: els protagonistes han de ser-ne els pioners, aquells que van posar la primera pedra en el difícil camí de la normalització a través de les cançons. Aquells que ens van inspirar a molts altres a fer la música que ens agradava i a cantar-la en valencià. Sense prejudicis i sense pors. En магазин el seu cas, també sense massa ajuda. Però regalant-nos un futur (possiblement sense saber-ho) a les generacions que veníem després.


La campanya "Un arbre per Europa" arriba a l'INS Pont del Diable — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Neteja i medi ambient › Notícies › Notícies 2021 › La campanya "Un arbre per Europa" arriba a l'INS Pont del Diable\nFotografia: Manel R. Granell_ Plantada d'arbres "Un arbre per Europa" de l'alumnat l’INS Pont del Diable de Tarragona\nAquest matí, l’INS Pont del Diable de Tarragona s’ha sumat a la iniciativa “Un arbre per Europa” impulsada per l’Equip Europa, associació de joves europeistes, arran d'una proposta de David Sassoli, president de Parlament Europeu. A més la jornada també ha comptat amb una l’espectacle de l’Ateneu l’Europeu “Units en la diversitat”. Aquesta jornada ha estat organitzada des de l’oficina Europe Direct Tarragona de l’Ajuntament. El conseller d'Educació, Manel Castaño, ha volgut destacar que “ens hem proposat plantar un arbre cada any a un centre diferent per fer possible el doble objectiu: donar visibilitat la importància del desenvolupament sostenible i implicar els joves”.\nAquesta iniciativa lliga també amb el “Green Deal” o Pacte Verd Europeu, una eina de lluita contra el canvi climàtic, llançada per la Unió Europea, que pretén que Europa sigui, el 2050, el primer continent climàticament neutre. Per a això, des de la Comissió Europea s'ha llançat aquest gran acord que cerca una economia neta, amb zero emissions, i que protegeixi el nostre hàbitat natural. Així, es millorarà el benestar de les persones i la sostenibilitat de les empreses, amb l'objectiu que Europa lideri l'acció climàtica a tot el planeta.\nEl Pacte Verd Europeu és un full de ruta per dotar la UE d'una economia sostenible. La realització d'aquest objectiu exigirà que transformem els reptes climàtics i mediambientals en oportunitats en tots els àmbits polítics i que aconseguim una transició justa i integradora per a tothom.


La Diputació apropa les bandes valencianes a tot el món – Les Bandes de Música\nLes bandes, les orquestres, els interpretes, les escoles de música i les formacions de musicals de tot tipus que existeixen en tots els pobles de la Comunitat Valenciana són, sense dubte, uns dels majors fenòmens aglutinadors de cultura que hi ha a tot el món. Un element distintiu que des de la Diputació de València estan disposats a promocionar per tal que el nom de València s´identifique, de forma inequívoca, amb la música.\nEixe és precisament l´objectiu d´un nou programa que arrancarà precisament este 2017 per tal de posar en valor el ric patrimoni cultural que suposen les bandes i els músics valencians. La Diputació obri així una nova línia de col·laboració, orientada a la posada en valor i a la internacionalització no solament del patrimoni musical, sinó també d´altres elements singulars com l´arquitectònic, el paisatgístic, o el social, que poden arribar a estar molt relacionats amb la música.\nAmb el títol de “València és música”, l´ens provincial ha posat en marxa un seguit de programes audiovisuals amb una realització impecable i una gran qualitat de so que mostren el saber fer de les millors bandes valencianes. L’Orquestra Santa Cecília de Requena, i la Unió Musical de Carlet han estat les dues primeres bandes que han participat en la iniciativa, per ser les guanyadores de les respectives categories al Certamen de Bandes l’any 2016. Els programes s’han fet pensats com a oferta oberta a les televisions que el sol·liciten, ja que la Diputació aposta per fer la major difusió possible de la música de banda i orquestra, com una manera de donar a conéixer el patrimoni cultural i musical valencià a tot el món.\nL’Àrea de Cultura de la Diputació ha donat suport a les bandes de música des de temps llunyans, sempre, i ara també, en la mesura de les possibilitats que permeten temps difícils. Programes molt reconeguts com el Certàmen de Bandes de la Diputació, que enguany ja s’acosta a l’edició 41; o el programa Retrobem, la Nostra Música orientat a l’adquisició d’instruments i partitures, i de suport a les escoles d’educands, serveixen per donar un suport elemental a eixe viver d’idees i projeccions personals que en són, les bandes de música i tota l’activitat que duen a terme.\nLa Tropical de Benigànim busca nuevo director


ORDRE AAR/421/2009, de 21 de setembre, per la qual s'aprova el Reglament de la Indicació Geogràfica Protegida Clementines de les Terres de l'Ebre. (Correcció d'errada en el DOGC núm. 5484, pàg. 77075, de 15.10.2009).\nNúm. del document AAR/0421/2009\nData del document 21/09/2009\nData de publicació 01/10/2009\nDEROGA l'Ordre de 25 de setembre de 2001, per la qual s'aprova la Indicació Geogràfica Protegida Clementines de les Terres de l'Ebre i el seu Reglament, amb el caràcter transitori que estableix el Reglament CEE 2081/1992.\nEn aquest àmbit, la Llei 14/2003, de 13 de juny, de qualitat agroalimentària, és la norma reguladora del sector agroalimentari de qualitat a Catalunya. Aquesta norma ha estat desenvolupada pel Decret 285/2006, de 4 de juliol.\nLa Indicació Geogràfica Protegida (IGP) Clementines de les Terres de l'Ebre es va crear amb el nom d'IGP Mandarines i Clementines de les Terres de l'Ebre per l'Ordre d'11 de juny de 1998 (DOGC núm. 2670, de 30.6.1998). Posteriorment, per tal d'adaptar-la a la normativa comunitària, estatal i autonòmica, aquesta Ordre va ser derogada per l'Ordre de 25 de setembre de 2001 (DOGC núm. 3489, de 9.10.2001), per la qual es va aprovar la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre i el seu Reglament. Aquesta indicació geogràfica protegida ha impulsat els cítrics produïts en aquesta zona, a la vegada que ha servit per millorar el desenvolupament d'unes comarques a les quals la importància del sector de la fruita és significatiu.\nLa IGP Clementines de les Terres de l'Ebre va ser inscrita al Registre comunitari de denominacions d'origen protegides i indicacions geogràfiques protegides per mitjà del DOUE núm. L235/6, de 23 de setembre de 2003.\nDe conformitat amb la disposició transitòria primera del Decret 285/2006, de 4 de juliol, el Consell Regulador de la IGP ha adaptat el seu Reglament a la Llei 14/2003, de 13 de juny, de qualitat agroalimentària, i al Decret 285/2006, de 4 de juliol, i l'ha tramès al Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural en data 13 de juny de 2008 perquè l'aprovi.\nAquesta Ordre conté un annex (annex 1) dedicat al Reglament de la IGP en el qual s'especifiquen els requisits de producció, d'elaboració i d'envasament del producte protegit que s'hi empara, les característiques del producte, els registres obligatoris que ha de tenir el Consell Regulador, els drets i les obligacions de les persones inscrites, el funcionament i l'organització del Consell Regulador, i el sistema de finançament.\nL'Ordre conté també un annex (annex 2) en el qual consten els municipis corresponents a la zona de producció, d'elaboració i d'envasament de la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre.\nS'aprova el Reglament de la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre, el text del qual figura a l'annex 1 d'aquesta Ordre.\nS'aprova la relació de municipis corresponent a la zona de producció, d'elaboració i d'envasament de la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre, que figura a l'annex 2 d'aquesta Ordre.\nEs deroga l'Ordre de 25 de setembre de 2001, per la qual s'aprova la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre i el seu Reglament, amb el caràcter transitori establert al Reglament CEE 2081/1992 (DOGC núm. 3489, de 9.10.2001).\nBarcelona, 21 de setembre de 2009\nReglament de la Indicació Geogràfica Protegida Clementines de les Terres de l'Ebre\nQueda protegit amb la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre el producte que reuneixi les característiques definides en aquest Reglament i que compleixi, en la producció, en l'elaboració, en la designació i en la comercialització, tots els requisits que exigeixen el plec de condicions que consta a la inscripció d'aquest producte en el Registre comunitari de denominacions d'origen protegides i indicacions geogràfiques protegides, i pel qual la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre es va inscriure en el Registre esmentat (DOUE núm. L235/6, de 23.12.2003), i la resta de legislació vigent.\n2.1 La protecció atorgada s'estén al nom de la indicació geogràfica protegida, en català Clementines de les Terres de l'Ebre, i en castellà Clementinas de las Tierras del Ebro.\n2.2 L'extensió i el règim jurídic de la protecció és la que assenyala l'article 6 de la Llei 14/2003, de 13 de juny, de qualitat agroalimentària.\n3.1 El Consell Regulador ha de disposar d'un manual de gestió de qualitat, en el qual s'han de recollir les actuacions i els procediments que realitza el Consell Regulador en matèria de certificació i control de la manera que determinen els articles 20 i 21 d'aquest Reglament.\n3.2 El manual de gestió de qualitat l'ha d'aprovar el Consell Regulador i s'ha de presentar a la direcció general competent en matèria de qualitat agroalimentària perquè l'homologui.\n3.3 El manual de gestió de qualitat no té validesa mentre no hagi obtingut aquesta homologació.\n3.4 Qualsevol modificació del manual de gestió de qualitat aprovat pel Consell Regulador s'ha de presentar davant de la direcció general competent en matèria de qualitat agroalimentària perquè l'homologui.\nLa zona de producció de clementines emparades per la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre està constituïda per les parcel·les de clementines inscrites al Registre de persones productores del Consell Regulador situades als termes municipals descrits a l'annex 2 d'aquesta disposició que el Consell Regulador consideri aptes per a la producció de clementines, de les varietats descrites a l'article 5, tal com indica l'article 6 d'aquest Reglament i segons els criteris que constin al manual de gestió de qualitat.\n5.1 Les clementines protegides amb la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre corresponen a fruites de l'espècie Citrus reticulata, de les varietats Clementina fina, Clementina hernandina i Clemenules (Clementina de Nules), que pertanyin a persones productores inscrites al Registre del Consell Regulador.\n5.2 Les varietats a les quals fan referència els apartats anteriors d'aquest article són les descrites a l'apartat B del plec de condicions.\n6.1 Les condicions de cultiu i de recol·lecció són adequades per obtenir clementines de la millor qualitat. S'estableixen a l'apartat E del plec de condicions i al manual de gestió de qualitat.\n6.2 Les clementines amb destinació a ser protegides amb la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre han d'estar separades netament, les que procedeixen de parcel·les no inscrites de les que procedeixin de terrenys ocupats per plantacions inscrites. Aquesta mateixa distinció també s'ha de donar en les seves edificacions. Aquesta circumstància s'ha de fer constar en el moment de la seva inscripció i s'ha de sotmetre a les normes específiques del manual de gestió de qualitat.\nElaboració, envasament i presentació de les clementines\nZona d'elaboració i d'envasament\nLa zona d'elaboració i d'envasament de les clementines emparades per la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre queda integrada dins dels termes municipals que formen la zona de producció.\nInstal·lacions d'elaboració i d'envasament\n8.1 Els locals inscrits al Registre de magatzems-expedidors als quals fa referència l'article 14 d'aquest Reglament han de reunir els requisits de caràcter tècnic i sanitari que estableixi la legislació vigent.\n8.2 Un cop formulada la petició d'inscripció al Registre, els locals han de ser inspeccionats pel personal tècnic que designi el Consell Regulador, amb la finalitat de comprovar-ne les característiques i si reuneixen o no les condicions tècniques mínimes requerides per a l'elaboració o l'envasament correctes de les clementines amb IGP Clementines de les Terres de l'Ebre.\n8.3 A les instal·lacions inscrites al Registre de magatzems-expedidors es permet la manipulació i l'emmagatzematge de clementines procedents de plantacions no incloses a la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre, sempre que estiguin separades netament de les clementines emparades per la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre, es faci constar expressament en el moment de la seva inscripció, i se sotmetin a les normes específiques del manual de gestió de qualitat per controlar aquest producte i garantir, en tot cas, l'origen i la qualitat de les clementines protegides per la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre.\n8.4 El Consell Regulador ha d'establir, al manual de gestió de qualitat, el sistema de control i de registre de lliurament de clementines a les persones inscrites al registre corresponent, d'acord amb l'article 13.1.i) del Decret 285/2006, de 4 de juliol.\nMètodes d'elaboració i d'envasament\nLes tècniques emprades en l'elaboració i l'envasament de clementines han de ser les adequades per obtenir productes de la màxima qualitat amb el manteniment dels caràcters tradicionals de les clementines de la zona de producció. Els mètodes són els descrits a l'apartat E del plec de condicions, al manual de gestió de qualitat, i d'acord amb la normativa sectorial aplicable vigent.\nLa presentació s'ha de dur a terme de manera que permeti que el producte tingui un transport i una manipulació que n'assegurin l'arribada al lloc de destinació en condicions satisfactòries. Al manual de gestió de la qualitat es descriuen els diferents tipus d'envasos i la seva capacitat.\n11.1 Les clementines protegides per la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre són de la categoria extra i categoria I definides per la legislació vigent en aquesta matèria i han de reunir, en el moment de la seva expedició, les característiques següents:\na) Morfològiques: calibre mínim, determinat pel diàmetre màxim de la secció equatorial, no inferior a 46 mm.\nb) Organolèptiques: el color de la polpa i la pela és taronja molt marcat i intens. Les tres varietats presenten una aroma pròpia i inconfusible. El sabor és àcid, de característiques cítriques, amb matisos propis de l'aroma d'aquesta fruita.\n11.2 Les clementines que no reuneixin les característiques esmentades a l'apartat anterior, al plec de condicions i al manual de gestió de la qualitat no es poden emparar ni comercialitzar sota la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre.\n12.1 El Consell Regulador porta els registres següents:\na) Registre de persones productores.\nb) Registre de magatzems-expedidors.\n12.2 Les sol·licituds d'inscripció als registres s'han d'adreçar a la Comissió Rectora del Consell Regulador i s'han d'acompanyar dels models d'impresos normalitzats que s'estableixen al manual de gestió de qualitat amb la informació següent:\na) Sol·licitud d'inscripció al Registre de persones productores:\na.1) Identificació de les dades de les persones titulars de l'explotació.\na.2) Identificació de les parcel·les per les quals se sol·licita la inscripció.\nb) Sol·licitud d'inscripció al Registre de magatzems-expedidors:\nb.1) Identificació de la persona titular i de l'empresa.\nb.2) Identificació de les instal·lacions.\n12.3 Després de verificar totes les dades presentades, el Consell Regulador ha de comunicar, si escau, a la persona interessada les deficiències detectades. Aquesta disposa d'un termini de 30 dies hàbils per aportar la documentació requerida o esmenar-la. Un cop transcorregut aquest termini sense aportar la documentació requerida, el Consell Regulador pot, respectant la proporcionalitat i la importància de la documentació requerida, ordenar l'arxivament de la sol·licitud.\nSi, un cop presentada la documentació, no es produeix una resolució expressa del Consell Regulador en un termini de dos mesos, es considera estimada la sol·licitud. Aquest termini s'inicia des de la darrera documentació presentada.\n12.4 El Consell Regulador denega les inscripcions que no s'ajustin als preceptes del Reglament o als acords adoptats pel Consell Regulador sobre condicions complementàries de caràcter tècnic que han de reunir les plantacions i les instal·lacions dels magatzems-expedidors.\nContra l'acord de denegació d'inscripció es pot interposar recurs d'alçada davant el/la director/a general competent en matèria de qualitat alimentària.\n12.5 La inscripció en aquests registres no eximeix les persones interessades de l'obligació d'inscriure's als registres que estiguin establerts amb caràcter general a la normativa vigent.\nRegistre de persones productores\n13.1 Al Registre de persones productores s'han d'inscriure totes les persones titulars de les parcel·les situades a la zona de producció descrita a l'article 4 d'aquest Reglament, plantades amb les varietats que preveu l'article 5 d'aquest Reglament, la producció de les quals pugui ser emparada per la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre i així ho hagin sol·licitat al Consell Regulador.\n13.2 A la inscripció han de figurar el nom i el NIF de la persona titular de les parcel·les, el sexe, el terme municipal en el qual està situada la parcel·la, la superfície de producció, les dades del polígon i de les parcel·les, el recinte i les varietats, i la resta de dades que calguin per a la seva classificació i localització d'acord amb el manual de gestió de la qualitat. Les persones titulars de l'explotació tenen l'obligació d'inscriure totes les parcel·les de les quals són titulars, la producció de les quals pugui ser emparada per la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre.\n13.3 El Consell Regulador ha de verificar les parcel·les a l'efecte de la seva inscripció al Registre de persones productores d'acord amb les dades que figurin al sistema d'informació geogràfica de parcel·les agrícoles de Catalunya i a la declaració única agrària (DUN), i d'acord amb la normativa que la regula i amb els criteris establerts al manual de gestió de qualitat.\n13.4 El Consell Regulador ha de facilitar les dades de les persones inscrites al Registre de persones productores, per tal que figurin al Registre de distintius d'origen i qualitat agroalimentària de Catalunya, secció primera, d'acord amb els articles 76.2 i 79 del Decret 285/2006, de 4 de juliol. Aquestes dades han d'incloure la variable sexe per tal de facilitar els estudis científics i informes de gènere, d'acord amb la normativa vigent sobre aquesta matèria, i respectant, en tot cas, la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre.\n13.5 Quan es produeixi una baixa voluntària al Registre, han de transcórrer tres anys abans que la persona sol·licitant s'hi pugui tornar a inscriure, llevat de canvi de titularitat de les persones titulars de les parcel·les.\n13.6 Es produeix la baixa al Registre de persones productores per inactivitat o abandonament de les parcel·les de les quals sigui titular la persona inscrita, durant tres anys consecutius.\n13.7 Per tal de poder exercir un control de la procedència de les clementines, el Consell Regulador pot facilitar a les persones físiques o jurídiques inscrites al Registre de persones productores un document normalitzat que acrediti la superfície de les parcel·les inscrites, amb detall de la producció màxima per a cada campanya.\nRegistre de magatzems-expedidors\n14.1 Al Registre de magatzems-expedidors es poden inscriure tots els situats a la zona de producció que així ho sol·licitin i dels quals el Consell Regulador comprovi que són aptes per condicionar, envasar o emmagatzemar clementines que poden optar a ser protegides per la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre.\n14.2 A la inscripció ha de figurar el nom de la persona física o jurídica, el seu representant, el domicili, el municipi i la zona d'emplaçament, les característiques, el nombre i la capacitat de tots i cadascun dels dipòsits i la capacitat de la maquinària, els sistemes d'elaboració i d'envasament, els magatzems i totes les dades que calguin per a la seva identificació i catalogació d'acord amb el manual de gestió de qualitat.\nS'ha d'adjuntar un plànol a escala convenient en el qual quedin reflectits tots els detalls de construcció i d'instal·lació.\n14.3 El Consell Regulador ha de facilitar les dades de les persones inscrites al Registre de magatzems-expedidors, per tal que figurin al Registre de distintius d'origen i qualitat agroalimentària de Catalunya, secció primera, d'acord amb els articles 76.2 i 79 del Decret 285/2006, de 4 de juliol, i de conformitat amb la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal.\n14.4 Es produeix la baixa de qualsevol inscrit al Registre de magatzems-expedidors per inactivitat durant tres anys consecutius.\n15.1 Per a la vigència de les inscripcions als registres corresponents és indispensable complir en tot moment els requisits que imposa aquest capítol, i s'ha de comunicar al Consell Regulador qualsevol variació que afecti les dades subministrades en la inscripció, quan es produeixi.\n15.2 El Consell Regulador o, si escau, l'administració competent, pot efectuar inspeccions periòdiques per comprovar l'efectivitat de tot el que disposa l'article anterior.\n15.3 El Consell Regulador o, si escau, l'administració competent, pot sol·licitar en qualsevol moment la tramesa d'informació de les persones físiques o jurídiques inscrites als seus registres, a l'efecte de comprovar la vigència i la veracitat de les dades que hi figuren.\n15.4 El Consell Regulador ha de renovar d'ofici totes les inscripcions als diferents registres en un termini màxim de dos mesos, a partir de la modificació de les dades que hagi sol·licitat la persona interessada.\n15.5 Qualsevol persona inscrita al Registre de magatzems-expedidors que vulgui modificar o instal·lar una nova planta destinada a clementines emparades per la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre ho ha de comunicar al Consell Regulador abans d'iniciar la modificació o la instal·lació a l'efecte de l'autorització corresponent.\nEn cas d'abandonar la producció, l'elaboració, l'envasament o la comercialització del producte emparat, les persones operadores ho han de comunicar al Consell Regulador per escrit, deixar d'utilitzar la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre i tornar al Consell Regulador totes les etiquetes i els documents de la indicació que no s'hagin utilitzat, amb una anticipació mínima de tres mesos i, en tot cas, immediatament abans del cessament efectiu.\nDeclaració de produccions, logotip i etiquetatge\n17.1 Per tal de controlar la producció, l'elaboració, l'envasament i l'expedició, així com els volums d'existències, si escau, i tot el que calgui per acreditar l'origen i la qualitat de les clementines emparades, les persones físiques o jurídiques titulars de plantacions o instal·lacions estan obligades a presentar al Consell Regulador les declaracions següents:\na) Les persones titulars de les plantacions inscrites han de presentar, un cop finalitzada la collita i, en tot cas, abans del 31 d'agost de cada any, declaració de la collita obtinguda. Les cooperatives i les associacions de persones productores poden tramitar, en nom de les seves persones associades, les declaracions esmentades.\nb) Les empreses inscrites al Registre de magatzems-expedidors han de presentar, amb la freqüència establerta per la Comissió Rectora i, en tot cas, abans del 30 de setembre de cada any, la declaració d'entrades i sortides i la declaració d'existències de clementines sense envasar i les envasades.\n17.2 Les dades esmentades en aquest article només es poden facilitar i publicar genèricament, a efectes estadístics, sense cap referència de caràcter individual.\n17.3 Totes les persones operadores inscrites han d'emplenar, a més, els formularis que estableixi el Consell Regulador amb caràcter particular, o bé els que pugui establir el Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural sobre producció, transformació, existències en magatzems i comercialització amb caràcter general.\nEl Consell Regulador ha d'adoptar i registrar un emblema o logotip com a símbol de la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre.\nEtiquetatge dels productes emparats per la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre\n19.1 Tots els envasos de clementines protegides per la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre per al consum han d'anar proveïts d'etiquetes numerades o contraetiquetes numerades autoritzades pel Consell Regulador, i d'acord amb les mencions previstes a l'article 31 del Decret 285/2006, de 4 de juliol.\n19.2 El Consell Regulador ha de denegar l'aprovació de les etiquetes que per qualsevol causa puguin significar una confusió per a la persona destinatària final. També pot revocar la utilització d'una etiqueta concedida anteriorment, quan hagin variat les circumstàncies de la firma propietària, mitjançant audiència prèvia de la firma interessada.\nControl i certificació de les clementines emparades\nEl control i la certificació de les clementines emparades per la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre, l'ha d'efectuar una entitat externa de certificació, d'acord amb el que disposa el capítol 5 del títol 1 del Decret 285/2006, de 4 de juliol.\nTotes les persones físiques o jurídiques titulars de béns inscrits als registres de la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre i les seves plantacions, cultius, instal·lacions i productes han d'estar sotmeses al control i a la certificació realitzats per l'entitat externa de certificació contractada pel Consell Regulador, per tal de verificar que el producte que empara la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre compleix els requisits d'aquest Reglament, el plec de condicions i el manual de gestió de qualitat, i sens perjudici de les competències del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural.\na) Pel que fa a l'àmbit territorial, les zones de producció i d'elaboració respectives, assenyalades a l'annex 2 d'aquesta disposició.\nb) Pel que fa als productes, els protegits per la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre.\nc) Pel que fa a les persones físiques o jurídiques, les inscrites als registres del Consell Regulador de la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre.\n24.1 Els òrgans que integren el Consell Regulador són la Comissió Rectora i la Presidència.\n24.2 La Comissió Rectora està constituïda per vuit vocals, un/a dels quals és el/la president/a del Consell Regulador. Aquests vocals amb veu i vot s'han d'elegir per sufragi universal lliure, directe i secret entre les persones inscrites als registres corresponents i s'han de distribuir de manera paritària, quatre per cada cens dels previstos a l'article 27 d'aquest Reglament, entre sector productor i sector elaborador, d'acord amb els registres de la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre.\n24.3 A les reunions de la Comissió Rectora han d'assistir dos/dues vocals tècnics, designats pel/per la conseller/a d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural o per la persona en la qual delegui. Per tal d'introduir la paritat de gènere, amb aquesta designació s'ha d'afavorir la presència del sexe menys representat en la composició d'aquesta Comissió.\n24.4 La Comissió Rectora s'ha de reunir com a mínim una vegada al semestre amb caràcter ordinari i amb caràcter extraordinari sempre que el/la president/a ho consideri oportú.\n24.5 El/la president/a del Consell Regulador, que ho és a la vegada de la Comissió Rectora, és elegit entre els/les vocals amb dret a vot en primera votació per majoria absoluta i per majoria simple en segona votació.\n24.6 La funció de representar la Comissió Rectora per part del/de la president/a es pot delegar en qualsevol membre de la Comissió Rectora de manera expressa, per a supòsits de malaltia o absència del/de la president/a.\n24.7 Per cada un dels càrrecs de vocals de la Comissió Rectora s'ha de nomenar una persona suplent que pertanyi al mateix cens i candidatura que el/la vocal que ha de suplir, elegit de la mateixa manera que la persona titular.\n24.8 Els càrrecs de vocals s'han de renovar cada quatre anys i es poden reelegir.\n24.9 En cas de cessament d'un/a vocal per qualsevol causa, ha d'entrar a formar part de la Comissió Rectora la persona suplent elegida.\n24.10 El termini per a la presa de possessió del càrrec de vocal és, com a màxim, de set dies comptats a partir de la data de la seva designació.\n24.11 Els/les vocals titulars han de representar les persones inscrites, com a persones físiques, o en representació de les persones jurídiques. El/la vocal elegit en qualitat de representant d'una persona jurídica ha de cessar en el seu càrrec en cessar-ne com a representant, i ha de ser substituït per la nova persona representant designada per la persona jurídica.\n24.12 En el supòsit de cessament, renúncia o suspensió de tots els membres de la Comissió Rectora o d'un nombre de vocals que n'impedeixi la constitució o reunió per manca de quòrum, s'ha de nomenar una comissió gestora, formada per tres membres, nomenada pel/per la conseller/a d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural de la manera que determina l'article 17 del Decret 285/2006, de 4 de juliol, la qual ha de tenir les mateixes funcions que la Comissió Rectora mentre duri el seu nomenament. La Comissió Gestora nomenada ha de convocar noves eleccions en el termini màxim de 60 dies.\n24.13 Una mateixa persona, física o jurídica, inscrita en diversos registres del Consell Regulador no pot tenir representació doble en el Consell, una en el sector productor i una altra en el sector elaborador.\nEl Consell Regulador ha de comunicar al/a la director/a general competent en matèria de qualitat agroalimentària la composició dels òrgans de govern respectius, les modificacions posteriors que s'hi puguin produir, el nomenament del/de la secretari/ària i, si escau, el seu cessament, en un termini de cinc dies hàbils a partir de la presa de possessió dels seus òrgans de govern.\n26.1 El procediment electoral és el que estableixen l'article 8 de la Llei 14/2003, de 13 de juny, de qualitat agroalimentària; el capítol 4 del títol 1 del Decret 285/2006, de 4 de juliol; aquest Reglament, i, supletòriament, la normativa electoral general.\n26.2 Si el nombre de persones inscrites totals no supera les 300, el procediment electoral de representació és el que regula l'article 29 d'aquest Reglament.\n26.3 En el supòsit que el nombre de persones inscrites en algun dels censos als quals fa referència l'article 27 d'aquest Reglament sigui inferior al nombre de vocals per elegir en algun dels censos i, per tant, no es pugui elegir igual nombre de vocals en cadascun dels censos, es pot optar, per tal de mantenir aquesta paritat, per:\na) Aplicar un vot ponderat pels/per les vocals del cens que tinguin menys vocals elegits.\nb) Igualar el nombre de vocals per elegir en cadascun dels censos en funció del nombre de persones electores del cens que en tingui menys.\nEl Consell Regulador ha d'elaborar els censos d'acord amb els registres establerts a l'article 12 d'aquest Reglament. Són els següents:\nCens A: constituït per les persones productores inscrites al Registre de persones productores: quatre vocals.\nCens B: constituït per les persones inscrites al Registre de magatzems-expedidors: quatre vocals.\n28.1 Els censos han d'incloure necessàriament les dades següents:\nNom i cognoms de la persona titular o de qui la representi que hagi estat designada a aquest efecte per l'entitat inscrita al registre corresponent.\nSecció electoral. Aquesta dada l'ha de ressenyar, si escau, la Junta Electoral de la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre en el moment d'establir el nombre de meses electorals i la seva localització.\n28.2 A la capçalera de cada full de cens han de figurar les dades següents:\nEl procediment electoral al qual fa referència l'article 26.2 d'aquest Reglament té les característiques específiques següents:\na) El/la president/a del Consell Regulador ha de convocar les eleccions de la manera que determina l'article 33 del Decret 285/2006, de 4 de juliol. Aquesta convocatòria, que s'ha de publicar al DOGC mitjançant edicte de la direcció general competent en matèria de qualitat agroalimentària, ha de designar la data en la qual tindrà lloc l'assemblea de les persones inscrites en la qual s'elegiran els/les vocals de la Comissió Rectora.\nb) L'edicte esmentat al punt anterior s'ha de publicar amb una antelació mínima d'un mes abans de la data de realització de l'assemblea.\nc) Els censos s'han de publicar per mitjà d'exposició pública a la seu del Consell Regulador i als serveis territorials del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural en un termini no superior a dos dies comptat a partir de la publicació al DOGC de l'edicte de convocatòria de les eleccions, durant un termini de 10 dies.\nd) Es poden presentar reclamacions en relació amb el cens durant el període d'exposició pública, les quals ha de resoldre la Junta Electoral de la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre. El termini màxim per resoldre és l'endemà del dia de finalització de l'exposició pública del cens.\ne) Les funcions de la Junta Electoral de Catalunya establertes a l'article 37.6 del Decret 285/2006, de 4 de juliol, són assumides en aquest procés electoral per la Junta Electoral de la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre, amb excepció de la resolució dels recursos interposats contra aquesta Junta Electoral a la qual fa referència l'article 37.6.c) del Decret 286/2006, de 4 de juliol, que ha de ser assumida pel/per la director/a general competent en matèria de qualitat agroalimentària.\nf) Les candidatures s'han de presentar davant el/la president/a de la Junta Electoral de la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre amb un termini màxim de 15 dies abans de la celebració de l'assemblea de totes les persones inscrites en els diferents censos als quals fa referència l'article següent d'aquest Reglament. En un termini de 48 hores, la Junta Electoral ha de proclamar les persones candidates elegibles, i garantir en la seva elaboració que els primers llocs de la llista estiguin ocupats alternativament per homes i dones, sempre que aquestes últimes hagin presentat candidatures al procés d'elecció. Contra l'acord de la Junta Electoral de proclamació de candidatures es pot interposar recurs davant el/la director/a general competent en matèria de qualitat agroalimentària.\ng) En l'assemblea, la qual ha de ser presidida per la Junta Electoral que actua com a mesa, s'han d'elegir els/les vocals de la Comissió Rectora mitjançant votació personal i secreta. Un cop finalitzada la votació, s'ha de fer el recompte i la Junta Electoral ha de proclamar les persones electes. Contra aquesta proclamació es pot interposar recurs davant el/la director/a general competent en matèria de qualitat agroalimentària en el termini de cinc dies, que ha de resoldre en un termini de cinc dies.\nh) El nombre de vocals i la paritat són els que es determinen a l'article 24 d'aquest Reglament.\n30.1 El pressupost anual ha de ser aprovat per una majoria ponderada del 80% (sempre que hi hagi un mínim d'assistència de la meitat més un dels convocats) dels vots presents a la Comissió Rectora.\nEn cas que no s'aprovi abans del 31 de desembre de cada any, s'ha de prorrogar el pressupost de l'any anterior fins al moment en el qual s'aprovi.\n30.2 El finançament del Consell Regulador s'ha d'efectuar amb els recursos següents:\na) Les quotes a les quals fa referència l'article 31 d'aquest Reglament.\nb) Les subvencions, les herències, els llegats, les donacions i les altres transmissions a títol lucratiu rebudes pel Consell. L'acceptació d'herència s'ha de fer sempre a benefici d'inventari.\nc) Les quantitats que pugui rebre en concepte d'indemnització per danys ocasionats al Consell o als interessos que representa.\nd) Els béns que constitueixen el seu patrimoni i els seus productes o les seves rendes.\ne) Els altres que els corresponguin per qualsevol títol.\n31.1 Quota d'inscripció. S'ha d'exigir una quota per la sol·licitud d'inscripció quan siguin noves inscripcions a cadascun dels registres esmentats a l'article 12.1 d'aquest Reglament. La persona obligada al pagament de la quota és la persona operadora sol·licitant.\nLa Comissió Rectora ha de fixar anualment l'import de la quota, el qual ha de ser, com a màxim, la suma de les quotes de manteniment dels darrers cinc anys, exigible amb efecte de l'1 de gener de cada any.\nQueden excloses de la quota d'inscripció les persones físiques o jurídiques que siguin sol·licitants de la IGP Clementines de les Terres de l'Ebre.\n31.2 Quota de manteniment. S'exigeix una quota anual pel manteniment de la inscripció, que és exigible amb efecte de l'1 de gener de cada any, i que comprèn els conceptes següents:\na) La quota sobre plantacions inscrites es fixa en un tipus de 3 per mil de la base. La base és el producte del nombre d'hectàrees inscrites a nom de cada persona interessada, pel valor mitjà en euros de la producció d'una hectàrea a la zona i la campanya anterior.\nb) La quota sobre productes emparats venuts al mercat es fixa en un tipus d'un 1% de la base. La base és el preu mitjà de venda de clementines a la campanya anterior.\n31.3 La persona obligada al pagament de la quota és la persona física o jurídica o l'entitat de les enumerades a l'article 35.4 de la Llei general tributària que estigui inscrita com a titular als registres enumerats a l'article 12.1 d'aquest Reglament.\nLes instal·lacions registrades no poden admetre clementines d'un/a proveïdor/a que no estigui al corrent del pagament de la quota anual al Consell.\nLa Comissió Rectora ha de calcular l'import de la quota i notificar-lo a les persones obligades per qualsevol mitjà admès a l'ordenament jurídic durant el primer trimestre de l'any.\n31.4 Altres quotes.\na) Pel lliurament de les etiquetes o contraetiquetes numerades autoritzades pel Consell Regulador que preveu l'article 19 d'aquest Reglament. La Comissió Rectora ha de determinar la quantia per quilogram. L'import corresponent s'ha de fer efectiu en el moment del seu lliurament.\nb) Per la sol·licitud al Consell Regulador de qualsevol tipus de certificat s'ha d'exigir una quota fixa, que ha de determinar anualment la Comissió Rectora. Aquesta quota es fa efectiva en el moment de presentar la sol·licitud.\nc) Per a actuacions urgents o imprevistes, la Comissió Rectora pot aprovar quotes extraordinàries sempre que siguin aprovades per una majoria ponderada del 80% dels vots presents sempre que hi hagi un mínim d'assistència de la meitat més una de les persones convocades.\n31.5 L'incompliment de l'obligació de pagament dins els terminis previstos reporta interessos de demora calculats amb un tipus d'interès igual al tipus d'interès legal fixat per la Llei de pressupostos generals de l'Estat més dos punts, sens perjudici d'altres mesures que aquest incompliment pugui comportar d'acord amb el que estableix aquest Reglament.\n31.6 En cas que un/a operador/a tingui deutes previs amb el Consell Regulador i sol·liciti nous serveis, el Consell Regulador pot imputar el pagament als deutes més antics i, per tant, no té l'obligació de desenvolupar el servei sol·licitat fins que no s'hauran liquidat els deutes.\n31.7 El no-pagament de les quotes esmentades anteriorment en el termini d'un any comporta la baixa del Consell Regulador, un cop feta la instrucció d'expedient i amb audiència de la persona interessada per un termini de 10 dies.\nMunicipis corresponents a la zona de producció, elaboració i envasament de la Indicació Geogràfica Protegida Clementines de les Terres de l'Ebre\nBaix Ebre: l'Aldea, Aldover, Alfara de Carles, l'Ametlla de Mar, l'Ampolla, Benifallet, Camarles, Deltebre, Paüls, el Perelló, Roquetes, Tivenys, Tortosa, Xerta.\nMontsià: Alcanar, Amposta, Freginals, la Galera, Godall, Mas de Barberans, Masdenverge, Sant Carles de la Ràpita, Sant Jaume d'Enveja, Santa Bàrbara, la Sénia, Ulldecona.


Premis 2n Concurs d’idees innovadores CTFC | Rural Living Lab Pirineus\n← Inauguració del Viver d’empreses CEI Solsonès\nTercera reunió transnacional Grundtvig a Livorno, projecte COFE →\nPremis 2n Concurs d’idees innovadores CTFC\nEl dia 21 de setembre es van lliurar els premis del segon concurs d’idees innovadores, convocat pel CTFC, amb la col·laboració de la Caixa, la Universitat de Lleida i el CEEI Lleida.\nEl primer premi va ser per al projecte LIGHTELLIGENCE. D’aquest projecte, es va valorar l’estalvi energètic, el grup de recerca professional muldisciplinar i la seva potencialitat d’internacionalització. Roberto Fernández, rector de la Universitat de Lleida, el va lliurar a Mariano Peralvarez.\nEl segon premi va ser per al projecte USE-IT EASY INTERFACES, que aporta solucions de usabilitat per entorns web i software, aplicacions per a mòbils i entorns industrials.


L’estudiantat de la Universitat de València es mobilitza contra la LOMQE | infouniversitat\nPosted by Redacció on 25 octubre 2013 in Mobilitzacions · 0 Comments\nREDACCIÓ. Classes buides, cafeteries i bars tancats, parades del metro desertes d’estudiants i campus sense a penes activitat. L’estudiantat de la Universitat de València ha secundat àmpliament la vaga convocada aquest dijous 24 en el sistema educatiu del conjunt de l’Estat des d’infantil fins l’ensenyament superior i el 90% de les classes previstes no s’han realitzat, segons dades facilitades per la institució acadèmica.\n“Cada vegada s’està atacant més l’educació pública: estan privatitzant-la més, retallant beques, augmentant taxes, i la base d’una bona societat és l’educació pública”, sintetitzava Anaís López, estudianta de Periodisme, els motius pels quals va participar en la vaga educativa i la manifestació que dijous va partir del Campus de Blasco Ibáñez fins el centre de València, convocada per les assemblees d’estudiants de la Universitat de València i la Universitat Politècnica.\nÁngela Puig, estudianta d’Educació Ambiental, tot caminant en la manifestació pel carrer de Cavanilles, explicava a INFOUNIVERSITAT: “L’educació és un pilar fonamental de la societat perquè avance i cresca en molts aspectes. Estem retrocedint a èpoques anteriors. El que s’ha de fer és invertir en educació. Estic ací per a reivindicar els meus drets com a estudianta, perquè vull una educació pública, de qualitat i en valencià”.\nEl seguiment de la vaga ha sigut desigual en els diversos centres de la Universitat de València. Així, un 100% a centres del Campus dels Tarongers com ara Magisteri i Ciències Socials, mentre que a Dret i Economia s’han fet al voltant del 10% de les classes. A Medicina, el 80% dels estudiants han secundat la vaga i les classes que s’han realitzat han sigut sobretot les pràctiques. Pel que fa al Campus de Burjassot, el seguiment a la vaga se xifra al voltant del 90%, tot i que a centres com ara l’Escola Tècnica Superior d’Enginyeria (ETSE) ha sigut d’un 50%, segons les dades de la Universitat de València. No s’ha registrat cap incident en l’interior dels edificis dels tres campus.\nAmb lemes com ara No a la privatització, Se venden cerebros, Que paguen la deuda sus culpables, referències al ministre José Ignacio Wert i a la corrupció política i pancartes de diverses entitats estudiantils, la manifestació va eixir de la porta de la Facultat de Geografia i Història cap a les dotze del migdia i va comptar amb la participació d’entre quatre mil i cinc mil persones, segons els principals mitjans de comunicació valencians. Alumnat de les dues universitats públiques de la ciutat de València, estudiantat de secundària, sindicats d’estudiants i professors i professores protestaven així pels carrers de la ciutat en contra de la Llei Orgànica per a la Millora de la Qualitat Educativa (LOMQE), aprovada al Congrés dels Diputats amb els vots a favor del PP i en contra de la resta de l’arc parlamentari, i que té també l’oposició de la majoria de la comunitat educativa de l’Estat.\nPel que fa al professorat, un 51,8% ha secundat la vaga, mentre que en el col·lectiu de personal d’administració i serveis la incidència ha sigut d’un 59,64%, segons les dades facilitades per la Universitat de València.\nMiguel Ivars, estudiant de Ciència Política i Màster en Dret Administratiu, sintetitzava el motiu de manifestar-se: “Defenem una educació pública gratuïta i de qualitat. Les taxes han arribat a un punt en què són inassumibles, i provoquen una gran discriminació”. Pablo Sanhermelando, també estudiant de la Universitat, justificava el motiu d’estar en la manifestació en demanar més recursos per al sistema educatiu, i Aina Garcia, de Magisteri, explicava: “És una injustícia que se’ns estiguen retallant els drets consolidats amb la nova llei”.\nPer la seua banda, Alba (estudianta de Bioquímica) deia estar en contra de l’anomenada llei Wert per ser “elitista i separatista”. “No estic d’acord amb la pujada de taxes que s’està aplicant d’uns anys cap ací, i per això, com a estudianta, em manifeste”, va dir. Olga Claramonte, estudianta de Medicina, posava l’incís en la qualitat de l’ensenyament: “Reivindique una escola i una universitat públiques de qualitat”. Mentre que María Peiró, també de Medicina, assegurava: “Tots tenim dret a una mateixa educació, i no per tindre més recursos una persona ha d’estar millor formada que una altra”.\nAmat Sánchez, representant de la Plataforma per l’Ensenyament Públic de la Universitat de València, a l’eixida de la manifestació a Blasco Ibáñez recordava la injustícia de la nova llei promoguda pel ministre Wert i les seues conseqüències en el sistema educatiu: “Hem d’unir tots els esforços possibles per a parar-la”, deia. En termes semblants s’expressava Amparo Álamo, estudianta de Periodisme: “Manifestar-nos és l’única via que tenim perquè se’ns escolte davant la pujada de taxes”, mentre que Laura Biosca, professora de l’Escola d’Idiomes que participava en la manifestació, comentava per a INFOUNIVERSITAT que aquesta llei “significa que tornarem trenta anys enrere, quan només podien estudiar els que tenien diners. Ara volen fer això, que només els que tenen diners puguen rebre una educació de qualitat”. Laura Labadie, també professora de l’Escola d’Idiomes, apuntava algunes de les conseqüències de la LOMQE: “Augment del nombre d’alumnes per grup i augment del nombre d’hores lectives del professorat”, entre moltes altres.\nÁngela Teruel, estudianta de Belles Arts a la Universitat Politècnica, també present en la manifestació, adduïa que ho feia per diversos motius, un dels quals la pujada de les taxes: “Tinc companys que no poden continuar estudiant, ja que no tenen beques i els seus pares estan en l’atur. A més, per exemple, una assignatura meua, Projectes 2, costa cinc-cents cinquanta-sis euros, és una burrada”.\nPrevious Post Acmas, una família de quasi metges en ajuda humanitària Article següent Galeria d'imatges. Vaga estudiantil


Ferida greu en xocar contra l'espigó del moll de Roses - Diari de Girona\nFerida greu en xocar contra l'espigó del moll de Roses\nacn 11.06.2018 | 11:05\nUna dona de 54 anys es troba ferida en estat greu després que l'embarcació en la que navegava s'encastés contra l'espigó del moll de pescadors de Roses. Tot plegat va ocórrer pels volts de la una de la matinada del diumenge quan la barca, construïda amb material de fibra i de quatre metres d'eslora, estava intentant atracar dins del moll de la localitat.\nCom a conseqüència de l'accident, l'embarcació va quedar estancada contra l'espigó del moll i els Bombers de la Generalitat van haver de rescatar la dona i el seu acompanyant, de 66 anys, que també va rebre contusions tot i que aquestes són de caràcter menys greu.\nFins a la zona de l'incident s'hi van desplaçar dues dotacions dels Bombers, a més dels efectius del Servei d'Emergències Mèdiques (SEM), que van haver de traslladar els dos afectats a l'hospital Josep Trueta de Girona, on van quedat ingressats com a conseqüència de les lesions i ferides que van patir.\nSalvament Marítim es va fer càrrec de les tasques de remolcament de l'embarcació accidentada.


Ajuntament de Borriana - Borriana amplia la seua oferta lúdica en el mes de juliol amb cinc tallers infantils\nLa regidora de Joventut de l'Ajuntament de Borriana, Lluïsa Monferrer, ha presentat al costat del tècnic del departament, Vicent Sorribes, les activitats i tallers que han programat per al mes de juliol i que tindran als nens i nenes de Borriana com a protagonistes de cadascun d'ells. Tal com ha explicat Monferrer durant la roda de premsa celebrada en les dependències municipals, “els tallers es realitzaran durant cada dijous del mes de juliol i a diferència d'altres estius, hem volgut diversificar els llocs en els quals se celebraran perquè l'oferta arribe al major nombre de xiquets i xiquetes i puguen participar en aquells que els resulten més atractius, gràcies també a la col·laboració que hem tingut de les associacions de veïns”. L'única excepció quant al dia de celebració seran els tallers i activitats programades pels monitors que estan realitzant el curs oficial al Casal Jove, i que aquest any podran començar a realitzar pràctiques del curs el dimarts dia 19 al parc de Quarts de Calatrava. Sota el nom de “Gaudim al Nostre Poble” la programació pretén oferir una “variada oferta que anirà des de tallers de cuina fins al teatre o astronomia”. La mateixa Monferrer ha volgut puntualitzar que “tots els tallers tindran lloc entre les set i les nou de la tarda, amb la intenció de cobrir les hores en què molts xiquets i xiquetes no poden gaudir d'altres ofertes estiuenques, i alhora, facilitar que es recorde un mateix horari per a totes les activitats”.\nEn el detalls dels diferents tallers que tindran lloc durant el mes juliol, el tècnic del Casal Jove, Vicent Sorribes ha donat una detallada explicació de cadascun d'ells, encara que ha començat “animant a la participació en el primer dels tallers del que solament direm que compta amb els quatre elements (foc, aire, aigua i terra) com a fil conductor. Esperem que aquest primer dia siga una grata sorpresa per a tots els assistents” al taller dels quatre elements que se celebrarà a Santa Bàrbera el 7 de juliol. En canvi, Sorribes si que ha ofert més peculiaritats sobre el segon dels tallers “que tindrà lloc a La Serratella el dijous dia 14, i que oferirà Educachef, en el que es convertirà en una classe de cuina per a xiquets i xiquetes, i que serà l'única de les activitats per les quals és necessari inscriure's prèviament, la qual cosa podrà fer-se en horari de 9 a 12 del matí en el polifuncional de La Serratella.”\nPer a la tercera de les setmanes del mes, la regidoria de Joventut ha inclòs dos esdeveniments que arribaran el dimarts 19 i el dijous 21. La primera d'elles estarà dissenyada i coordinada pels monitors que aquest estiu accedisquen al curs oficial que té lloc en el Casal Jove. Com ha recordat Sorribes “creiem que és una bona oportunitat tant per als futurs monitors que realitzaran directament les primeres pràctiques, com per als participants que podran gaudir d'una variada sessió de tallers. Cal destacar el nivell dels monitors formats a Borriana, ja que des de fa anys estan presents a les escoles d'estiu municipals i també en aquelles creades des de la iniciativa privada, la qual cosa és garantia d'entreteniment per als menors”. Finalment, Sorribes ha explicat que “el tercer dels dijous del mes arribarà l'activitat de teatre a la Torre del Mar, on l'hem volgut situar per ser la ubicació tradicional a Borriana en les quals se celebren els cicles de teatre. Allí, els més petits treballaran aspectes com l'expressió corporal o les dinàmiques de grup”.\nPer a l'últim dijous de mes, el dia 28 de juliol, queda reservada la sorpresa final en la Confraria de Pescadors del Port amb “la simulació d'un planetari en forma d'iglú, en el qual els menuts aniran entrant per torns i podran gaudir durant uns vint minuts de l'observació del cel, en una espècie de viatge espacial que podrá, fins i tot, permetre'ls trobar algun que un altre extraterrestre”.


La memòria de cat marnell és una finestra a les compres de metges: ciència de nosaltres - Llibres\nEl Memòria de Cat Marnell ofereix una finestra a les botigues de metges de l'era 2000\nCom a editor de bellesa nominal del lloc web xoJane, Cat Marnell va obtenir un seguiment fidel amb els seus despatxos de l’infern glamurós de discoteques de Nova York, addicció a drogues i inestabilitat psiquiàtrica, disfressats de consells de bellesa. (Els missatges representatius inclouen 'I LL TRY ANYTHING ONCE: Kleenex Eating for Appetite Suppression!' I 'I' Monster Mashed 'a l'Hospital Mental. A més, Halloween, Ungles!') En la seva absorbent nova memòria, Com assassinar la teva vida, Marnell dóna compte complet del seu ascens alimentat per Adderall a través de les files dels departaments de bellesa de Condé Nast, on va ser recompensada per la “ètica del treball d’amfetamina” que l’ajudava a fer front a tasques tedioses –organitzar la taula del seu cap, classificant-se a través de munts de difícilment distingibles. productes de bellesa: amb gust; lluita contra la bulímia, l'addicció i el neguit propi; els seus passos en rehabilitació i la seva redempció professional a XoJane. Sentim com es va incendiar els cabells en un esdeveniment laboral, però estava massa borratxo per notar-ho; com va passar el seu 27è aniversari plorant en una reunió d’estudiants narcòtics; com va deixar de dormir i va fugir del seu propi apartament després d’haver al·lucinat que les rates estaven sobrepassades.\nUn dels detalls més reveladors, però, no inclou ni cremar fol·licles ni infestacions de vermes imaginàries. La facilitat amb què Marnell va posar en dubte diversos metges que no volen escriure les mateixes receptes és sorprenent per llegir. El seu hàbit Adderall va començar a l'escola secundària, quan el seu pare, un psiquiatre, amb l'esperança d'un efecte positiu en el GPA de la seva filla, no li importava la seva química cerebral, va començar a escriure les seves receptes. A Nova York, on va continuar rebent paquets de pastilles del seu pare a Maryland, Marnell també va començar a veure els seus propis psiquiatres, que van treure les pastilles Rx després de consultes.\n'Quant menys vaig dormir, més desorganitzada emocionalment i psicològicament em vaig convertir', escriu. 'Però per molt que estigués embogit, el meu joc de compres amb metges sempre estava pendent.' Va programar consultes per a procediments de cirurgia plàstica que no volia i va deixar guions per a Vicodin o Percocet post-opció. Va dir a un psiquiatre del Upper East Side, el 'antic' doctor M, que el seu metge principal s'havia retirat, i que exigia 80 mil·ligrams al dia d'Aderall i Ambien. Els metges que va visitar no van qüestionar el seu compromís exclusiu amb ells. Quan va arribar el moment d’omplir les seves múltiples receptes, Marnell ni tan sols es va embrutar les mans: enviaria dos interns diferents a dues farmàcies diferents, un Walgreens i un Duane Reade, a prop de l’oficina Condé Nast, a Times Square.\nsteven harris arquitectes\nMarnell va desenvolupar aquesta rutina a mitjans dels anys 2000 - uns anys abans que l’abús dels analgèsics es convertís en una plena crisi de salut pública. El seu retrat de compres amb metges ofereix una finestra per a un comportament que va ajudar a alimentar l'epidèmia.\nSóc al·lèrgic a l'aigua\nLa compra de metges és absolutament un dels majors contribuents a l’epidèmia d’opioides, definitivament fa deu anys i fins i tot ara. - Anita Gupta, assessora de la FDA\n'La compra de metges és absolutament un dels majors contribuents a l'epidèmia d'opioides, definitivament fa deu anys, i fins i tot ara', afirma Anita Gupta, anestesiòloga i assessor de la FDA. És difícil de mesurar la prevalença de la compra de metges –amb els seus autors i beneficiaris fent tot el possible per evitar la detecció–, però els investigadors creuen que va ser un factor important en l’abús d’anàl·lics que veiem avui.\nQuan els investigadors a Califòrnia van analitzar els 17 milions de receptes més incorporades a una base de dades de l’estat l’any 2007, van trobar que al voltant d’un 8,4 per cent implicaven més d’un proveïdor o més d’una farmàcia. Les classes més habituals de medicaments obtinguts a través de la compra de metges eren els opioides (com OxyContin i Percocet), seguits de benzodiazepines (com Valium i Xanax), estimulants i pastilles per a la dieta. En una enquesta del 2012 a una universitat del sud-est dels EUA, al voltant del 4 per cent dels estudiants van admetre que almenys havien intentat fer consultes. 'Si bé la compra de metges és un comportament relativament rar, només una fracció d'un percentatge dels pacients amb substància controlada es dediquen a aquest comportament en la majoria dels estats, encara existeix', afirma Peter Kreiner, un científic de l'Institut de Salut del Comportament de la Universitat Brandeis. 'Una fracció d'un percentatge encara representa centenars, o en alguns estats milers, de persones que corren risc de sobredosi i de problemes de salut'.\nDes de mitjan anys 2000, quan Marnell era gran, 49 estats han creat “Programes de control de medicaments amb prescripció” - bases de dades electròniques d’històries de medicaments dels pacients, que els metges haurien de revisar abans d’escriure noves receptes. (Els opositors del programa a Missouri, l'únic estat sense una versió del mateix, argumenten que un compendi que es pot cercar informació mèdica sensible pot suposar un risc per a la privadesa dels pacients.) Sembla que aquests esforços estan fent un problema: el 2013, per exemple. , l'any que l'Estat de Nova York va posar en marxa el seu programa, el nombre de persones que omplien receptes amb cinc o més metges diferents va caure un 75 per cent.\nEl intrigant potencial d'una planta poc coneguda del Congrés del sud-est d'Àsia aposta per un milió de dòlars per combatre l'epidèmia opioide\nBrea Perry, sociòloga de la Universitat d'Indiana que ha estudiat el maltracte contra els opioides, classifica els metges que escriuen receptes múltiples en quatre grups diferents. Els “prescriptors deficients” no saben quins medicaments amb recepta són substàncies controlades ”i no saben reconèixer els símptomes de l’addicció en els seus pacients. 'Els prescriptors duplex', com el geriàtric de Marnell, 'Dr. M ”- són“ crítiques o descuidades o són fàcils de manipular ”. Segons ha dit, aquests dos grups són difícils de perseguir: 'És difícil demostrar cap tipus de mala intenció', i no tenen la culpa del tot, ja que 'part d'això prové de falta de formació'. Els altres dos tipus de prescriptors tenen menys simpatia. Els “prescriptors deliberats” venen medicaments amb ànim de lucre, a vegades fora de les clíniques de dolor ersatz o “fàbriques de pastilles”, i “els prescriptors dependents de drogues”, que són addictes a les substàncies controlades, empatitzen massa amb els seus pacients dependents. Estima que la majoria de les compres de metges són agrupades al voltant d'un 10 per cent dels prescriptors. 'La majoria dels metges són responsables', diu. 'No tenen males intencions. Estan realment ocupats o no tenen formació ”.\nestee Lauder uniforme\nEn comparació amb la meitat dels anys 2000, les compres de metges 'definitivament no són tan freqüents', diu Gupta, 'però encara podria passar'. No tots els metges, per una cosa, utilitzen el sistema tal com està pensat. 'La capacitat de gent com Cat Marnell per dedicar-se a fer compres de metges depèn molt de la comprovació dels prescriptors o que no revisin el seu programa de control de medicaments amb recepta estatal sobre el seu historial de receptes d'un pacient o un pacient potencial abans de prescriure-les', diu Kreiner.\nTot i que els proveïdors compleixen la normativa PDMP, un addicte decidit encara pot trobar desfasaments. Si un pacient anava de metge a doctor el mateix dia, per exemple, podria jugar el sistema: 'Hi ha un temps endarrerit', explica Gupta. 'Quan el sistema recull la recepta pot ser un dia, una setmana o un mes.'\nI, per descomptat, hi ha altres maneres d’evitar la llei. Un amic meu fa anys que utilitza la recepta Xanax del seu gos. 'No cal una cita prèvia i la recepta es pot omplir en una botiga de queviures o CVS per 15 dòlars', diu. Un altre, amb l'esperança que Adderall la pogués ajudar a sortir d'una baixada post-universitària, però que no tenia un diagnòstic de TDAH, em va explicar com va buscar els símptomes del TDAH i el nombre d'un psiquiatre local. 'Recordo que vaig dir que sentia que hi hagués una serp enrotllada al meu cervell que va disminuir i es va menjar qualsevol pensament que estava tenint tan bon punt vaig intentar concentrar-me, a ell li agradava', va dir. 'Vaig riure de totes les seves bromes i vaig sortir amb una recepta.'\nCom Jennifer Lawrence i Emma Stone van acabar passant la nit de globus d'or\nCristiano Ronaldo no farà front als càrrecs per acusació de violació\nPer sessió de 90 dòlars, la filla de Jordan Peterson us aconsellarà menjar només carn\nMuseu de Brooklyn previsualitza la botiga Louis Vuitton


Prop de 400 escolars participaran en la Setmana del Medi Ambient d'Escaldes-Engordany\nRogé i Vendrell en la roda de premsas d'aquest matí.\nGairebé 400 escolars participaran a partir del 7 de juny i fins al dia 10 a la Setmana del Medi Ambient que organitza el Comú d'Escaldes-Engordany. Ho han manifestat aquest dijous en roda de premsa la consellera de Medi Ambient, Cèlia Vendrell, i la cap del departament, Isabel Rogé, qui han assenyalat que la iniciativa comptarà amb un total de tres activitats. La primera, tal com han explicat, anirà destinada als més petits i serà un taller de jardineria a través del qual els infants prendran consciència sobre la responsabilitat que comporta cuidar una planta.\nLa segona, encarada als estudiants d'entre 8 i 12 anys, serà una excursió per la muntanya, concretament a la zona de la Plana, la qual, tal com ha recordat Vendrell, va patir seriosos desperfectes a causa d'una gran ventada que va malmetre molts arbres. La voluntat de la dinàmica és mostra als joves els efectes que està tenint pel medi el canvi climàtic i la necessitat de treballar per revertir-ne les conseqüències. La consellera també ha recordat que el passat mes de març, coincidint amb el dia mundial de la Natura, la població va plantar 300 arbres nous.\nPer cloure amb les activitats, la corporació ha organitzat un itinerari pels diferents punts verds que hi ha situats arreu de la parròquia per explicar als joves "on es recicla cada residu", a banda també ha exposat que es durà a terme un petit joc pràctic perquè acabin d'impregnar la informació. En aquest sentit, Vendrell ha lamentat que el taller de reciclatge s'hagi de dur a terme any rere any a causa de la manca de consciència, per "no saber-ho o per mandra", la gent no acaba de reciclar i d'utilitzar els punts verds, per la qual cosa "al final es dona una mala imatge de la parròquia".\nLa consellera també ha recordat que és necessari continuar duent a terme iniciatives com la Setmana del Medi Ambient per donar exemple als joves i ajudar-los a afrontar els canvis que requereix la societat i el món "necessiten aquests temps" per lluitar contra el canvi climàtic.\nD'altra banda, i qüestionada pels mitjans de comunicació, Vendrell, tot i que no s'ha volgut pronunciar de manera contundent, ha comentat la situació que s'està vivint amb les divergències entre els comuns per la vall del Madriu-Perafita-Claror, indicant que els ciutadans de la parròquia "ens sentim el territori molt nostre" i ha asseverat que, almenys fins al moment, mai s'havia qüestionat la propietat de l'indret "per cap conseller ni d'Escaldes ni d'Andorra la Vella".


Mare de Déu del Sòl del Pont : EL TRIBUNAL CONSTITUCIONAL ADMET RECURS CONTRA EL BLOQUEIG 6a. HORA\nEL TRIBUNAL CONSTITUCIONAL ADMET RECURS CONTRA EL BLOQUEIG 6a. HORA\nEl Tribunal Constitucional ha admès a tràmit el recurs presentat per FaPaC contra el bloqueig del Parlament de Catalunya a la ILP Per la igualtat d'oportunitats en el sistema educatiu català.6a hora per a tothom.\nLa supressió de la ILP va suposar un atemptat contra la llibertat democràtica i la participació de la ciutadania.\nLa ILP va aconseguir prop de 70.000 signatures que es van registrar en el Parlament per deixar constància de l'ampli suport ciutadà.\nEl Tribunal Constitucional ha admès a tràmit el recurs d'empara i la demanda que la FaPaC va presentar l'any passat després de conèixer la decisió de la Mesa del Parlament de Catalunya, el 20 de març de 2012, de rebutjar la ILP “Per la igualtat d'oportunitats en el sistema educatiu. 6a hora per a tothom català” durant la seva tramitació, malgrat haver-la autoritzat prèviament. La FaPaC mostra la seva satisfacció, ja que el TC només acostuma a acceptar un 1% dels recursos presentats.\nLa paralització de la ILP va suposar un atemptat contra la llibertat democràtica i la participació política de la ciutadania. Tot i així, la FaPaC va continuar la seva reivindicació i va continuar amb el procés de recollida de signatures arreu de Catalunya. El mes de juny de 2012, la federació va fer entrega i va registrar en el Parlament les prop de 70.000 signatures recollides, en un acte simbòlic amb el qual es va voler deixar constància de l'ampli suport de les famílies i de la ciutadania, ja que es van superar les 50.000 signatures mínimes exigides.\nEl febrer de 2012, la FaPaC va impulsar la ILP per reclamar que la sisena hora es tornès a implantar de forma generalitzada i gratuïta en totes les escoles catalanes amb un objectiu clar: garantir que tots els alumnes tinguin les mateixes oportunitats independentment del centre on estudiïn i aconseguir una millora en l'equitat del sistema escolar -escola pública i concertada han de compartir un mateix horari escolar i oferta educativa, com ho van fer del 2006 al 2011-.\nLa supressió de la sisena hora ha suposat per a cada alumne la pèrdua d'un curs sencer en finalitzar l'educació primària. La FaPaC sempre ha sostingut que l'eliminació de la mesura no va estar relacionada tant amb una manca de recursos com amb una determinada aposta seguida pel Govern català per diferenciar les escoles segons sigui la seva titularitat.\nLa supressió de la sisena hora ha suposat un ERO camuflat al Departament d'Ensenyament amb la destrucció de més de 3.500 llocs de treball, tot i que els sectors més corporativistes no s'han manifestat per defensar els seus companys no funcionaris.\nPublicat per AMPA Mare de Déu del Sòl del Pont a 6:43


Els reis d'Holanda suspenen el viatge nadalenc a l'Argentina després de les crítiques per les vacances a Grècia\nGuillem i Màxima van haver de tornar a Holanda per l'escàndol de viatjar havent-hi restriccions\nEls reis d’Holanda es disculpen per no complir les normes del coronavirus Gent PATRICK VAN KATWIJK / GETTY\nBarcelonaEls reis d'Holanda, Guillem i Màxima, solien anar a Buenos Aires amb les seves filles quan s'acostava Nadal per compartir aquesta època de l'any amb la família d'ella, nascuda al país sud-americà. Enguany, però, sembla que Maria de la Carmen Cerruti Carricart, la mare de la consort holandesa, no tindrà visita reial. Donades les fortes crítiques que va rebre la parella reial després de passar les vacances a Grècia fa menys d'un mes mentre el seu país vivia fortes restriccions per aturar el coronavirus, a palau sembla que han decidit no moure's de casa durant un temps.\nA causa de la controvèrsia que va generar aquella escapada, que van haver d'avortar només unes hores després d'haver aterrat a Grècia –tenen casa pròpia a Kranidi, al Peloponès–, ara la reina Màxima i el rei Guillem han aplicat la màxima precaució possible i no es mouran de casa per les festes de Nadal. Potser per convenciment o potser per evitar haver de fer un altre vídeo de disculpa com el que van haver de fer quan els van enxampar de viatge a Grècia.\n"Em dirigeixo a vostès amb tot el cor. El nostre viatge a Grècia va generar fortes reaccions de molts holandesos. Fa mal haver traït la seva confiança", deia llavors el rei amb to compungit. "Tot i que el viatge va complir amb els requisits, va ser molt imprudent no considerar l'impacte de les noves restriccions en la nostra societat", afegia el monarca.\nLa cancel·lació del seu viatge a l'Argentina l'ha revelat l'expert en monarquia Marc van der Linden al mitjà Adelswelt. L'especialista ha afegit que la família reial farà la celebració al castell de Het Oude Loo, a Apeldoorn, que des del segle XV serveix de casa de camp als sobirans dels Països Baixos. El que no ha transcendit és si la mare de Màxima, que viu a Buenos Aires, anirà a Holanda per retrobar-se, com cada any, amb les seves tres netes.\nHolanda Nadal Covid-19


El Rec.0 d'Igualada no tornarà fins que no se superi la pandèmia - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Rec.0 d'Igualada no tornarà fins que no se superi la pandèmia\nredacció. igualada 22.02.2021 | 23:07\nEl Rec.0 d'Igualada no tornarà fins que no se superi la pandèmia Regió7\nL'organització del festival REC.0 ha anunciat que no se celebrarà l'edició de primavera de 2021. La de tardor també s'havia suspès. L'empresa Recstores SL no veu viable poder celebrar una nova edició del Rec.0 en els pròxims mesos. «La naturalesa i les característiques del festival, que suma pop-up stores de moda, concerts, cultura i gastronomia, fa molt difícil poder establir mesures com ara el control d'aforament o la distància de seguretat», han explicat els organitzadors aquest dilluns al matí en un comunicat. I han assegurat que prefereixen esperar que la situació millori encara més per poder celebrar una nova edició del festival amb tot el seu potencial.\nEl Rec.0, el festival de pop-up stores, se celebra dos cops l'any al barri del Rec d'Igualada. Les velles fàbriques adoberes es transformen en botigues efímeres de marques i dissenyadors de moda. És considerada avui una de les concentracions més grans de pop-up stores de moda. A la darrera edició van participar-hi més d'un centenar de marques i van assistir-hi més 120.000 persones durant els quatre dies.