[Joc] Historia de 3 paraules - Pàgina 8 - Tadaima: anime en català, manga, el Japó i més!\n[Joc] Historia de 3 paraules\n02 feb. 2016, 17:41\nUn bon dia que plovia molt amb trons esgarrifosos que ressonaven per tot arreu, la noia de la finestra veïna es va precipitar abaix. La policia no va saber explicar quin estrany esdeveniment havia pogut causar que aquella estrafolària noieta s'involucrés en un triangle amorós que acabés amb la seva vida tant tranquil·la i pacífica... en aparença.\nEl seu nuvi era un cavall semental i verge, que es podia convertir en un elefant verd molt addicte a les drogues de disseny de papallona rosa gegant i mutada per alquimistes nacionals com l'Edward Elric, però sense un germà metàl·lic poruc mes baixet que el molestes tot ballant samba i tocant les maraques.\nEl seu amant tenia una peculiaritat: era una banana enorme i poderosa repleta de testosterona vestida de disseny i cada vegada que bevia alcohol cantava nadales mentre una gent estranya li ballava al mig del wc de senyores de luxe. El seu ximpanzé de color verd poma i estampat de floretes tenia talent per escriure literatura negra un poc pornogràfica i traumaticament gore, amb arguments sorprenentment cursis i poc semblants a la llegenda de l'oncle Aureli que cantava reaggeton de gasolina altament inflamable i 0% materia grasa per por a aprendre una cançó nova de Pitbull.\nPerò aquests homes no havien pogut\n02 feb. 2016, 22:24\nPerò aquests homes no havien pogut impedir que la\n05 feb. 2016, 21:52\nPerò aquests homes no havien pogut impedir que la dona es suïcides\n08 feb. 2016, 11:22\nPerò aquests homes no havien pogut impedir que la dona es suïcides just després de\nMembre des de: 02 nov. 2015, 00:07\n09 feb. 2016, 23:52\nPerò aquests homes no havien pogut impedir que la dona es suïcides just després de menjar-se una hamburguesa\n10 feb. 2016, 11:37\nPerò aquests homes no havien pogut impedir que la dona es suïcides just després de menjar-se una hamburguesa plena de guindilles\nMinatoni, fa 31 minuts


INS Seròs: de juny 2014\nXERRADA DEL SR. ÒSCAR ORTEGA ALS ALUMNES DE QUART\nEl passat dimecres 11 de juny, ens va visitar l’empresari Oscar Ortega. Aquesta xerrada forma part del programa Escola-Empresa. El seu objectiu és visualitzar aspectes de la vida a l’empresa i del seu paper en la societat. El Sr. Oscar Ortega , ens va explicar la seva trajectòria professional com a treballador i com va decidir canviar per fer-se empresari. Amb un grup d’informàtics va fundar l’empresa BTACTIC SCCL, experts en solucions de programari lliure i cloud computing a PIMES. Ens va explicar la diferència entre empresari i emprenedor i entre treballar per compte propi i compte aliè . També va parlar sobre la responsabilitat que tenen els empresaris . Considerem que va ser una experiència diferent i interessant. Alumnes 4t ESO A.\nQUÈ PUC FER QUAN ACABI 4t D’ESO?\nXerrada amb alumnes de Batxillerat i exalumnes del centre\nEl passat divendres 6 de juny, uns quants alumnes de batxillerat i alguns ex alumnes de l’institut van venir a parlar-nos sobre la seva experiència en la decisió que van prendre sobre què fer en acabar l’ESO.\nPrimerament, els alumnes que estan cursant el batxillerat ens van explicar quina modalitat havien escollit i per quina raó, i la seva opinió sobre les optatives que feien. Per cada modalitat hi havia un alumne, així que els dubtes que teníem van quedar resolts.\nEn segon lloc, els professors van convidar ex alumnes del centre que ara estaven fent una carrera universitària, un cicle formatiu, algun curs pont o bé ja treballaven. Cadascun d’ells va parlar-nos sobre la seva trajectòria en els estudis, del per què havia escollit allò i si pensava que havia encertat o no. A més a més, alguns d’ells ens van donar consells per al nostre futur.\nCreiem que va ser una xerrada molt interessant per a tots, ja que alguns de nosaltres dubtàvem de la nostra decisió i això va servir-nos per reafirmar-la amb seguretat. Tots els alumnes de 4t estem molt agraïts que vinguessin a comentar-nos la seva coneixença i a aconsellar-nos en el nostre projecte de futur.\nManel Jové i Mar Font 4t A\nConcert a la "fresca".\nGimcana Dia del Medi Ambient\nMedi Ambient 2014 - Movie Maker\nXX Trobada de Corals d'Educació Secundària.\nEl passat 14 de maig, la Coral del nostre Institut va participar en la XX Trobada de Corals d'Educació Secundària. Continua llegint...\n"Dimarts de la setmana passada va venir a l'Institut laBerta Puigdemasa, una concertista d'arpa, per fer-nos un taller d'aquest instrument.\nPrimer ens va tocar cançons amb l'arpa i ens va explicar els diversos tipus d'arpa que hi havia per tots els països i ens va fer situar-los. Més...\nXERRADA DEL SR. ÒSCAR ORTEGA ALS ALUMNES DE QUART...\nLa concertista Berta Puigdemasa ens ensenya en un ...


Tot a punt per a la segona edició la Cursa Corre en Gran que se celebrarà el proper 24 de març als carrers de Sant Esteve Sesrovires. Aquest esdeveniment esportiu solidari està dedicat enguany a recaptar fons per a la investigació d’ELA, una malaltia també coneguda com a esclerosi lateral amiotròfica. Els participants podran triar entre tres distàncies diferents: la d’un quilòmetre pensada per a nens i pares, i les de 5 i 10 quilòmetres per a corredors acostumats al running. La prova compta amb el suport de l’Ajuntament de Sant Esteve Sesrovires i la col·laboració del Futbol Club de Sant Esteve, així com d’altres entitats.\nLa prova està organitzada per Gambaders Events, una entitat que està formada per interns i professionals del Centre Penitenciari de Can Brians 2. El seu objectiu és organitzar esdeveniments esportius que comptin amb molta participació i que serveixin per reunir recursos econòmics en benefici d’una causa social.\nAltra de les novetats d’aquest any són la introducció de llebres (corredors de referència que permetran als participants obtenir millors marques en la cursa). Així mateix, a més de la inscripció normal també hi ha la possibilitat de fer una inscripció VIP, que dona dret a la personalització de la samarreta i del dorsal.


Turull contesta a Rajoy: “Hi haurà referèndum” »\n« Cop d’efecte de l’independentisme. L’ANC es presenta a l’aeroport del Prat\nEl president del Govern espanyol, Mariano Rajoy, ha tornat ha posicionar-se en contra del referèndum previst pel govern de la Generalitat per a l’1 d’octubre. Ho ha dit des de Mallorca, després de reunir-se amb el rei Felip VI, i ho ha fet tot combinant en una mateix tuit la prohibició del referèndum amb l’afirmació que Espanya “és una democràcia” on “els drets del conjunt dels espanyols s’han de respectar”.\nLa insistència de Rajoy a negar la celebració de l’1-O ha portat al conseller de la Presidència i portaveu del Govern a emetre un tuit de rèplica on ha deixat clar que “hi haurà referèndum”, perquè els catalans “exercirem un dret: el d’autodeterminació”.\n“El futur polític de Catalunya ara ja és en mans dels catalans. Votant decidirem”, ha reblat Turull.


> Complements Alimentaris>Colesterol>Oli de Salmó Omega 3 - GSN Laboratorios - 180 perles\nOli de Salmó Omega 3\nEls àcids grassos Omega-3 són una forma de greix poliinsaturat que el cos obté dels aliments.\nOmega-3 i omega-6 són coneguts com àcids grassos essencials pel fet que són importants per a la bona salut, però el cos no pot produir-los per si mateix, de tal manera que els ha d'obtenir dels aliments, com ara peix d'aigua freda , incloent la tonyina, el salmó i el verat.\nUna alimentació rica en àcids grassos Omega 3 (EPA / DHA) pot ajudar-nos a mantenir un cor sa, lliure d'excés de colesterol.\nContribueixen a regular la pressió arterial augmentant l'elasticitat de les artèries, i actuen en el nostre organisme com a mecanismes antitrombòtics previniéndonos de malalties cardiovasculars.\nIngredients (per 3 perles):\nOli de peix: 1.502,4 mg\nEPA (àcid eicosapentaenoic): 270 mg\nDHA (àcid docosahexaenoic): 180 mg\nUtilització: Es aconesja prendre de 3 perles al dia.\nPresentació: Envàs de 180 perles.


Bona part dels Premis Garrotxí de l'Any 2017 han reconegut el talent jove de la Garrotxa - Olot TelevisióOlot Televisió\nEl jove emprenedor Joan Plana és el Garrotxí de l’Any. Enguany l’acte de reconeixement organitzat pel Centre d’Iniciatives Turístiques d’Olot ha evidenciat el talent juvenil de la comarca amb l’assignació de diversos guardons.\nEl jurat del Premi Garrotxí de l’Any ha decidit atorgar el màxim guardó a Joan Plana, el jove director general de l’empresa Wherever You Want que sense tenir la majoria d’edat va revolucionar el món de la realitat virtual i augmentada, portant a Sant Francisco el primer concert hologràfic en directe de la història, que s’estava realitzant a Barcelona. Actualment l’empresa tanca el primer contracte amb una multinacional. En el lliurament del premi, Plana va tenir paraules d’agraïment per a la Garrotxa, el lloc on ha pogut desenvolupar el seu talent.\nEnguany els premis han evidenciat el talent juvenil, amb el Premi a la Millor Iniciativa Social a Ràdio Olot per les retransmissions de futbol amb Pere Ribes. Xavier Boix, germà petit de la quarta generació de Noel Alimentària, va recollir el Premi a la Millor Iniciativa Empresarial, per la innovadora ampliació de les instal·lacions a Begudà i el compromís social de l’empresa, amb campanyes com la que garantirà els estudis universitaris a joves talents garrotxins.\nEl Premi a la Millor Iniciativa Promocional va ser per al festival Ésdansa de les Preses, que el 2017 va batre el rècord de visitants. El reconeixement a la Trajectòria Personal del CIT va ser per a l’escultora Rosa Serra, pel seu art inconfusible i el seu reconeixement internacional. La Nit dels Premis Garrotxí de l’Any va ser retransmesa en directe per Olot Televisió.


Presenten La Maleta de Portbou :: Tramuntana TV\nHOME > Presenten La Maleta de Portbou\nPresenten La Maleta de Portbou\nEl passat dissabte, 5 d'abril, a Portbou sota l'organització de la delegació de la Fundació Catalunya Europa a l'Empordà es varen dur a terme una sèrie d'actes a la memòria de Walter Benjamin. L'acte central fou la presentació de la revista La Maleta de Portbou a càrrec del seu director, Josep Ramoneda, que fou presentat pel periodista portbouenc Ramon Iglesias.\nPrèviament, la ruta Walter Benjamin a Portbou, des de l'estació fins al Memorial Karavan, sota el guiatge de Jordi Font, director del MUME,i de Joan Gubert, cronista oficial de Portbou, acabà amb un sentit homenatge al pensador alemany davant el monòlit en el cementiri municipal que recorda la seva mort.\nFinalment, un dinar-tertúlia en el restaurant Passatges amb Josep Ramoneda i moderat per Jörg Zimmer, director de la Càtedra Walter Benjamin de la UdG, i amb la partcipació de 35 assistents posà cloenda a la jornada.\nTots els actes varen comptar amb l'assistència del President Pasqual Maragall, fundador i president de la Fundació Catalunya Europa.\nPortbou | Fundació Catalunya Europa


Els veïns i veïnes de Palanques s’uneixen per a desenvolupar l’estratègia de rehabilitació urbana | DiaDia\nInici Cultura Els veïns i veïnes de Palanques s’uneixen per a desenvolupar l’estratègia de...\nUn nodrit grup de veïns i veïnes de Palanques va participar el dissabte al matí en una ruta pel centre històric del municipi per a conéixer i detectar els espais urbans més rellevants que podrien ser rehabilitats. L’objectiu de l’Ajuntament és la creació d’una estratègia local per a la rehabilitació de l’entorn urbà i construït de la localitat. Per a això es compta amb l’opinió de veïns i veïnes de primera i segona residència, els qui coneixen els punts que es podrien incloure en els diferents treballs de millora. El projecte s’emmarca dins de la subvenció adjudicada al municipi pel Pla Conviure, llançat per la Conselleria d’Habitatge de la Generalitat Valenciana.\nL’estratègia local que es vol implantar servirà per a resoldre les necessitats detectades al llarg del seu desenvolupament i per a afermar una política urbana clara. Aquesta visita és la primera de les quatre activitats que s’han preparat. La participació ciutadana, per tant, és necessària per a tindre una base d’opinions amb la qual continuar avançant. Per això, l’objectiu és comptar amb la màxima participació possible en les tres activitats restants, per a aconseguir el major suport ciutadà.


El retorn «especial» de Fran Cruz a Còrdova, on va jugar durant 17 anys - Diari de Girona\nEl retorn «especial» de Fran Cruz a Còrdova, on va jugar durant 17 anys\n«Per què no podem guanyar??Sempre hi ha d'haver un primer cop», assegura en central\nramon ribaspalamós 12.12.2015 | 00:00\nEl defensa del Llagostera Fran Cruz viurà avui un partit d'allò més especial. Torna no només a un estadi que coneix la mar de bé, sinó també a la seva ciutat natal. Al Nuevo Arcángel va créixer com a futbolista i aquesta tarda s'enfrontarà al que ha estat l'equip de la seva vida. «Serà un partit molt bonic de jugar. Des de petit sempre hi penses, però mai t'imagines com serà aquell dia. Torno a casa i ho faig al bàndol contrari», expressa l'andalús, que aquest passat estiu va marxar per la porta del darrere i d'una entitat en la qual ha estat durant 17 anys de la seva vida. «Hi ha ocasions en la teva vida en què has de prendre decisions pensant amb el cap i en clau de futur a llarg termini. Sí que comptaven amb mi, com a mínim en un principi, però després ja no. Em va sortir l'oportunitat de venir a Llagostera per tenir minuts i no m'ho vaig pensar més».\nTot i que els blaugrana encara no han guanyat a fora, estan en descens i visiten el líder, Fran Cruz no és dels que llança la tovallola abans d'hora. «Per què no podem guanyar??Sempre hi ha d'haver una primera vegada. Crec que podem fer un gran partit, jugar de tu a tu. Anirem a sumar els tres punts», confessa.\nEl que té molt clar és que, independentment del resultat, quan salti al camp li vindran al cap «molts records» perquè després de «tants anys» al Còrdova li serà «impossible» no pensar-hi. «Em quedo amb l'ascens, però tot això és passat».


Mortadel·lo i Filemó. Contra en Jimmy «El Catxondo» (Mestres de l'Humor 38) - Megustaleer\nMortadel·lo i Filemó. Contra en Jimmy «El Catxondo» (Mestres de l'Humor 38)\nBRUGUERA, Diciembre 2014\nNúmero 38 de la col·lecció «Mestres de l'Humor».\nMortadel·lo i Filemó hauran de detenir a un conegut lladre que ha robat la caixa forta de El Super.\nMortadel·lo i Filemó han de detenir a Jimmy «El catxondo», un malfactor que ha aconseguit sostraure amb sorprenent facilitat la caixa forta de El Super, que conté documents de gran importància per la T.I.A.\nPer a aquesta tasca hauran de col·laborar amb en «Tronchamulas», un gegantí i violent criminal fugat que té especial aversió per Filemó, ja que va ser qui el va apressar en el seu moment. El Professor Bacteri emprarà un dard inventat\nPer a aquesta tasca hauran de col·laborar amb en «Tronchamulas», un gegantí i violent criminal fugat que té especial aversió per Filemó, ja que va ser qui el va apressar en el seu moment. El Professor Bacteri emprarà un dard inventat per ell mateix per intentar calmar les seves ànsies hostils... amb resultats insospitats.\nTrencasostres també intervindrà per fer un cop de mà als agents.\nTítulo: Mortadel·lo i Filemó. Contra en Jimmy «El Catxondo» (Mestres de l'Humor 38)\nMedidas: 215 X 298 mm


Ubica't Gestió Immobiliària - Local comercial en lloguer en Centre per 2.900 €/mes - GR-09\nUbica't Gestió Immobiliària - Local comercial en lloguer a Centre per 2.900 €/mes GR-09\nLocal comercial en lloguer al Carrer REC, 8\n¡Ha baixat 700€/mes!\n¡Ha baixat 700 €/mes!\nEstàs buscant un local comercial excel·lentment ubicat, modern i diàfan? T´ho acabem de trobar !!! Amb una superfície útil de 230 m2 dividit en 3 plantes, planta baixa a nivell de carrer, planta soterrani i planta ...\nEstàs buscant un local comercial excel·lentment ubicat, modern i diàfan? T´ho acabem de trobar !!! Amb una superfície útil de 230 m2 dividit en 3 plantes, planta baixa a nivell de carrer, planta soterrani i planta primera, situat a la zona comercial de Granollers i envoltat de tot tipus de comerços i serveis. Disposa de un ampli aparador a dos carrers que li aporten una gran entrada de llum natural i una estupenda visibilitat. Compta amb bany adaptat a persones amb mobilitat reduïda, una gran quantitat d´elements d´il·luminació en totes les plantes i aire condicionat fred / calor ..... en definitiva el local comercial idoni per treure el màxim rendiment al seu negoci,


VERITATS ENTERRADES. MICHAEL HJORTH;HANS ROSENFELDT. 9788466428477 LLIBRERIA LA PLOMA\nMICHAEL HJORTH\t/ HANS ROSENFELDT\nTres anys després dels esdeveniments de Mentides consentides, la unitat dhomicidis dEstocolm ha docupar-se dun assassí en sèrie que està deixant un rastre de cadàvers a la petita ciutat de Karlshamn. Sense pistes, testimonis o connexions clares entre les víctimes, qualsevol podria ser el pròxim objectiu.\nLa Vanja i lequip es troben en un carreró sense sortida i, a més, no poden comptar amb lajuda den Torkel, que passa per un mal moment personal, ni den Sebastian, que intenta portar una vida més tranquil·la. Des que és avi, vol dedicar-se a la seva neta i a rebre pacients a la seva consulta privada. Però la vida li fa un tomb inesperat quan un nou pacient li demana ajuda per superar la seva experiència en el tsunami del 2004, el mateix en què en Sebastian ho va perdre tot i que no ha pogut oblidar.\nI en Billy, a punt de ser pare, lluita per amagar el seu fosc secret. Però quan la veritat surti a la llum, fins on serà capaç darribar per assegurar-se que no el descobreixen?\nUna família sencera ha estat brutalment assassinada a trets a plena llum del dia. Es tracta dun cas que només la unitat dhomicidis de la policia nacional pot aclarir, però quan el principal sospitós apareix mort i queda demostrat que li han disparat ambla mateixa arma, lequip de Torkel Höglund es troba en un carreró sense sortida... fins que descobreix que hi ha un testimoni...\nVista previa: VERITATS ENTERRADES


El 21-D al divan (Saïd El Kadaoui Moussaoui)\nAl llarg d’aquests últims mesos del Procés s’ha escrit molt sobre l’estat d’ànim dels catalans\n4 min. Psicòleg i escriptor 03/01/2018 20:26\nEl dia 5 de desembre, Quim Monzó escrivia a La Vanguardia que Techpump, l’empresa que analitza les tendències dels visitants de webs porno, havia fet públics els resultats del mes d’octubre a Catalunya i constataven una baixada del consum de pornografia d’un 9,7%. D’altra banda, El Periódico ens informava el dia 12 d’aquest mateix mes que el Procés havia provocat un augment de les relacions sexuals per alliberar tensions.\nAmb aquestes dades a la mà, es podria afirmar que el Procés ha afavorit les relacions sexuals reals i ha fet disminuir el sexe virtual. No és poca cosa! Però, bromes a part, al llarg d’aquests últims mesos del Procés s’ha escrit molt sobre l’estat d’ànim dels catalans.\nLes associacions de psicòlegs, psiquiatres i psicoanalistes, com no podia ser d’una altra manera, han tingut la seva dosi de debat entorn d’aquest tema. Jo en vaig seguir de prop un que es va produir a les xarxes socials després de la detenció dels Jordis. Una psicoanalista va penjar el vídeo d’Òmnium Cultural que reclamava l’ajuda d’Europa i en va criticar tant el contingut com la forma. Deia que en aquests moments vivim instal·lats en plena posició esquizo-paranoide, molt lluny de la posició depressiva. Feia referència a dos conceptes bàsics, dues constel·lacions mentals, postulats per la psicoanalista Melanie Klein. Totes dues posicions són essencials en el desenvolupament del nadó. La primera s’experimenta per primera vegada al llarg dels 4-6 primers mesos de vida i la segona a partir del mig any, però poden anar apareixent i desapareixent al llarg de tota la nostra vida. Mentre està instal·lat en la posició esquizoparanoide, l’individu projecta els seus impulsos destructius en l’exterior, en els altres. No pot fer-se càrrec de les seves parts, diguem-ne, fosques. La posició depressiva, en canvi, ens permet fer un reconeixement més exacte de la realitat psíquica nostra i de l’exterior. Ens ajuda a ser més conscients de la nostra agressivitat, domesticar-la i témer per la possibilitat tant de fer-li mal a l’altre com de perdre’l. Altres col·legues van sumar-se al debat i van dir-hi la seva.\nLa identitat d'un 'gran grup' és el resultat dels mites i les realitats que comparteixen un origen comú de continuïtats històriques, geogràfiques i els factors culturals i polítics\nCrec que cadascun d’ells, tot i emprar terminologia psicoanalítica, parlava des de la seva pròpia ideologia. Jo no vaig entrar en aquest debat, però em vaig sentir representat per l’opinió d’un psicoanalista que deia que emprar terminologia psicoanalítica per a qüestions ètiques només és eficaç com a demagògia.\nTot això m’ha portat a qüestionar-me si es pot dir alguna cosa des de la psicologia, la psicoanàlisi i la psiquiatria sense caure en la demagògia i en la superficialitat d’afirmar que un conflicte social afecta l’estat d’ànim de la gent.\nVamik Volkan és un psiquiatre i psicoanalista que durant molts anys va ser president de la Societat Internacional de Psicologia Política, quatre vegades nominat al premi Nobel de la pau. La psicologia dels grans grups, deia Volkan, significa poder fer formulacions dels aspectes inconscients i les dinàmiques de les experiències psicològiques compartides i també de les motivacions que les propicien. Va emprar el terme gran grup per referir-se a milions de persones que comparteixen un mateix sentiment d’igualtat, una identitat de grup gran. Aquesta identitat és el resultat final dels mites i les realitats que comparteixen un origen comú de continuïtats històriques, geogràfiques i els factors lingüístics, socials, religiosos, culturals i polítics.\nEls catalans constitueixen un gran grup, igual que els espanyols. Hi ha catalans que se senten també espanyols i espanyols que entenen que els catalans conformen un grup amb característiques lingüístiques, culturals, socials i polítiques pròpies. Jo crec que un dels problemes de base, sense el qual no es pot entendre la resta, és que per a la majoria de catalans, aquest conjunt de característiques conformen una nació, un subjecte polític, fet que no està reconegut per l’oficialitat de l’altre gran grup que conformen els espanyols. Mentre això no es resolgui, el conflicte està servit. Ni l’article 155, ni les detencions arbitràries, ni la prohibició del color groc a la campanya electoral resoldrà màgicament aquests conflictes. Si una cosa es pot afirmar amb tota seguretat des de la psicologia és que quan hi ha un conflicte val més fer-hi front i intentar resoldre’l.\nMentre això no passi, no em sembla malament que la gent tingui més relacions sexuals i consumeixi menys sexe virtual.


Salesians Rocafort premiat en la V edició dels Premis Aprenentatge i Servei\n13/11/2019 - 21 Visites\nAmb el projecte "Presents" en la categoria Solidaritat, Drets Humans, Gent Gran atorgats per l'Obra Social La Caixa.\nL'escola salesiana de Rocafort, a Barcelona, ha sigut una de les tres premiades en la categoria Solidaritat, Drets Humans, Persones Majors dels Premis Aprenentatge i Servei (ApS) convocats per l'editorial Edebé, la Xarxa E spanyola d'Aprenentatge i Eduque. A més en aquest certamen han quedat finalistes altres dos col·legis de la Inspectoria Maria Auxiliadora: Salesians Cabezo de Torres amb 'L'altre musical' i Salesians La Cuesta amb 'Word kids'.\nEs tracta d'un projecte conjunt de Salesians Rocafort i el Centre d'Atenció Primària (CAP) Mans en el barri. La iniciativa intergeneracional posa en contacte un grup d'ancians i d'adolescents i vol ser un punt de trobada entre dues generacions aparentment molt distants però amb molts punts en comú. El mes de maig passat va obtindre el "Reconeixement al projecte d'innovació educativa 2019" de l'Ajuntament de Barcelona.\nAquesta activitat persegueix dos grans objectius: la millora de la qualitat de vida de les persones majors (millora de la condició física, de l'autoestima, de les ganes d'eixir de casa, creació de noves relacions socials amb altres persones majors del barri...) i en la millora de l'educació, el compromís i de la visió del procés d'envellir dels adolescents.\nEl projecte Presents es desenvolupa un dia a la setmana amb una duració de 2 hores. En una primera hora els adolescents fan d'entrenadors personals dels avis/as i els expliquen l'activitat física a realitzar a casa durant la setmana. En una segona hora es fan tallers on s'aprofundeix en les relacions entre avis/as i adolescents en converses entre ells, jugant a jocs de taula, escoltant xarrades de diferents ponents, contant-se experiències de vida dels uns i els altres, celebrant Sant Jordi o conversant sobre la malaltia i la mort. Més enllà d'aquest temps, els uns i els altres mantenen contacte fora de l'horari escolar ja siga dient-se, escrivint per whatsapp o trobant-se per a berenar junts.\nEl 13 de desembre, a Pamplona, en el marc de la XII Trobada estatal de l'Aprenentatge Servei, tindrà lloc el lliurament dels guardons.\nEls premiats desitgen que aquest reconeixement al projecte permeta el seu coneixement més enllà del centre, la seua difusió i la replica en altres centres perquè molts més adolescents i ancians puguen gaudir dels beneficis que aporta. Dónes de Salesians Rocafort esperen rebre ajuda per a poder donar a conéixer el projecte i editar material que permeta amb facilitat replicar la proposta en altres centres, facilitant així la seua posada en marxa.\nV Edició Premis ApS\n279 projectes procedents de totes les Comunitats Autònomes, de centres educatius públics i concertats i entitats socials, més de 32.000 alumnes, han participat en la convocatòria dels V Premis Aprenentatge Servei 2019. Destaquen entre els participants, els alumnes procedents dels col·legis de la Inspectoria María Auxiliadora que han presentat un total de 17 projectes.\nConvocats per l'editorial Edebé, la Xarxa Espanyola d'Aprenentatge- Servei i Eduque, els premis compten amb el suport de diverses empreses, entitats socials i institucions: Obra Social “La Caixa”, DKV Segurs, Fundació Princesa de Girona, CENEAM - Ministeri per a la Transició Ecològica, OEI Organització d'Estats Iberoamericans, Arci Nature, Fundació Ana Bella, Mullor S.A, Plena Inclusió, Torresco, Esemtia, Cooperativa Abacus i Ajuntament de Pamplona.\nL'aprenentatge-servei (ApS) és una manera d'aprendre fent un servei a la comunitat. Enfront d'una necessitat social, els xics i xiques emprenen una acció de servei a la comunitat que els ajuda a aplicar i consolidar aprenentatges en coneixements, habilitats, actituds, competències, despertant el seu talent i posant-lo a treballar per al bé comú.\nL'Escola d'Animació i Temps Lliure Recrea s'estrena amb cursos per a monitors i animadors juvenils\nEls joves de Cartagena tenen des d'ara una nova plataforma per a emprar el seu temps\nLa parròquia sant Antoni Abat posa la mirada en el futur\nCelebra la seva Assemblea Parroquial amb 140 participants\nLa Família Salesiana proposa un Advent diferent\nMaterials molt elaborats per a preparar aquest temps litúrgic\nBIKreando, un programa que acosta l'emprenedoria innovadora a l'educació\nPromogut pel Col·legi Salesià San José Artesà d'Elx\nBosco Global proposa viure una experiència de Voluntariat Internacional i Camp de Treball\nEn el Dia Internacional del Voluntariat anima a participar de les experiències d'estiu solidari i in ...\nL'‘Operación Potito’ prepara el seu 25è aniversari a Córdoba\nAquesta iniciativa recull en les dates nadalenques milers de mostres de solidaritat a ciutats com Có ...


Altes en IAE, IVA i Seguretat Social\nAlta en l’Impost d’Activitats Econòmiques (IAE)\nPer operar en el mercat i iniciar l’activitat empresarial, cal donar-se d’alta en aquest impost. Aquest pas es pot fer en el moment en què la societat s’inscriu al Registre, encara que no s’hagi rebut la resolució amb la qualificació i la inscripció.\nL’IAE és un impost que grava la realització d’activitats empresarials, professionals o artístiques. La seva quota pot ser municipal, provincial o estatal. La declaració d’alta es presenta a Hisenda o a l’Ajuntament que correspon amb aquell en què s’exercirà l’activitat. La declaració de l’alta s’ha de presentar coincidint amb l’inici de l’activitat.\nActualment, s’eximeix del pagament dels dos primers períodes impositius de l’IAE aquells que inicien la seva activitat. Així mateix, n’estan exemptes les cooperatives que tinguin un volum d’operacions inferiors a 1 milió d’euros anuals. A més, les cooperatives tenen una bonificació de fins al 95% de la quota després dels exercicis en què es gaudeix de l’exempció, com a conseqüència del que estableix la llei de règim fiscal 20/90.\nAlta en l’Impost sobre el Valor Afegit (IVA)\nL’IVA és un tribut de naturalesa indirecta que recau sobre el consum i grava les entregues de béns i les prestacions de serveis efectuades per empresaris i professionals. L’alta en aquest impost es tramita paral·lelament a l’alta de l’IAE.\nL’impost està regulat per diversos règims, les obligacions tributàries dels quals varien.\nÉs l’últim pas formal en la posada en marxa de la societat: els socis treballadors i, si escau, els socis de treball s’han de donar d’alta a la Seguretat Social.


Mandonguilles d´arrós | Recepta de cuina de Alícia Ribot i Sabaté - RECEPTES.CAT\nTipus de plat: Croquetes\narrós bullit del dia abans\nformatge ratllat o tonyina esmicolada o pernil picat o alls i julivert ben picolats, etc…\nPosarem aquest arrós fred dintre d'un bol i hi afegirem un o dos o tres ous lleugerament batuts. La quantitat d'ous va en relació a la quantitat d'arrós de que disposem; la massa ha de quedar lligada. Desprès hi afegirem el farcit que se'ns ocorri, pot ser tonyina esmicolada de llauna, o unes cullerades de formatge ratllat, o uns encenalls de pernil que prèviament haurem picat, o unes panses de Corint i un grapat de pinyons o, senzillament, alls i julivert picoladets. Quan tots els ingredients estiguin ben barrejats formarem boletes del tamany de mandonguilles, les passarem per farina i les fregirem amb oli abundant ben calent.\nLa finalitat d'aquesta recepta és la de donar-li sortida a aquell arrós bullit que ens ha sobrat i que sovint s'acaba desaprofitant. Encara que hagi quedat atapeït dintre de l'olla el resultat per fer-ne mandonguilles és excel.lent; proveu a fer-les i m'ho direu!!!\nRecepta arxivada a: Arrossos i pastes › Croquetes\nEnllaça aquesta recepta: Receptes.cat/recepta4386\nAlmodis de la Marca diu:\nMolt bé! Cal aprofitar el menjar amb imaginació. Molt ben fet!\nEl millor del cas és que queden boníssimes i, pels qui no saben que l´ingredient principal és l´arrós, sovint els hi costa endevinar-ho.\nTallarines amb mandonguilles\nSípia estofada amb mandonguilles\nMandonguilles amb cloïsses


Els microARN són evolutivament més antics del que pensàvem fins ara - NEWS ARCHIVE - Institut de Biologia Evolutiva - CSIC UPF (UPF)\nEls microARN són evolutivament més antics del que pensàvem fins ara - NEWS ARCHIVE\nMicroorganismes propers als animals també tenen microARN animal, segons un treball amb participació de l'Institut de Biologia Evolutiva (CSIC-UPF).\nMicroorganismes propers als animals també tenen microARN animal, segons un treball amb participació de l'Institut de Biologia Evolutiva (CSIC-UPF). Publicat a Current Biology, l'estudi revela que els microARN, petites seqüències que regulen l'activitat dels gens, no són exclusius dels animals. Diversos Ichtiosporea, microorganismes que viuen principalment en ambients marins, tenen microARN animal sense ser ells mateixos animals.\nFa temps que els científics persegueixen descobrir què va succeir en l'evolució perquè organismes unicel·lulars simples acabessin transformant-se en organismes pluricel·lulars més complexos, com els animals. Entre altres coses, busquen quins elements genètics van marcar la diferència obrint el camí cap a una major complexitat genètica i morfològica.\nUn d'aquests elements són els microARN, peces d'ARN molt petites que regulen l'activitat d'altres gens, silenciant-los o activant-los.\nTots els animals tenen microARN excepte els Ctenophora, organismes marins similars a meduses. Fins ara es pensava que els microARN, i els gens involucrats en la seva formació (entre ells, Pasha i Drosha) eren una innovació exclusiva dels animals perquè no havien estat detectats en els organismes unicel•lulars filogenèticament més propers a animals.\nIñaki Ruiz-Trillo, investigador ICREA a l'Institut de Biologia Evolutiva, centre mixt del CSIC i de la Universitat Pompeu Fabra, i coautor del treball, explica que fins ara es pensava que l'adquisició de microARN va ser clau per a l'origen i la evolució dels animals –“les plantes també en tenen, però són d'un altre tipus", aclareix.\n"De fet, estudis previs en els quals s'havien estudiat els coanoflagelats, organismes unicel·lulars propers als animals, van revelar que aquests organismes no tenen ni microARN ni els gens per produir-los".\nEn el treball que es publica aquesta setmana, els científics han realitzat una anàlisi genètica d'altres organismes unicel·lulars propers als animals, organismes com Capsaspora, una ameba que paràsita cargols, o els Ichthyosporea, un grup de protistes que viuen, sobretot, en ambients marins. Els resultats revelen que diferents espècies de Ichthyosporea tenen microARN de tipus animal, així com els gens que els processen.\nAixò vol dir que "l'ancestre unicel·lular dels animals ja era capaç de regular l'expressió d'alguns gens mitjançant microRNA, com fan els animals actuals", diu Ruiz-Trillo, que és també professor associat de la Universitat de Barcelona.\nUn dels microorganismes que tenen microARN animal sense ser ell mateix animal és Sphaeoforma Arctica. Com a curiositat, Ruiz-Trillo explica "que va ser aïllat de l'estómac d'un petit crustaci de l'Àrtic (Gammarus setosus), però ningú sap encara si es tracta d'un paràsit o si el crustaci s'ho havia menjat".\nEls resultats, encaixen amb troballes recents, en bona part realitzats pel mateix equip de Ruiz-Trillo. "En els últims anys hem vist que l'ancestre unicel·lular que va donar lloc als animals era genèticament força complex, tant en gens com en processos de regulació gènica i genòmica", explica l’investigador.\nArticle de referència: Brate et al., Unicellular Origin of the Animal MicroRNA Machinery, Current Biology (2018), https://doi.org/10.1016/j.cub.2018.08.018


Un petit xip dissenyat per l'ICFO, un gran pas per a la detecció precoç del càncer — Sala de Premsa - Universitat Politècnica de Catalunya (UPC)\nEsteu aquí: Inici > Més notícies > Un petit xip dissenyat per l'ICFO, un gran pas per a la detecció precoç del càncer\nUn petit xip dissenyat per l'ICFO, un gran pas per a la detecció precoç del càncer\nUn equip internacional d'investigadors, dirigits per l’Institut de Ciències Fotòniques (ICFO), ha desenvolupat una plataforma de lab-on-a-chip capaç de detectar marcadors de proteïnes de càncer en la sang utilitzant els últims avenços en plasmònica, microfluids, nano-fabricació i química de superfícies. El dispositiu té la capacitat de detectar concentracions molt baixes d'aquestes proteïnes marcadores de càncer en la sang, permetent el diagnòstic de la malaltia en una etapa precoç.\nAvui dia, la majoria dels càncers es detecten a nivell macroscòpic, quan el tumor està compost per milions de cèl·lules de càncer i la malaltia està començant a avançar cap a una fase més madura. Però, què passaria si poguéssim diagnosticar el càncer abans que estigués en una fase tan avançada, quan encara pugui afectar a unes poques cèl·lules localitzables? Seria com intentar apagar un incendi a casa quan només són algunes poques espurnes versus un incendi que ha pres i s'està disseminant a pas lleuger per diferents habitacions.\nUn equip internacional d'investigadors, dirigits per l’Institut de Ciències Fotòniques (ICFO) —institut universitari adscrit a la UPC— acaba d'anunciar el reeixit desenvolupament d'una plataforma de lab-on-a-chip capaç de detectar marcadors de proteïnes de càncer en la sang utilitzant els últims avenços en plasmònica, microfluids, nano-fabricació i química de superfícies. El dispositiu té la capacitat de detectar concentracions molt baixes d'aquestes proteïnes marcadores de càncer en la sang, permetent el diagnòstic de la malaltia en una etapa precoç. La detecció del càncer en les seves primeres etapes és indubtablement una clau per al diagnòstic i el tractament encertat d'aquesta malaltia.\nAquest nano-dispositiu mostra un gran potencial com una eina per als tractaments futurs de càncer, no només a causa de la seva fiabilitat, sensibilitat i baix cost, sinó també a causa de la seva fàcil portabilitat, el qual està previst millorar el diagnòstic eficaç i els procediments de tractament adequats, en llocs remots amb dificultats d'accés a hospitals i clíniques mèdiques.\nEncara que és extremadament compacte (només uns pocs centímetres quadrats), el dispositiu lab-on-a-chip alberga diversos sensors distribuïts en una xarxa de micro-canals de fluids, la qual cosa permet dur a terme múltiples anàlisis. A més, hi ha nano-partícules d'or implantades en la superfície del xip que es programen químicament amb un receptor d'anticòs de tal manera que són capaces d'atreure concretament als marcadors de proteïnes que circulen a la sang. Quan s'injecta una gota de sang en el xip, la sang circula a través dels micro-canals i si els marcadors de càncer hi estan presents, en passar pels micro-canals, aquests s'adhereixen a les nanopartícules, provocant canvis en el que es coneix com la "ressonància plasmònica". El dispositiu monitora aquests canvis, on la magnitud d'aquests canvis està directament relacionada amb la concentració/nombre de marcadors en la sang del pacient, proporcionant així una avaluació directa del risc per al pacient de desenvolupar un càncer.\nEl professor ICREA al ICFO i coordinador del projecte, Romain Quidant, remarca que "el més fascinant del descobriment que hem fet és que som capaços de detectar concentracions extremadament baixes d'aquesta proteïna en qüestió de minuts, la qual cosa fa aquest dispositiu una eina d'última generació, un instrument ultra-sensible i poderós que millorarà la detecció precoç i el seguiment del tractament de càncer". En 2009, el grup de recerca del professor Quidant al ICFO, juntament amb la col·laboració de diversos grups de oncòlegs, es va unir a l'esforç internacional dedicat a la detecció ultrasensible de marcadors de proteïnes situats en la superfície de cèl·lules cancerígenes i en sang perifèrica, el qual ha demostrat ser un clar indicador de l'aparició del càncer. En 2010, van obtenir, amb èxit, finançament per al projecte denominat SPEDOC (Surface Plasmon Early Detection of Circulating Heat Xoc Proteins and Tumor Cells) dins del 7è Programa Marc (FP7) de la Comissió Europea. L'esforç també es va veure impulsat pel generós suport de la Fundació Cellex Barcelona. Tal anunci és un resultat important d'aquest projecte.\nL'estudi ha estat finançat per la Fundació Cellex Barcelona i el projecte SPEDOC, finançat pel setè Programa Marc de la Comissió Europea.\nL’Institut de Ciències Fotòniques (ICFO) va ser creat el 2002 per la Generalitat de Catalunya i la Universitat Politècnica de Catalunya, com a centre de recerca d'excel·lència dedicat a l'estudi de les ciències i tecnologies de la llum, al més alt nivell internacional. El centre té una triple missió: recerca de frontera, formació de científics i tecnòlegs, i transferència de coneixement i tecnologia. Avui dia, és un dels centres de recerca mundial líders en la seva categoria, indicat pel rànquing Mapping Scientific Excellence.\nLa recerca al ICFO és de frontera i està orientada a programes dirigits a aplicacions de la llum en salut, ciències de la vida, energies renovables, tecnologies de la informació, seguretat i processos industrials, entre uns altres. El centre acull 300 investigadors i estudiants de doctorat que treballen en un edifici al Parc Mediterrani de la Tecnologia, a Castelldefels, a l'àrea metropolitana de Barcelona.\nEls investigadors del ICFO publiquen en les revistes més prestigioses de l'àmbit i col·laboren amb un ampli ventall d'empreses a nivell mundial. L'institut té un programa de transferència de tecnologia potent en el qual participen més de 30 indústries nacionals i internacionals. A més, ha creat 5 empreses spin- off fins ara. L'institut disposa del generós suport de la Fundació Cellex Barcelona, que brinda suport a diversos projectes de recerca de frontera i programes centrats en joves investigadors de gran talent.\nSrdjan S Acimovic , Maria Alejandra Ortega , Vanesa Sanz , Johann Berthelot , Jose Luis Garcia-Be , Jan Renger , Sebastian J. Maerkl , Mark Patrick Kreuzer , and Romain Quidant, LSPR Xip for Parallel, Rapid and Sensitive Detection of Cancer Markers in Serum, Nano Letters, DOI: 10.1021/ nl500574n\nRecerca desenvolupada pel grup dirigit per Romain Quidant


Etiqueta: Entorn saludable\nEsteve Saltó. Direcció general de planificaciço i recerca en salut, Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya.\nL’orientació d’entorns cap a la promoció de la salut, definida a la Carta d’Ottawa, és una de les estratègies a desenvolupar en una societat complexa i relacionada entre sí, on la salut ha de ser l’eix transversal de les polítiques públiques a nivell global, de país i de municipi. La transformació de l’entorn, la reducció de les desigualtats, la incorporació de la visió de gènere, l’organització del treball, entre altres, són responsabilitat de les persones i institucions a l’hora de prendre decisions per assolir comunitats saludables.\nEstà clar que existeixen elements clau per fer que un municipi s’encamini a ser un entorn promotor de la salut. Tothom sap que la salut dels homes i les dones depèn de factors externs al sistema sanitari, és a dir, que és impossible tenir bona salut sense accés a l’habitatge, a una alimentació equilibrada, sense entorns naturals i urbans saludables; sense polítiques públiques orientades a la salut.\nCardona Integral: la reorientació de l’entorn cap a la promoció de la salut\nLa promoció de la salut, tal com s’ha anat conceptualitzant al llarg dels anys i com ha estat definida a la Carta d’Ottawa per a la Promoció de la salut, posa èmfasi, entre altres estratègies, en la reorientació de l’entorn per a l’assoliment de la salut de la població.\nLa promoció de la salut en el treball; un cost afegit o una eina valuosa per a l’empresa\nSi no canvien les tendències, en un futur no massa llunyà, els treballadors seran més grans i tindran una pitjor salut a expenses de les malalties cròniques. Per les empreses, això significarà des d’una disminució del rendiment individual i de la productivitat a un augment de l’absentisme o del presentisme o, fins i tot, la pèrdua de treballadors valuosos per a la supervivència de l’organització. En aquest escenari, la promoció de la salut en el treball apareix com una de les possibles intervencions a posar en marxa per fer front a aquest repte.\nLa promoció de la salut en temps de crisi\nRepetidament es posa èmfasi en la importància de la promoció de la salut i des de diferents àmbits hem defensat que les actuacions impulsant conductes saludables, que millorin els hàbits d’alimentació, promoguin la pràctica de l’exercici físic de forma habitual, o configurin un espai físic saludable, eren essencials per a perllongar la vida amb un nivell acceptable de qualitat.


Projecte BattleQuizz: Junior femení (Sessió 4)\nPublicat 23 de juliol de 2020. 10.28 hores. -Webmaster-.\nDarrera de les preguntes del Projecte BattleQuizz amb Clara Diaz, (Basquet Maresme Boet Mataró), Jana Serrano (Femení Sant Adrià), Laia Fernandez (Gramenet BC) i Erika Aspajo (Femení Sant Adrià). Moltes gràcies a totes quatre!\nQuina decisió vas deixar de prendre respecte a el bàsquet o la vas prendre, i que et va canviar el panorama o t'ho hagués pogut canviar?.\nUna de les decisions més importants que he pres va ser abandonar un dels millors clubs d'Espanya, Femení Sant Adrià. He passat 10 anys en aquest i m'han aportat moltes coses bones i dolentes i per temes personals vaig decidir abandonar el club. Va ser dura prendre aquesta decisió, però aquesta decisió m'ha obert moltes portes i oportunitats. La veritat és que estic molt contenta de la decisió que vaig prendre.\nAquest any m'han ofert l'oportunitat d'anar a estudiar als Estats Units i he decidit posar per davant els meus estudis. La cursa que vull estudiar no és possible fer-la allà. Aposto pel bàsquet femení espanyol.\nHi ha una decisió que no vaig prendre quan era mini i passava a ser infantil que va ser no canviar d'equip. Sempre tindré la incertesa de què hauria passat si hagués fet el canvi.\nFaig un resum ràpid de la meva trajectòria perquè entengueu: des premini fins a infantil de segon any vaig jugar al Draft Gramenet de la meva ciutat. Després, el primer any sent cadet vaig fer el meu primer canvi a Barça CBS.\nTornant a del principi, sempre em quedarà el dubte de l'any de mini a infantil, ja que vaig tenir la possibilitat de formar part d'un dels millors equips d'Espanya però potser la meva infantesa i les amistats van fer que no aprofités aquesta oportunitat. Així i tot estic molt contenta perquè a causa d'aquesta decisió vaig poder jugar a Barça CBS, tenir d'entrenador a Mateo Rubio i jugar amb gent meravellosa.\nCrec que no hi ha cap decisió que no hagi pres, sempre ho he donat tot pel bàsquet. Cada oportunitat és única i cal aprofitar-la.\nPodria dir el fet de canviar d'equip, ja que jo jugava a la Gramenet i em vaig canviar al Femení Sant Adrià, club en el que porto 5 anys.\nPotser si no hagués decidit haver fet aquest canvi les coses haguessin estat diferents.\nCom vaig comentar anteriorment em va aconsellar deixar el bàsquet per la hiperlaxitud de les meves turmells. Aquesta decisió va ser dura per diversos motius. Primer que no estava en el millor moment de la meva temporada, cosa que en part em feia voler deixar el bàsquet. D'altra banda jo sempre he estat una persona amb una capacitat organitzativa molt alta però també molt poc conformista i sempre aspirant a més, per tant seguir fer primer de batxillerat sense bàsquet d'una banda sonava temptador per la quantitat de temps extra que tindria. D'altra banda no pensava que aquesta fos la solució i si anava a deixar el bàsquet volia que fos perquè no hi ha més opcions. L'entrenament següent a la meva lesió en el qual no podia fer res excepte observar, vaig pensar que en les ganes que tenia d'aixecar-me i poder fer l'exercici marcat amb les meves companyes, aquí vaig saber que no podia deixar-ho. Llavors em vaig posar a enfortir el turmell i em vaig esforçar per poder tornar a pista com més aviat bé recuperada. Això podria haver acabat amb la meva carrera en el bàsquet. Penso que si o hagués deixat m'hagués penedit moltíssim i notaria que em falta alguna cosa.


He madurat – Desarmats\nCuriós títol. Crec, però, que representa bé com em sent ara mateix. Formes de madurar hi ha moltes, a diferents aspectes de la nostra vida. No sempre som madurs en tot i, fins i tot, podríem acceptar que hi ha alguns camps als quals mai arribarem a madurar.\nDes que vaig tornar del Camí d’en Jordi… (ja sabeu, El Camino de Santiago), he pogut apreciar un canvi important en el meu cos i la meua ment. Fins ara, quan feia qualsevol esport, mai no he sabut fer un ús correcte de la meua força i resistència. Sempre m’ha passat que tractava de forçar la màquina en tot moment, de forma que la meua resistència es veia molt reduïda. La meua ment de seguida es cansava també, de forma que el resultat final era que qualsevol esport que requerira un correcte equilibri entre força i resistència “no era per a mi”.\nAl Camí vaig haver d’aprendre a no forçar la màquina, sinó a fer un correcte ús de la meua energia de forma que havia de fer-la servir de forma contínua i estable i mai forçar-me ja que si no, el resultat era que només pujant una costereta podia suposar haver de parar a descansar o haver d’esgotar la meua ment (ja sé que sona una mica estrany, però la meua ment també s’esgota).\nGràcies a això, he pogut comprovar que moltes rutes que abans m’eren impossibles de fer amb la bici: bé per cansanci físic o bé per mental, ara em resulten molt fàcils i, de fet, puc continuar i continuar sense parar.\nHe madurat perquè he pres consciència d’una part molt important del meu cos i la meua ment, una part relacionada amb l’equilibri.\n← Protestantisme i catolicisme als EUA (i l’analogia amb Linux/Windows)\nLa volta a Espanya ens ignora →\nUn pensament sobre “He madurat”\nFes ioga, encara et sentiràs millor :p\n25/08/2008 at 12:15\t Respon


El Cd'E Manresa marca en el descompte i té la salvació a tocar (1-0) | NacióManresa\nEl Cd'E Manresa marca en el descompte i té la salvació a tocar (1-0)\nLeandro ha marcat a l'Hermes en el minut 93\nJosé Antonio Sánchez, Manresa | 19/03/2017 a les 20:56h\nDos de dos. Sis de sis. El Cd'E Manresa ha aconseguit sumar dos triomfs consecutius i, malgrat que encara és en posició de descens, ara mateix la salvació la té a tocar. Només a un punt. I si algú vol agafar encara més embranzida per donar un salt d'alegria, una dada més: l'equip blanc-i-vermell és a només dos punts de la 10ª posició. Tot això després d'un partit que anava camí de finalitzar de la mateixa manera que va començar, amb un empat sense gols que no beneficiava ni a un ni a altre equip. Però la sort (sort amb moltes cometes) va somriure al darrer alè a un Manresa que aconseguia una agònica victòria en temps afegit gràcies a un gol de Leandro d'incalculable valor afegit, valga la redundància. El futbol ja comença a retornar-li al Manresa el que li deu.\nDurant tota la primera part va quedar palès sobre el terreny de joc que cap equip volia perdre. Hi va haver massa conservadorisme, encara que més obligat per la responsabilitat i la necessitat de punts que no pas quelcom volgut. I així, la primera part que es va viure sobre el verd del Congost va ser per adormir les ovelles i escampar badalls per la graderia. Poc ritme; sense continuïtat en el joc; sense arribades a les àrees i sense ocasions de gol. Excessiu centrecampisme, pocs xuts a porteria i tots ells massa previsibles. Tan sols un d'ells hi va tenir aparença de perill, quan als 4' Clop ho va provar des de fora de l'àrea, va tocar lleugerament en un defensa i Yanca va tenir que estirar-se a ran de terra per atrapar la pilota. Res més en uns primers 45 minuts en que la iniciativa va ser local i en que l'Hermes només va tirar alguna contra que no va fer ni pessigolles a Roman.\nA la segona part el Manresa va posar setge sobre la porteria de Yanca. Si més no, la mirada la va fixar a la porteria del gol nord de l'estadi, però es va estavellar una i altra vegada en les seves pròpies precipitacions i en l'entrellat defensiu d'un rival que a mida que passaven els minuts s'anava fent més i més petit. Els deixebles d'Albert García van convertir la segona part en un monòleg, però no trobaven la tecla que desarmés un rival que va acabar el partit, com ja va succeir al partit de la primera volta, penjat del travesser.\nMalgrat l'insultant domini manresà, tan sols hi van haver tres uis cantats a la grada de l'estadi. El primer va arribar als 73' després que Lucho botés una falta directa que va fregar el pal dret de la porteria defensada per Yanca. El segon, dos minuts més tard, quan Samy es va quedar tot sol davant la porteria rival, però el seu control va ser deficient i la pilota es va escapar per la línia de fons. Tot semblava dat i beneit malgrat que el Manresa insistia i tornava a insistir davant un rival trencat i que aprofitava qualsevol circumstància per perdre temps en benefici de traure un empat que, la veritat, en les seves circumstàncies, no li valia per res. Entràvem en temps afegit (l'àrbitre en va donar quatre). Minut 93, Samy s'endinsa fins la línia de fons i treu una passada de la mort que, entre una munió de jugadors d'un i altre equip, Leandro aprofita per canviar l'ui que es cridava a la grada i a la banqueta local per un goooooooooool!!! que feia esclatar tothom amb cor blanc-i-vermell.\nEl xiulet final de López Buendía certificava que, en efecte, aquest Sant Josep 2017 va ser un bon dia; un gran dia més aviat. I si em permeteu la llicència, a les dites populars del dia de Sant Josep podem afegir-hi una altra: “Per Sant Josep, pastisset, copa de cava i... tres puntets”. I cap a Llagostera amb alegria.\n1-0 (93'), Leandro\nSr. Carlos López Buendia, de la delegació del Vallès Occidental. Va estar auxiliat per Jordi Ortiz Torres i Víctor de la Iglesia Muñoz.\nEl Cd'E Manresa dona la baixa definitiva als jugadors Trulls i Chipi\nComencen els treballs de millora de l'accés a l'estadi de futbol del Congost


Contingut cortesia de : Memphis Archaeological and Geological Society\nEls granats són silicats que es troben en tots els colors menys el blau. Els cristalls es poden trobar encaixats i creixent en la superfície del gneis, micaesquists, eclogita, en roques metamórfiques calcáreas i dolomítiques, i amb freqüència en sorres. Els granats són rars en roques ígnies. Els granats s'utilitzen en agents que molen i que puleixen així com per a pedres precioses. Els granats Almandins són de color marró, vermell a violeta, o al negre. L'almandí també es coneix com carbuncle. L'almandí es pot trobar al Tyrol, Suècia, Urals, Sri Lanka, l'Índia, Escòcia, Noruega, Adirondacks, Califòrnia, Dakota del sud, Michigan i Alabama. Els granats Andradita són marrons, negres, verds, grocs o descolorits. També conegut com Demantoide, Melanita, i Topazolita, aquests granats es poden trobar a Fichtelgebirge, Baden, Suïssa, i Àustria. Els granats Grosularia són verds, groguencs, marró, vermell, o descolorits. Hessonita (pedra del cinnamin) és la varietat marró-verd. Leusogranate és descolorit, i Tsavolita és de color verd. Aquests granats es poden trobar en Hessen, Itàlia, el Sri Lanka, Asbestos (Canadà), Mèxic, Àfrica del sud, Maine, New Hampshire, Califòrnia, i Colorit. Els rubis del cap (Pirop) són de color vermells i es poden trobar a Sajonia, Àfrica del sud, Austràlia, Carolina del nord, Arizona, i New Mèxic. Els granats Espesartita són de color marró-groguenc, ataronjat o vermell. Poden ser trobats a Alemanya, Suècia, Madagascar, Sri Lanka, i Brasil. Els granats verds color maragda Uvarorita vénen de Finlàndia, de Rússia, d'Àfrica del sud, i de la Índia.\nLa varietat macrocristal·lina acolorida violeta de quars és l'Amatista. Les coloracions violeta més fortes ocorren en les terminacions dels cristalls. Els colors de l'Amatista poden descolorir-se. Calentar els cristalls pot produir tons grocs, marrons, verds, i descolorius. L'amatista es pot trobar al Brasil, Uruguai, l'Índia, Madagascar, Montana i Califòrnia.\nL'Aïguamarina és la varietat blava de beril. Sobretot apareix en forma de prismes allargats, aquests cristalls de beril es poden trobar encaixats i incrustats en venes de pegmatita de les roques de granit. Les localitzacions de l'Aïguamarina inclouen el Brasil, Nigèria, Austràlia, Birmània, l'Índia, i Sri Lanka.\nEls diamants es poden trobar com cristalls octaèdrics, dodecaèdrics o bicúbics encaixats. Els diamants transparents i fins es tallen per a pedres precioses. Solament un 20% de tots els diamants són convenients per a pedres precioses. La majoria s'utilitzen com diamants industrials (bort) per a perforar, tallar, i eines que molen. El valor d'un diamant és determinat per la seva puresa, color, tall, i pes. Els diamants ocorren en els vells respiradors volcànics, pipes o en deposits. Els productors més grans de diamants de gemma són Àfrica del sud, Rússia, Namíbia, i Austràlia. Els productors més grans de diamants industrials són Zaire, Rússia, i Àfrica del sud.\nLa maragda és la varietat verda de beril. Sobretot els prismes són llargs, aquests cristalls de beril es poden trobar en, o prop de, venes de pegmatita de les roques de granit. Les localitzacions per a la maragda inclouen Colòmbia, el Brasil, Zimbabwe, Àfrica del sud, i Àustria.\nLes perles són produïdes pels mol·luscs, principalment per les ostres i els musclos i més rarament pels caragols. Poden ser tan grans com ous de colom. Es construeixen a partir de carbonat de calci (en la forma d'aragonit) i d'una substància còrnia orgànica anomenada conchiolin. Les perles es poden trobar en el golf pérsic, costa meridional de la Índia, costa nort d'Austràlia, i la costa d'Amèrica central.\nEls rubis, la varietat vermella de corindó, ocorren en les roques plutoniques, pegmatites plutoniques i roques de carbonat com cristalls acolumnats encaixats, o de forma de barril tabular, curts. Els rubis es poden trobar a Birmània superior, Tailàndia, Sri Lanka, i Tanzània.\nEl Peridot o Crisolita és el terme usat pel comerç per a la varietat de la gemma d'oliví. En mineralogía, ambdós noms es refereixen a l'oliví. El peridot és de color verd groc, verd verd oliva, o marró-verd. El peridot es pot trobar en roques ígnies bàsiques, en serpentinita i com mineral derivat en sorres. El peridot es pot trobar en la illa volcànica Zebirget -- St. Juan (mar vermell), Mogok (Birmània superior), Queensland (Austràlia), el Brasil, Àfrica del sud, San Carlos (Arizona) i Hawaii.\nEls Safirs són tots els corindons de qualitat gemma excepte el vermell (rubis). Ocorren en les roques plutóniques, pegmatites plutoniques i el carbonat oscil·la com cristalls acolumnats, o de forma de barril tabular, curts encaixats. Els safirs es poden trobar en blau, groc (padparadscha), i descolorit ataronjats (leucosafir) a Austràlia, Birmània, Sri Lanka, i Tailàndia.\nL'Opal pertany al grup del quars. Hi ha tres varietats d'Opal: opal comú, opal preciós, i opal de foc vermell ataronjat. Una característica especial del opal preciós és el seu arc iris com iridiscències que canvien amb l'angle d'observació. Els Opals preciosos amb colors de llum o bàsics són opals blancs. Els opals preciosos amb colors de terra foscs són opals negres. Els opalos preciosos es poden trobar a Austràlia, el Brasil, Guatemala, Hondures, i Nevada. L'opal de foc no mostra cap iridiscència, és generalment lletòs, i solament rarament transparent. Els opals de foc es poden trobar a Mèxic, el Brasil, Guatemala, Hondures, i Austràlia occidental.\nEl Topazi apareix com cristalls prismàtics transparents, grocs, marrons, blaus i verds incrustats en roques ígnies. El Topaci es pot trobar en Sajonia, el Brasil, Sri Lanka, Birmània, Paquistán, Anglaterra, i Colorit.\nEls cristalls prismàtics blaus i verds blaus de color turquesa són molt rars. Es mostra com masses graníses en esquerdes de gres. Les localitzacions per a la turquesa són Iran, Rússia, Egipte, Anglaterra, i els Estats Units al sud-oest.\nL'informació d'aquesta página prové del manual de les roques, pedres precioses & dels minerals de Walter Schumann, 1993


L’Ajuntament col·labora en el Premi Rector Gabriel Ferraté per fer front als reptes socials | vinclesbcn\nQuè és VinclesBCN?\nBeneficis per a les persones usuàries\nConeix les apps\nGuia dels usuaris\nSol·licita el servei\nInici / Latest news\nL’Ajuntament col·labora en el Premi Rector Gabriel Ferraté per fer front als reptes socials\nJuntament amb la Universitat Politècnica de Catalunya i la Universitat Oberta de Catalunya es planteja el repte de d’aportar solucions tecnològiques contra la soledat.\nL’Ajuntament de Barcelona, la Universitat Politècnica de Catalunya · BarcelonaTech (UPC) i la Universitat Oberta de Catalunya (UOC) han establert una aliança institucional per combatre els problemes socials mitjançant la creació del Premi Rector Gabriel Ferraté. La primera edició, que s’engegarà el 30 d’octubre i acabarà el 10 de febrer, desafiarà les comunitats universitàries respectives a donar solucions al repte «Com pot ajudar la tecnologia les persones que se senten soles?». La iniciativa es reprèn enguany en format digital, després d’haver estat aturada el curs passat per l’esclat de la pandèmia.\nEls grups d’estudiants i graduats participants hauran de proposar solucions creatives i originals al repte dins d’una plataforma en línia i amb metodologies de la innovació oberta per tal d’analitzar les necessitats de les persones, definir el problema, cercar idees per solucionar-lo i prototipar la millor solució.\nFases del premi\nFase 1 (del 30 d’octubre al 7 de desembre): inscripcions i presentacions dels participants.\nFase 2: curs intensiu (bootcamp).\nFase 3: el professorat de les dues universitats farà de mentor dels projectes seleccionats.\nFase 4: lliurament del premi, dotat amb 2.000 euros.\nHomenatge al rector Gabriel Ferraté\nAmb aquest premi, les dues universitats reten homenatge a Gabriel Ferraté, que va ser rector de la UPC (1972-1976 i 1978-1994) i rector fundador de la UOC (1995-2005), coincidint amb la celebració del 50è. aniversari de la creació de la UPC i del 25è. aniversari de la creació de la UOC. L’equip guanyador del Premi Rector Gabriel Ferraté rebrà un premi en efectiu de 2.000 euros. També hi haurà dos equips finalistes. A més, el guanyador tindrà a la seva disposició, si vol fer realitat la solució guanyadora, la incubadora Hubbik de la UOC i l’espai Emprèn de la UPC.\nEspai web "Barcelona contra la Soledat"\nSERVEI D’ATENCIÓ DOMICILÀRIA


Les postals d'Irene Polo des del paradís d'Eivissa\nL'illa d'Eivissa és avui un dels destins turístics internacionals més coneguts i el seu nom s'associa sovint a platja, discoteques i luxe. Però no sempre va ser així, sinó que fins als anys seixanta del segle XX, les Pitiüses van ser un dels racons més aïllats i recòndits dels Països Catalans. Per això, als anys 30 va ser visitada per diversos periodistes catalans, atrets per una illa remota, on el temps semblava aturat. Com un jove Carles Sentís, que l'any 1933 descriuria a Mirador Eivissa com un món gairebé perfecte, o Irene Polo i Roig (1909-1942), visitant assídua de l'illa, que l'any 1935 va publicar al diari L'Instant unes delicioses postals d'Eivissa.\nLa periodista hi havia arribat segurament atreta pel que li havia explicat el seu amic i veí, el pintor Miquel Villà, que des de 1931 pintava els paisatges eivissencs. Quan arribava amb vaixell, "una mena de barraqueta flotant" a "setze duros una cambra individual" i un viatge de tretze hores de camí, Polo s'allotjava a Sant Antoni.\nL'atracció internacional de l'Eivissa dels anys 30\nPolo assegurava als seus lectors que calia guardar-se el secret d'aquella illa paradisíaca, "perquè la veu s'escampa que és un gust, i els cercadors d'ors i els cercadors de felicitat sempre estan disposats a organitzar caravanes devoradores". De fet, la periodista escrivia gairebé profèticament: "Els estrangers, vius com ells sols, han descobert Eivissa abans que nosaltres i s'hi instal·len a tota velocitat. Tant per tant, doncs, valdria més que els que s'hi instal·lin siguem nosaltres. Perquè, si no, a aquest pas, un dia ens trobarem que, per entrar a Eivissa, haurem de comprar un bitllet a una guixeta que haurà posat un alemany a l'illa...".\nI és que l'any 1932, l'escriptor i crític d'art francès Jean Selz va situar l'illa al mapa internacional. Selz i la seva dona Guyet van convertir la seva casa eivissenca a Dalt Vila en lloc de trobada de tropa de passavolants, com el filòsof Walter Benjamin, que s'acabà instal·lant a l'illa, l’escriptor Elliot Paul, el dadaista Raoul Hausmann, el pintor Paul-René Gauguin i l’escriptor Pierre Drieu la Rochelle. D'altres noms, com Albert Camus, Jacques Prévert, Rafael Alberti o els arquitectes Josep Lluís Sert o Germán Rodríguez Arias també visitarien Eivissa als anys 30.\nPolo s'havia de trobar com peix a l'aigua en aquella illa de costums ancestrals, on començaven a arribar dones independents i modernes com ella. Artistes com Mary Hoover Aiken, Frances Hodgkins, Maria Fers, Anna Maria Blaupot ten Cate, Lene Schneider-Kainer, Olga Sacharoff o Soledad Martínez o fotògrafes com Gisèle Freund o Florence Henri. En aquella Eivissa cosmopolita de dones alliberades, Polo va poder practicar el nudisme i va poder viure la seva sexualitat lliurement.\nUn paradís revestit de calç\nPolo descriu un paradís fet de cases de pedra i revestides de calç, figueres de moro, horts i pins, de gent senzilla i hospitalària que no s'havia estranyat ni dels mercaders dels faraons ni dels turistes més audaços, d'homes forts i dones boniques, on assegura que "la mandra es menja tothom. En compensació, la gent menja molt poc. Allà, l'únic important és el festeig: rondes, prometatges, maneig d'una curiosa pistola del país, que va amb pedra foguera; ballades i cantades, al compàs d'un tam-tam primitiu...".\nPerò la lúcida estiuejant no ocultava que en aquella "Illa Santa", al costat d'aquesta "gent tan pura" que duien arrapada la tradició ancestral, "hi trobeu la gent més desfeta del món: guillats, viciosos, malalts... Personatges de vides tèrboles, vinguts de tots els racons de la terra, que s'amaguen ací a somiar, a oblidar, a consiprar, i segons es diu, a espiar". No debades, Eivissa s'havia convertit en un efímer refugi de jueus alemanys, vigilats de prop pels seus compatriotes nazis.\nEn les seves visites a Eivissa, Polo conviu amb aquella estranya colònia "d'artistes, aristòcrates, ricatxos, polítics, escriptors de totes les nacionalitats" que es reuneixen als bars de nit, i fa tertúlia amb un milionari català que s'ha fet "una casa damunt d'una cala com una banyera", un pintor lleidatà il·lustre, un altre pintor, "que va anar a Eivissa per quinze dies i ja fa un any que no se n'ha mogut", un polític català d'esquerra i un publicista d'art.\nUn món que desapareixia per culpa del turisme\nLa periodista, però, sabia que aquella illa era a punt de desaparèixer: "Cada vegada que torneu a Eivissa la trobeu una mica canviada. Una miqueta només. Imperceptible per als parroquians de l'illa que només van a cercar-hi banys de mar i estiueig. Però tan dolorosa per als qui ens n'hem enamorat i cada vegada venim a contemplar-la. [...] Cada vegada que torneu a Eivissa hi trobeu més ciment armat gris i espès, en lloc de la calç blanca i alada. Més camins i automòbils, en lloc dels carros plens de verdor i pagesos. Més vestits de cretona, en lloc dels mirinyacs de faldilles negres i dels mocadors de serrells. Més permanents, que maten les grans trenes negres amb un llaç al capdavall, crescudes als clatells com una vara amb una flor a la punta".\nI afegia, sense esperança: "Tothom va oblidant aquesta roba meravellosa, i d'aquí a uns anys ja estarà completament oblidada. Cada cop hi més hotels i més bars, més cars cada dia. Més ràdios, més estrangers... [...] Com li ha passat a Mallorca, aviat el paisatge es quedarà sol entre les villas, els palaces, les carreteres i els rètols en anglès i alemany, colgats, a més a més, de literatura de prospecte de turisme".\nCom si fos un presagi, Irene Polo va escriure aquelles postals en el seu últim estiu a Eivissa, ja que no va tornar mai més a l'illa. L'estiu de 1936 es va embarcar amb la companyia de Margarida Xirgu cap a Amèrica, on els va sorprendre una Guerra Civil que l'impediria tornar al país. Es va llevar la vida l'any 1942, a Buenos Aires, poques setmanes després que ho fessin els Zweig a Petròpolis. Tenia només 32 anys.\nPostals d'estiueig Arsèguel, el refugi pirinenc de Montserrat Roig Joan Safont Plumed\nPostals d'estiueig Mercè Rodoreda i els misteris de Coll de Nargó Joan Safont Plumed


Relat "El mareig de l'escàndol"\nInici > detall del relat: El mareig de l'escàndol\nEl mareig de l'escàndol\nUn relat de: s\nTot acaba en una nit d'estiu -d'aquelles que hom recorda a ple hivern-, vora el mar i les palmeres; d'aquelles en què un s'hi troba tan còmode que no és capaç d'adonar-se del privilegi que està vivint.\nNo. Les onades del mar ressonen dins del cap i dins de l'ànima, i la purifiquen, perquè en el fons -bé, no tan en el fons- està trista... Hi noto la sal guarint-me dintre meu igual que em guareix la ferida del genoll.\nL'infinit al davant; aquell 8 tombat incomprensible visible en l'horitzó que va enfosquint-se a mida que el sol es pon. La sorra deserta i trista, com jo, oblidada de les gents que no fa massa hi han deixat les empremptes del seu cos.\nI jo, jo, sempre jo, plantat davant la blava immensitat que es mou sense parar, que ve i va, i hi torna, i no para. El misteri de la vida, el mar impassible davant la finitud dels qui el contemplen, dels qui es capfiquen pensant tristament sobre l'immutabilitat de les coses i el moviment de les coses i la mare que els va parir, perquè no troben resposta a l'escàndol de l'existència.\nQuan el meu cos quedi immòbil (perquè els he vist, cossos així, i sé que algun dia algú contemplarà el meu), tu continuaràs aquí, bategant l'escuma. Llavors, algú altre, potser algú d'aquells que em mirava envoltat de rams de flors i de pregàries que mai seran descobertes, et mirarà a tu amb els peus remullats enfonsats a la sorra, amb la sal guarint-li les ferides de la pell i de l'ànima, plorant per dintre mentre es pregunta què fer amb la poca vida que li queda, si no és que ja l'ha perdut tota.\nI després de la coïssor vindrà la cicatriu i després de les llàgrimes la quietud, quan la remor sota el cel fosc el convenci -encara que ell, com el nen que jura que mai s'enamorarà, asseguri que d'això no el podrà convèncer mai ningú- que, quan el seu cos reposi sota terra, oblidat de les onades, ell cantarà per sempre i li donarà les gràcies al mar per aquella nit en què li va guarir la ferida del taló i el taló de l'esperit.\nSí. Perquè tot tornarà a començar en aquella nit d'estiu, vora el mar i les palmeres.\nL'escàndol del mareig[Ofensiu]\nizaak | 16-02-2009\nEl teu relat és una amnea, com quan agafes aire per, tot seguit, submergir-te fins el fons del mar per veure un corall de més a prop, tornar a pujar ràpidament, i respirar per fi.\nSóc jo... (espero que m'entenguis)\nLa belleta Maria\nPrimer relat de l'avi Baldiri


ENTRE FUSES I SEMIFUSES: de juny 2017\nPublicat per ester a 5:59 Cap comentari:\nDANSA DELS ARQUETS (2n)d\nA classe de música hem aprés a ballar la "Dansa dels Arquets", aquesta es ballada per xiquets a la processó de Corpus de Valencia. Ens ha agradat moltíssim i pensem que ho hem fet molt bé! Ací vos deixem els videos!!Bon estiu!!\nPublicat per ester a 5:57 Cap comentari:\nJOTA D'ALFARB (4t)\nA classe de música hem aprés a ballar la "Jota d'Alfarb", que és un poble de la comarca de la ribera el qual tenim prop. Aquesta jota consta de 4 passades, i ens ha agradat moltíssim. A més hem aprés què és una Rondalla! Ací teniu els videos per a que pugau vore el bé que ballem!!\nPublicat per ester a 5:53 Cap comentari:\nA classe de música hem aprés a ballar la "Dansa de la magrana", aquesta es ballada a la processó del Corpus de Valencia que es va realitzar el passat 16 de juny. En aquesta dansa hem d'estar molt atents per a fer la trena bé i desfer-la, si hi ha algun despistat no ho aconseguim!! Ho haurem aconseguit??? Ací els videos per a que ho comproves! Bon Estiu!!!\nCom cada any al mes de maig treballem les danses del corpus, aquest any ens hem ensenyat la dansa de les "Vetes de Sueca", aquesta representa l'ofici de teixir, es balla amb unes cintes en les quals hem de fer i desfer una trena, és molt divertida! Ací vos deixem la mostra! Bon estiu!!\nPublicat per ester a 5:44 Cap comentari:\nDANSA DELS TURCS I JOTA D'ALFARB (3r)\nCom ja sabeu a les classes de 3r treballarem per a la trobada musical la Dansa dels turcs en 3r A i la jota d'alfarb en 3r B. Aleshores aquest mes hem treballat la dansa que li faltava a cada classe,ací vos deixem tots els videos per a que pugar gaudir d'aquestes danses!! Bon estiu!!!!\nPublicat per ester a 4:48 Cap comentari:\nDANSA DELS ARQUETS (2n)d A classe de música hem ap...\nJOTA D'ALFARB (4t) A classe de música hem aprés a ...\nDANSA DE LA MAGRANA (5é) A classe de música hem ap...\nDANSA DE LES VETES DE SUECA (6é) Com cada any al m...\nDANSA DELS TURCS I JOTA D'ALFARB (3r) Com ja sab...


LECTURES DE LA MISSA: DIVENDRES DE LA SETMANA XVII DURANT L'ANY / II\nEn aquell temps, Jesús arribà a Natzaret, el seu poble, i ensenyava la gent en la sinagoga del poble. Ells se n'estranyaven i deien: «D'on li venen aquesta saviesa i el poder de fer miracles? No és el fill del fuster? La seva mare, no és aquella que es diu Maria? Els seus germans, no es diuen Jaume, Josep, Simó i Judes? I les seves germanes, no viuen totes entre nosaltres? D'on li ve tot això?» I se n'escandalitzaven. Jesús els digué: «Els profetes només són mal rebuts al seu poble i entre els de casa seva». I no hi va fer gaires miracles, perquè no creien en ell.


Acord de col·laboració [ED]BUILDING – KIDNELIS – a la premsa\nAcord de col·laboració [ED]BUILDING – KIDNELIS\njornadaedbuilding 13 de Setembre de 2017 13 de Setembre de 2017 General\nDesprés de dos anys de festeig, dues entitats educatives del Vallès Occidental signem un acord de col·laboració per facilitar la tasca de pares, mares i educadors. Aquesta línia de treball que tot just encetem, ve a donar cobertura a una mancança en tots els jocs i joguines educatius que es comercialitzen. Si bé aquests productes han de passar per estrictes auditories de laboratoris en relació a la seguretat dels materials de fabricació, cap ens extern no garanteix la qualitat pedagògica i el compliment dels objectius educatius que prometen els seus fabricants a la seva publicitat.\nResultat d’això, l’associació santcugatenca Edbuilding esdevé des d’ara l’entitat que, a través del seu Segell de Qualitat Pedagògica, avaluarà i garantirà el valor pedagògic dels productes educatius de la marca sabadellenca Kidnelis.\nL’equip avaluador estarà format per una direcció pedagògica i un grup multidisciplinar d’experts en educació. El producte haurà de complir amb un estricte codi ètic i sotmetre’s a un rigorós examen dels paràmetres d’avaluació. Superar amb èxit aquests requisits, suposarà que el joc mostri un segell visible al consumidor que li inspirarà confiança i seguretat a l’hora d’adquirir-lo.\nPer tal d’afinar al màxim els paràmetres d’avaluació, s’ha realitzat un estudi entre 125 persones (mares, pares i docents) per conèixer quins aspectes valoren més a l’hora de comprar un joc educatiu.\nEls paràmetres a validar dependran de la funció educativa que pretengui el producte, i el codi ètic conté principis bàsics com:\nHonestedat i Transparència en els processos i en tota la gestió.\nRigor i compromís.\nEspecial atenció a les necessitats educatives dels infants.\nProtecció del Medi Ambient minimitzant-ne l’impacte.\nFoment de la igualtat entre gèneres.\nFoment de l’economia social i de proximitat.\nPromoció de l’ocupació amb enfoc social.\nAdequació als Drets Humans i als Objectius de Desenvolupament Sostenible.\nEdbuilding és una jove plataforma independent d’experts en educació, no adscrita a cap doctrina, i oberta a totes les propostes pedagògiques. Forma part de les principals xarxes d’innovació pedagògica del país. Organitza formacions a famílies, mestres, infants i joves. Els seus eixos de treball giren entorn a la innovació, la investigació i el suport a tots els infants, joves i els seus agents educatius.\nKidnelis neix el 2013 amb la intenció de dedicar-se a la fabricació i distribució de jocs educatius per infants en edat escolar. Els seus productes estan manipulats i acabats per persones del tercer sector social. Kidnelis és una marca enregistrada creada per un grup de professionals de trajectòria multidisciplinar amb l’objectiu de crear i produir jocs educatius per infants en edat escolar.\nEl primer producte de la firma a avaluar serà Biznelis, un joc per fomentar l’emprenedoria entre els joves del qual són co-propietaris i co-creadors Kidnelis i la UAB.\nAnterior Elcugatenc | Moviment de Renovació Pedagògica de Sant Cugat\nSegüent INED21 | LA CONFIANZA entre PADRES Y MAESTROS | Anna Ramis


Soft Machine - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl grup Soft Machine als voltants de 1970\n1966 , Canterbury, Anglaterra, Regne Unit\nCaravan, Syd Barrett, Matching Mole, The Police, Nucleus, Gong\nRock psicodèlic, Rock progressiu, Fusió\nRoy Babbington (1973–1976)\n1.1 Els inicis: psicodèlia i jazz-fusió\n1.2 Sortida de Wyatt i Dean\n1.3 Reformacions i darrers treballs\nEls inicis: psicodèlia i jazz-fusió[modifica]\nSoft Machine fou format el 1966 per Robert Wyatt (bateria i vocalista), Kevin Ayers (baixista, guitarrista i vocalista), Daevid Allen (guitarrista) i Mike Ratledge (teclista). Al principi s'hi afegí també el guitarrista americà Larry Nowlin. Alguns d'aquests músics havien tocat anteriorment al Daevid Allen Trio, a més de ser membres fundadors del grup Wilde Flowers, les posteriors reformacions del qual inclourien futurs membres del grup Caravan, una altra banda mítica de l'escena de Canterbury.\nSoft Machine, en els seus inicis, es movia en l'underground britànic, arribant a ser un dels grups fonamentals del moviment contracultural dels darrers 60 al Regne Unit, juntament amb Pink Floyd. El primer single del grup va anomenar-se Love Makes Sweet Music. També foren enregistrades diversos temes de sessió que no veurien la llum fins anys més tard. El concert més important d'aquesta època fou el que oferí la banda a Saint-Tropez. Poc després, Daevid Allen s'establí a París, separant-se de Soft Machine. Allà formà el grup Gong.\nSoft Machine, ara ja com a trio, intervingué en la gira nord-americana de Jimi Hendrix de 1968. Durant aquesta gira, el grup va enregistrar el seu primer àlbum a Nova York, anomenat simplement The Soft Machine. La influència que el grup va adquirir gràcies a aquesta col·laboració amb Hendrix va permetre'ls de realitzar una gira pròpia pels EUA, junt al guitarrista Andy Summers, del grup The Police.\nEl 1969, Hugh Hopper es va afegir a la formació de Soft Machine com a baixista. El grup va enregistrar el seu segon àlbum, Volume Two. D'ara endavant, la majoria dels àlbums d'estudi de Soft Machine aniran numerats, ja sigui mitjançant ordinals o cardinals. El 1970, el grup va tornar a reformar-se, prescindint de Kevin Ayers i incorporant el saxofonista Elton Dean. La intenció era orientar els seus treballs cap al vessant del jazz-fusió afegint-hi sempre una intensa atmosfera experimental. El resultat foren els àlbums Third, publicat el 1970, i Fourth, publicat el 1971. En els dos intervingueren altres músics convidats, com ara Jimmy Hastings, Nick Evans o Rab Spall.\nEls dos treballs foren àmpliament aclamats per públic i crítica (especialment Third). Soft Machine va convertir-se en un grup de culte arreu d'Europa.\nSortida de Wyatt i Dean[modifica]\nMalgrat l'èxit, aviat aparegueren diferències entre Wyatt i la resta de membres del grup, que culminaren amb la marxa de Wyatt, qui formà el 1971 el grup Matching Mole (el nom és el resultat de traduir soft machine al francès: la machine molle). Fou substituït pel bateria australià Phil Howard, que va intervenir només en l'enregistrament de Fifth (1972), després del qual abandonà el grup. Uns mesos més tard, el mateix Elton Dean abandonà Soft Machine, per diferències musicals amb la resta de membres. Howard fou substituït per John Marshall a la bateria, mentre que el lloc del saxofonista no es va cobrir.\nReformacions i darrers treballs[modifica]\nPer a l'enregistrament de l'àlbum Six (1973), el teclista Karl Jenkins es va afegir a la formació de Soft Machine. Jenkins i Marshall havien estat fundadors del grup de jazz-rock Nucleus. Això va resultar en un enfocament clar de Soft Machine envers aquest estil, abandonant els plantejaments psicodèlics i experimentals dels primers àlbums. Després de l'enregistrament de Six, Hugh Hopper (baixista) abandonà el grup i fou reemplaçat per Roy Babbington, també fundador de Nucleus. Babbington ja havia tocat amb Soft Machine als àlbums Fourth i Fifth com a músic convidat. Soft Machine quedava conformat ara com un quartet compost per Babbington, Jenkins, Marshall i Ratledge (l'únic membre fundador).\nAmb aquesta formació, s'enregistraren els següents tres àlbums d'estudi del grup. Seven va aparèixer el mateix any 1973. Fou enregistrat sense la intervenció de cap altre músic addicional. Posteriorment aparegué Bundles (1975), que mostrava una deriva completa de Soft Machine cap a la fusió, amb l'addició del guitarrista Allan Holdsworth, fet que provocà reminiscències a l'estil de la Mahavishnu Orchestra (fundada per John McLaughlin) en el nou àlbum d'estudi de Soft Machine. En cap dels treballs anteriors de Soft Machine no havien aparegut guitarres solistes. El darrer àlbum d'estudi fou Softs, de 1976, on Holdsworth fou substituït per John Etheridge. Mike Ratledge no va aparèixer durant les primeres sessions d'enregistrament del nou àlbum. Durant aquest últim període, Soft Machine es rodejà d'altres músics com ara Steve Cook (baixista), Alan Wakeman (saxofonista) o Ric Sanders (violinista).\nAquests músics, amb els últims membres del grup, enregistraren diferent material agrupat sota l'irònic títol Alive and Well. El 1978, el grup es va desfer definitivament, però el seu nom encara fou usat en l'enregistrament i posterior publicació, el 1981, de l'àlbum Land of Cockayne (obra del músic de free-jazz Jack Bruce juntament amb altres músics de jazz, entre ells un ex-component de Soft Machine: Allan Holdsworth). Tres anys més tard, el nom de Soft Machine va tornar a aparèixer en una sèrie de concerts a Londres, on van intervenir, entre d'altres, Karl Jenkins i John Marshall (ex-membres del grup) i Dave MacRae (teclista ex-membre de Matching Mole).\nDes del 1988, han aparegut molts enregistraments en directe de Soft Machine remasteritzats en format CD. Alguns dels antics membres han publicat també nous treballs plegats, sota noms com ara Soft Works o Soft Machine Legacy (n'és un exemple Live in Zaandam, de 2005). Elton Dean, membre de Soft Machine Legacy, va morir el febrer de 2006, però això no ha impedit la continuació del grup-tribut (que incorporà Theo Travis, membre de Gong).\nEl setembre de 2005 aparegué una àmplia biografia del grup, anomenada Soft Machine: Out-Bloody-Rageous i escrita per Graham Bennett. L'any següent va guanyar un premi atorgat per l'Association for Recorded Sound Collections.\nThe Soft Machine (ABC Probe, 1968)\nVolume Two (ABC Probe, 1969)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Soft Machine\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Soft_Machine&oldid=24708668»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 ago 2020 a les 19:36.


Paidos - Collserola: Serveis Menjador Normativa 2021-22\nL’AMPA de l’escola Collserola és la responsable de la contractació del Servei de menjador. El seguiment i control de l’activitat es fa a través d’una comissió mixta Escola –AMPA, amb la supervisió del Consell Escolar. Tanmateix, aquest últim, és l’òrgan responsable d’aprovar-ne les normes de funcionament (Reglament de Règim Intern).\nDurant el curs 2019-20, Paidos es l’encarregat d’organitzar i gestionar el servei.\nSortides de l’escola en horari de migdia\nDe 13 a 15h. per incidències puntuals en què les famílies necessiteu venir a buscar als vostre fills/es, cal notificar-ho al servei de menjador via nota, mail o trucada indicant el nom el nen/a el curs i l’horari de sortida.\nPer sortir de l’escola en el temps del migdia, cal que vingui el pare la mare o persona autoritzada a recollir-lo. Mai poden sortir sols.\nDins d’aquest horari sempre heu d’utilitzar la porta que dona a l’edifici del menjador i cuina, carrer Abat Biure 44.\nDietes i malalties\nEn cas que el vostre fill/a necessiti que li facin menjar de dieta, cal notificar-ho pels canals habituals amb límit fins les 9.30h del mateix dia que requereixi l’àpat especial. En cas contrari, no garantir que li pugem elaborar el menú en particular.\nTotes les dietes s’apliquen durant dos dies seguits.\nEn el cas de les dietes cròniques, cal adjuntar un informe mèdic, signat pel metge, on hi figura el tipus de malaltia i el protocol de la dieta que hem d’aplicar.\nAl•lèrgies i malalties: imprescindible aportar l’informe mèdic de l’especialista que especifiqui el tipus de malaltia i el tractament a seguir.\nNo ens és permès administrar cap tipus medicament durant el temps del migdia. En el cas que el nen/a requereixi seguir un tractament farmacològic, necessitem l’informe mèdic i l’autorització de l’escola per poder donar medicaments.\nCost anual: 1166,68€. Repartits en quotes que queden distribuides de la següent manera:\nOctubre a maig: 125,20€\nEls usuaris fixos ho són obligatòriament de setembre a juny (ambdós inclosos).\nEs cobrarà, preferentment, per domiciliació bancària dins els primers 5 dies de cada mes. També hi ha l’opció de pagar amb targeta al despatx del menjador entre l’1 i el 5 de cada mes.\nDescompte per malatia (inclòs Covid o confinament de 10 dies): En el cas de malaltia perllongada de més d’una setmana (5 dies), es farà un descompte de la part proporcional del cost de la matèria primera del menú diari (no del servei) des del primer dia d’absència. Aquest descompte s’aplicarà al rebut del mes següent, sempre que s’hagi comunicat l’absència.En el cas de ser alumne/a amb ajut social o beca de menjador, el descompte ja queda compensat amb la beca que es rep de l’Ajuntament. Per tant, en aquest cas no s’aplicarà al rebut de la família.\nEn cas de tancament centre escolar per COVID: En cas de confinament i tancament del centre escolar, s’estableix una quota de manteniment del menjador de 30€.\nLes famílies nombroses amb tots els fills/es inscrits al servei de menjador tenen un descompte del 15% de la quota del 3r fill/a i successius sempre i quan assisteixin al menjador de dilluns a divendres.\nLes incorporacions durant el curs tindran una quota recalculada en funció dels preus establerts pels alumnes fixos.\nSi s’acumula una quota sense pagar, no es podrà seguir fent ús del servei de menjador fins que no s’aboni la quantitat corresponent.\nMenú i programacions del lleure: cada mes rebreu aquesta informació per email i, a més, la podreu consultar en aquest mateix web.\nAtenció a les famílies: Dilluns a divendres: 9h a 10h (matins)\nMenjador: Laura Blasco\nExtraescolars: Jana de la Cruz\nComunicat inici d'activitats extraescolars Collserola\nCalendari Futbol Aleví Grup B\nCalendari Futbol Benjamí Grup B


ERC i Bildu emplaçaran aquest dimecres el Govern central a pronunciar-se sobre la regularització fiscal de l'emèrit\nPublicat 07/03/2021 13:31CET\nEls grups parlamentaris d'Esquerra Republicana (ERC) i Bildu reptaran aquest dimecres el Govern espanyol a pronunciar-se al Ple del Congrés sobre les dues regularitzacions fiscals que ha efectuat el rei Joan Carles aquest darrer trimestre.\nSi el passat mes de desembre, Joan Carles I va abonar a l'Agència Tributària més de 675.000 euros corresponents a un deute tributari del 2016 al 2018, la setmana passada va pagar 4,4 milions d'euros més, tot des dels Emirats Àrabs Units, on resideix des de l'agost, i quan se l'està investigant per diferents causes.\nTOTS ELS CONTRIBUENTS SÓN IGUALS?\n"Tots els contribuents són iguals davant l'Agència Tributària?", resa la pregunta genèrica que el diputat de la coalició abertzale Jon Iñarritu pretén dirigir a la ministra d'Hisenda, María Jesús Montero,.\nAmb aquesta pregunta Bildu pretén sortejar el rebuig de la Mesa del Congrés a la petició de compareixença que, amb ERC, Junts, PDeCAT, la CUP i el BNG, tenia registrada perquè Montero expliqués en comissió el paper que jugava Hisenda en els pagaments de l'emèrit a l'Agència Tributària.\nEls representants del PSOE, el PP i Vox a la Mesa no van admetre a tràmit aquesta sol·licitud seguint el criteri dels lletrats de la Cambra, que recorden que l'article 95 de la llei general tributària impedeix fer públiques dades fiscals privades.\nDel seu costat, a ERC la diputada Carolina Telechea vol formular una altra pregunta, també sense citar el rei emèrit, perquè el Govern central detalli "quantes regularitzacions extraordinàries de més d'un milió d'euros ha comptabilitzat l'últim any".\nMontero va negar aquesta setmana que hi hagués passivitat a Hisenda en relació amb les regularitzacions que ha presentat el rei emèrit i va advertir que aquestes "no acaben cap procés", sinó que l'Agència Tributària actuarà com amb qualsevol contribuent i comprovarà si la regularització que ha presentat Joan Carles és "completa i veraç".\nDEMANEN TAMBÉ LA COMPAREIXENÇA DEL REI I SÁNCHEZ\nDijous passat, ERC i Bildu, al costat d'unes altres forces independentistes com Junts, el PDeCAT i la CUP, així com Més País, Compromís i el BNG, van registrar al Congrés peticions de compareixença del rei Felip VI i del president, Pedro Sánchez, per explicar les polèmiques que ha protagonitzat Joan Carles I amb les seves regularitzacions i les infantes Elena i Cristina per les vacunes als Emirats Àrabs Units.\nDos dies abans, aquests partits, als quals s'hi va sumar el PNB, van tornar a plantejar la creació d'una comissió d'investigació al Congrés, a causa de la segona regularització de Joan Carles de Borbó. Aquest divendres, Unides Podem va registrar una de nova, que subscriuen també ERC, el PNB, Junts, el PDeCat, Bildu, el BNG i Més País.\nEn la seva iniciativa, els de Pablo Iglesias reclamen que la Cambra investigui les presumptes irregularitats i possibles delictes fiscals que hagi comès l'emèrit en relació amb la contractació i l'abonament a càrrec de la Fundació Zagatka, que dirigeix el seu cosí Álvaro de Orleans, de vols privats posteriors a la seva abdicació. Totes dues sol·licituds, no obstant això, fracassaran previsiblement aquest dimarts amb un nou rebuig de la Mesa del Congrés.


Boerderijcamping Plantlust Veere Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nzanddijkseweg 9, Veere, Veere, Països Baixos, 4351 SH - Veure al mapa\nMés informació sobre Boerderijcamping Plantlust\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Veere, no busqui més enllà de Boerderijcamping Plantlust. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Boerderijcamping Plantlust és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes.\nL'ambient de Boerderijcamping Plantlust es reflexa en cada habitació. calefacció, insonorització, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera, plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Boerderijcamping Plantlust és una elecció inteligents per a viatgers a Veere, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nTots els tipus de viatgers (27) Parelles (1) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (18) Famílies amb infants grans (2) Grups (4)


На этих сайтах вы можете найти другие типы жилья , мероприятий или маршрутов, которые могут быть интересны Вам\nAlbergs i torres: cases i albergs fortificats.\nCases rurals a Sant Quirze, Santa Maria de Besora.\nCastillo para Bodas Barcelona\nCatering Lleida: Restaurants i càterings per celebracions a Lleida\nCases rurals per Bodes\nCases Rurals al Pirineu\nCases rurals amb torreta: Allotjaments rurals fortificades\nHiking Pyrenees: Rutes guiades de Senderisme per els Pirineus\nHolliday Spain Villas\nLloguer d'espais: sales i espais per celebracions formació y esport.\nCases i masies amb bosc\nMas del Castell: Masies i cases rurals a prop d'un castell\nMasia Rural: Llistat de cases i masies rurals\nCongost de Montrebei: itineraris, activitats i allotjaments\nCases rurals al Montseny\nMontsonís: Poble amb encant\nMasies i cases rurals Solsona\nWeb de cases rurals a la muntanya\nWeb de Natura en Familia: Allotjament i activitats.\nOcells de LLeida: fotografia i avistament\nCases rurals a la platja\nWeb de Rutes dels Castells\nWeb de rutes gastronòmiques\nCases rurals a Cànoves i Samalús\nTurisme religiós: Activitats i visites guiades al nostre patrimoni religiós.\nCases rurals amb pistes de tenis i pàdel\nTurisme rural familiar: activitats i allotjaments


Gandia acollirà del 26 al 30 de juny el V Desafío Gandia Sports Cup | Socialistes / Socialistas de Gandia. PSPV-PSOE\nHomeNotíciesGandia acollirà del 26 al 30 de juny el V Desafío Gandia Sports Cup\nGandia acollirà del 26 fins al 30 de juny el V Desafío Gandia Sports Cup. Així ho han presentat a roda de premsa la regidora d’Esports, Lydia Morant, i Álex Pla, representant de l’empresa organitzadora AC Sports.\nUn total de 52 equips, 10 més que a l’última edició, competiran en este torneig on, després de 140 partits, hi haurà un guanyador. “Que la xifra de clubs siga major any rere any és una mostra de consolidació d’esta iniciativa”, ha destacat la regidora socialista. A banda, ha afegit que “el Departament de Turisme ha col·laborat juntament amb el d’Esports per a l’organització de l’esdeveniment, una mostra més de la sinergia que hi ha entre els dos”.\nS’espera que la xifra de pernoctacions diària arribe a les 1.000 persones, entre jugadors, cos tècnic, familiars i acompanyants. “És un torneig totalment lúdic amb l’objectiu de captar la major quantitat de gent per tal que practiquen esport i puguen gaudir de la ciutat”, ha destacat Pla.\nHi haurà tres seus: els camps de Roís de Corella, el Fort-Llopis del Grau i el Guillermo Olagüe i el seu camp B. En este últim és on es presentarà el torneig el diumenge 26 a les 21.30 hores, amb l’acompanyament d’una batucada i un espectacle de focs artificials. Les finals se celebraran durant la matinada del dijous 30 de juny. Com a novetat, l’entrada enguany serà gratuïta.


Ajornats els actes de les III Jornades de Memòria de Ripollet -Cultura- 02/11/2020\nLes darreres mesures contra la COVID-19, amb el tancament d'equipaments culturals, han fet prendre aquesta decisió. Només es manté una xerrada online per a professorat d'instituts, per a presentar el projecte educatiu relacionat amb la memòria històrica.\nEn el marc dels programes municipals de memòria 'Memòria=Dignitat' de l'Ajuntament de Ripollet, avui dilluns, 2 de novembre, estava previst iniciar el programa d'actes de les III Jornades de Memòria de Ripollet. Tot i que ja s'havia reduït el programa inicial, la posada en marxa de les noves mesures contra la COVID-19, el passat divendres 30 d'octubre, amb el tancament d'equipaments com el Teatre Auditori o el Centre Cultural i la impossibilitat de fer actes públics, ha provocat l'ajornament del gruix del programa. La Regidoria de Memòria Històrica treballa ara per reprogramar els actes, si la situació epidemiològica ho permet, pel mes de gener, coincidint amb el Dia Internacional de Commemoració de l'Holocaust.\nEl programa estava previst desenvolupar-se del 2 al 14 de novembre i comptava amb més d'una dotzena d'actes, com ara xerrades, exposicions, cinema, presentació d'un llibre i l'acte final de col·locació de les Stolpersteine, en homenatge als cinc ripolletencs deportats als camps de concentració nazis. L'única activitat que es manté és la xerrada virtual per a personal directiu i professorat d'instituts, prevista pel pròxim dimecres, però que finalment tindrà lloc el 13 de novembre.\nConveni amb Amical i treball amb joves\nEn aquesta xerrada s'explicarà als centres de secundària el projecte educatiu que l'Ajuntament té previst posar en marxa en relació a la memòria història i que s'emmarca en el conveni de col·laboració signat el passat mes de setembre entre l'Ajuntament i l'Amical de Mauthausen i altres Camps i de totes les víctimes del nazisme d'Espanya. Aquesta entitat sense ànim de lucre, constituïda pels supervivents dels camps de concentració i extermini del règim nazi, així com per familiars i amics de les víctimes del nazisme, té l'objectiu de reconèixer el que hi va passar i recordar la memòria dels que hi varen morir i patir, per tal d'alertar als ciutadans d'avui, especialment els més joves, dels perills de certes ideologies que poden desembocar cap a la intolerància i cap a l'anul·lació de drets de les persones i els pobles.\nA través d'aquest conveni, l'Ajuntament formarà part de la Xarxa de Memòria i Prevenció del Feixisme Mai Més, convidant a participar a d'altres col·lectius i entitats locals. En el marc d'aquest acord de col·laboració, l'objectiu del projecte educatiu és oferir recursos als instituts, per tal que es puguin treballar a l'aula, amb alumnes de 4t d'ESO i Batxillerat, diferents temes relacionats amb la memòria històrica. També està previst oferir xerrades als centres i visites als camps de concentració de Buchenwald i Mauthausen. El projecte pretén, alhora, treballar amb els joves els valors de la tolerància, la democràcia i el rebuig de totalitarismes.\n- Les escoles de dansa de Ripollet es manifestaran dilluns contra les mesures per la COVID-19 [Notícies]


El Govern flexibilitza els canvis en la Llei d'estrangeria sense satisfer l'oposició\n11 abril 2021 09:51\nEl Consell de Ministres aprova la reforma que considera «inajornable i indispensable»\nEfe | 08 juliol 2000\nEl Consell de Ministres aprovà ahir el projecte de llei orgànica que modifica l'actual Llei d'estrangeria després de considerar que aquesta reforma era «inajornable i indispensable», afirmà el ministre de l'Interior, Jaime Mayor Oreja. El text es debatrà en el pròxim període de sessions pels grups parlamentaris i l'objectiu, segons anunciaren membres del Govern en l'últim mes, és que entri en vigor a gener del 2001.\nMayor Oreja destacà que a mesura que el Govern «ha anat treballant i aprofundint, li ha resultat més indispensable la reforma» de la llei, una modificació que compta amb el «suport inequívoc» de tots els membres de l'Executiu i per la qual no s'ha sol·licitat consulta al Consell d'Estat.\nEl ministre indicà que la reforma aprovada «millora substancialment, en qualsevol cas», la llei de 1985 «en allò que es refereix als drets i llibertats dels immigrants. «I la Constitució era la mateixa», precisà. «Quan un escolta que els drets i les llibertats dels immigrants queden restringits un no sap en quin país han viscut. Si això és una restricció, allò altre "la llei del 85" no té nom».\nEl projecte aprovat ahir conté a la vegada dos «canvis» respecte de l'esborrany de reforma presentat per la Delegació del Govern per l'Estrangeria i la Immigració perquè entre la seva redacció i el dia d'ahir hi ha hagut diàleg «per perfeccionar-lo» i «en continuarà havent», vaticinà.\nAquests canvis són que no tan sols els residents tenen dret a la reunió, associació, sindicació, vaga i manifestació sinó també els temporers, turistes i estudiants, i que el dret a la tutela judicial efectiva, limitat a l'esborrany als immigrants que visquin a Espanya, s'esten als qui són fora.\nEn el nou text s'estableixen «tres tipus» de drets depenent de l'estatus de l'immigrant. Un seria, explicà, el que s'aplica a tots els estrangers, il·legals i legals, i que són l'accés a la sanitat, a l'educació obligatòria i a la tutela judicial efectiva.\nUn altre grup afecta els qui són legalment a Espanya, és a dir, els estudiants, els temporers i els turistes, i que són a més dels anteriors el de lliure circulació per territori Schengen sempre que no excedeixin els tres mesos de residència, el de reunió, associació, manifestació, sindicació i vaga. El tercer tipus és el referit als qui tenen permís de residència.