Una vida, tres reptes | lafura.cat\nUna vida, tres reptes\nEn realitat, la vida de Benjamín Franklin, mort un 17 d’abril d’ara fa exactament 225 anys, dos segles i quart, fou una història de superació permanent. Però d’una superació especialment interessant i important ja que, en contra del que sol ser habitual, va estar sempre al servei dels seus iguals. Al servei de la humanitat\nHe triat tres reptes, el polític, el científic i el de futur pel paral·lelisme que poden tenir amb situacions de plena actualitat, però es evident que n’hi ha molts més en la seva biografia i que, per tant, no tot acaba amb aquest article. No endebades es un personatge fonamental en l’esdevenir del món actual.\nEl repte polític\nBenjamín Franklin, fill d’un discret comerciant de greixos, espelmes i sabons, havia de seguir, per voluntat d’aquest, la carrera eclesiàstica. Però les seves escasses aptituds i la seva tendència a la independència personal varen aconsellar ensenyar-li un ofici. I, de fet, seria desprès d’altres feines, que entraria a l’impremta d’un dels seus germans grans (eren 17 germans) on sentiria per primer cop el cuquet del periodisme entès com una forma de culturitzar la gent. De fet, les discrepàncies amb el seu germà el porten a abandonar la vila natal Boston i a anar, primer a Nova York i desprès a Filadèlfia on aconseguirà superar el primer dels seus reptes. Convertir-se en impressor. Les dificultats no manquen. El seu viatge a Gran Bretanya per comprar la maquinària acaba obligant-lo (el seu avalador no li envia els diners) a treballar durant un parell d’anys a Londres en una impremta per poder estalviar-los i tornar a Filadèlfia a fundar la Gazeta de Pennsilvània, feina que compaginarà amb la publicació d’almanacs populars precursors de publicacions tipus Calendari del pagès, i amb la impressió de segells i paper moneda. Aquesta última desprès de convèncer al governador de l’estat de la necessitat de fer-ho per tenir una economia independent tot i ser una colònia britànica.\nLa seva estada a Anglaterra li ha deixat però una forta empremta social i Franklin comença a desenvolupar activitats d’aquesta mena amb la constitució de grups de discussió filosòfica, societats d’ajuda mútua (ell mateix és francmaçó) i fins i tot la primera biblioteca de préstec de llibres dels EEUU.\nNo és doncs estrany que, als 42 anys, Benjamin Franklin traspassi la seva impremta i es passi a la política. La seva vocació de servei li demana i el repte el tempta. Dos anys més tard, ja seu a l’Assemblea de Pennsilvània i comença una tasca en benefici del seu estat que es manifesta, l’any següent, amb la fundació d’un hospital a Filadèlfia.\nPerò la política necessita homes com ell per posar en sintonia les fins aleshores 13 colònies dels futurs EEUU. Sobretot per fer front a la guerra contra els francesos que, fruit del poc interès de la metròpoli, començarà a sembrar la llavor de l’independentisme amb el que Franklin no combrega de moment.\nDe fet, haurà de ser la política qui el faci canviar de bàndol. Enviat a Londres per negociar les disputes territorials dels colons de l’estat amb els hereus del seu fundador, William Penn, aconsegueix de forma brillant una solució favorable als colons, però ha de suportar continus atacs per l’aparició de les aspiracions independentistes de les colònies. A la tornada, es tanca durant sis setmanes a casa seva a reflexionar i, en acabar aquesta reclusió, fa pública la seva decisió de donar suport a la futura nació. Es en aquesta condició que recolzarà, amb la seva presència, opinió i signatura, la declaració d’independència de les colònies britàniques d’Amèrica del Nord.\nLa guerra amb Gran Bretanya que d’aquell fet se’n deriva li reclamarà un altre servei. Intentar atreure els francesos, als que havien combatut al seu bàndol. Nomenat ambaixador a París, la seva eficaç i intensa gestió tindrà com a resultat un préstec inicial de dos milions de lliures i un posterior ajut en diners, tropes i armament que es demostrarà fonamental per la victòria dels rebels nord-americans i la creació del nou estat. Una creació que es decidirà a París i que es plasmarà en un tractat de pau en el que el paper de Franklin torna a ser decisiu.\nI queda el tercer servei, construir les estructures i lleis del nou estat. I, de fet, seran ell i Thomas Jefferson els encarregats de redactar la futura constitució d’aquell estat i que aprovarà i proclamarà i signarà el Congrés del que ell és membre. Com seran ell i George Washington, també amic seu, els que decidiran l’estructura federal del nou estat, pensant sempre en el bé dels seus conciutadans. Per tant, repte superat\nDurant les seves estades a Europa, Benjamín Franklin no sols havia entrat en contacte amb societats de pensament. També la ciència i la tècnica formaven part del seus centres d’interès. I, de fet, la seva biografia està plena d’aportacions a aquests camps, encara que sovint no hagin estat excessivament popularitzades.\nPer posar només un parell d’exemples, esmento l’estufa de llenya amb tiratge regulable (les populars estufes cilíndriques que encara cremen a moltes cases) o les ulleres bifocals. Sense oblidar que fou ell qui, en la seva activitat legislativa formulà les primeres propostes de racionalització d’horaris, tant de moda darrerament, i que incloïen la diferenciació de l’horari d’estiu i el d’hivern.\nPerò, al marge d’aquests invents que podríem considerar personals o privats, Franklin genera també invents o idees que, com quasi tot a la seva vida, busca el benefici social. I així, aprofita la seva capacitat d’imprimir segells per potenciar i millorar el servei de correus amb postes que el fan circular eficaçment a través del país. Una estructura que resultarà decisiva quan els EEUU hagin d’afrontar la seva guerra per la independència. Com, a la vista del perill d’incendis que es dona a ciutats com la seva Filadèlfia (amb edificis majoritàriament de fusta) Franklin proposa, impulsa i implanta un servei de bombers voluntaris que, en poc temps, serà copiat per moltes altres ciutats. I és justament treballant aquest problema quan Franklin fa la seva aportació més coneguda a la ciència. El parallamps. Convençut de la naturalesa elèctrica dels llamps, dissenya una experiència amb un d’aquells estels de la seva infantesa que, acostat als núvols, atreu el llamp i li dona l’idea d’instal·lar parallamps als principals edificis públics de la seva ciutat i de publicar un treball on demostra l’indubtable origen elèctric d’aquell fenomen atmosfèric. Algú negaria el títol de científic a Franklin?.\nUn títol que potser caldria ampliar al d’humanista tota vegada que, entre les seves propostes més agosarades, hi ha la d’un nou alfabet anglès que permetés superar les diferències idiomàtiques. Sobretot entre Gran Bretanya i les seves diverses –en aquell moment encara- colònies.\nEl nostre home tenia, però, una clara intenció de futur. Per això, conscient de la seva finitud, va llegar tots els seus descobriments, idees i propostes a la humanitat, publicant-les en diversos llibres. Fins i tot fou capaç d’aturar-se -en aquella continua cursa per superar reptes- per veure com podria dur-ho més enllà de la seva mort física. Convertint el seu testament en un darrer repte. Un repte del que podríem, avui encara, aprendre molt.\nPerquè Franklin volia deixar la seva fortuna a la gent que l’havia fet ric. Per això va optar per deixar-la a la ciutat on vivia aquesta gent. A la Filadèlfia que l’havia acollit i amb la intenció d’aportar-hi una millora important a les seves comunicacions tot convertint el riu Skuylkil en navegable. Però era evident que la magnitud de l’obra superava de llarg la capacitat econòmica dels seus estalvis. Novament, un repte. El darrer i més important.\nUn repte que Franklin va saber resoldre força bé. En comptes de destinar els diners directament a les obres, optà per cedir la seva fortuna a les ciutats de Filadèlfia i Boston, però amb el compromís de destinar-la a concedir préstecs a indústries que s’hi volguessin instal·lar. Uns préstecs que, amb el 5% d’interessos que haurien de pagar anualment els receptors, farien créixer la donació indefinidament. Una donació sanejada de la que es retiraria part dels diners per les obres mentre la resta, sempre amb el mateix mecanisme, seguiria creixent i generant per tant nous recursos econòmics. Novament, repte superat. I superat en base al seu esperit altruista i de servei a la societat.\nUn esperit que, també mitjançant el seu testament, intentà transmetre als altres. Per exemple, donant els deutes de pagament que molta gent tenia amb ell a l’hospital de Filadèlfia. Amb l’esperança que els deutors que es resistien a pagar-li a ell argüint que ja era prou ric, es veiessin moralment obligats a fer-ho a una institució d’utilitat pública. Com si ara Hisenda decidís cedir els deutes dels hipotètics defraudadors a institucions benèfiques, fent recaure en la vergonya del frau i la consciència del defraudador, les dificultats de gestió d’aquestes institucions. És o no actual el pensament i l’acció d’aquell home únic i, pel que sembla, irrepetible? Altra cosa és que els receptors del missatge l’escoltin o no.\nFranklin es l’únic “pare” dels EEUU que estampa la seva signatura a la declaració d’independència, al tractat de París i a la constitució nord-americana\nMalgrat el seu paper fonamental, Benjamín Franklin no es un personatge especialment popular entre nosaltres. El parallamps sol ser la seva carta de presentació


Parlament de l’alcaldessa d’Arenys de Mar - Institut Nova Història\nARTICLES » 13-03-2018 | PROJECTE DE MEMòRIA HISTòRICA\nPresentar en Jordi Bilbeny a casa seva és complicat. Perquè el seu activisme des de diversos aspectes de la nostra vida social, cultural, política... el fa una persona coneguda i pròxima per a gairebé tots vosaltres. Però ho intentaré.\nD’ell us en podria dir moltes coses.\nEn Jordi Bilbeny és un arenyenc que des de fa més de 20 anys es dedica a la investigació històrica, concretament a demostrar de quina manera el poder de la corona de Castella, primer, i d’Espanya, després, han intentat esborrar els rastres de la nostra història. Ho ha fet, com bé sabeu, sobretot a través de la figura de qui durant molts anys hem conegut com en Cristòfor Colom (i que avui ja identifiquem amb en Joan Colom). Però també ha trobat rastres d’aquesta censura i manipulació històrica en obres literàries del Segle Or espanyol com La Celestina, El Lazarillo de Tormes, El Quixot... Paral·lelament a aquesta feina d’investigació, que ha pogut anar publicant en diferents editorials, ha estat fundador de diversos organismes que han de treballar, justament, per vetllar per la investigació històrica a Catalunya.\nEntre els seus llibres, crec que és bonic de recordar que el primer, Brevíssima relació de la destrucció de la història, fou publicat per l’editorial arenyenca Els llibres del Set-ciències, l’any 1998 Ens va obrir la porta als seus estudis a qui no hi teníem una relació directa i no n’havíem parlat mai abans enmig de tertúlies...\nPerò a banda del seu perfil d’investigador, en Jordi Bilbeny és un activista social. Com a arenyenc, al llarg de la seva vida, ha estat vinculat a un munt d’entitats: Els Seràfics, els caputxins o bé ha estat macip i ha defensat, també, el nom d’Arenys de Mar al terreny de joc... jugant a futbol. L’hem vist implicat, també, amb els nostres mitjans de comunicació, a Ràdio Arenys, amb articles a l’Agenda i, sobretot, al Vida Parroquial. I a una revista que algun dia s’hauria de recuperar: El pedra de Toc, sense oblidar la seva vinculació als Quaderns d’Estudis Arenyencs.\nActivista social, sobretot, també, en l’àmbit més polític, el de la recuperació dels drets polítics del nostre país. Fou, per exemple, un dels fundadors a Arenys de Mar del Grup en Defensa de la Llengua, i el 1992 de la Taula Permanent del MAPA (Moviment Arenyenc per l’Autodeterminació), que va organitzar durant set anys les Jornades Independentistes d’Arenys de Mar. El MAPA va continuar viu al costat d’en Jordi ja a Arenys de Munt i que fou la llavor de la primera consulta per la independència a Arenys de Munt, i que tothom té al cap cap a on ens ha portat.\nAbans d’entrar de ple en la presentació, i en aquest espai de temps que em permeteu compartir amb vosaltres, vull fer-vos dues reflexions.\nLa primera, en relació directa amb la figura d’en Jordi com a humanista: escriptor, assagista i poeta. Investigador que s’interessa per la llengua, per la història, per l’antropologia. Perquè els seus estudis no s’entendrien sense la seva capacitat per aglutinar diferents disciplines. I a les que li queden més lluny no dubta a buscar còmplices per a la seva línia d’investigació (avui l’acompanyen un metge i un lletrat).\nMolts dels valors que ens esforcem a transmetre als nostres fills els trobem en la seva figura: perseverança, criteri propi, dignitat, creativitat entesa com la capacitat de tenir una mirada inèdita sobre algun problema. El seu treball d’investigació ens demostra que per tenir una mirada nova sobre una cosa cal haver-hi treballat i així aconseguir ser conscients del matisos que ens presenta la vida.\nAmb els seus estudis no deixa indiferent ningú. Pots optar per ser més o menys crític amb el que assegura. Pots posar en dubte certs aspectes de la seva investigació, però el que segur que no pots fer és fer veure que no hi són. I crec que és una de les grans habilitats d’en Jordi Bilbeny: posa al nostre abast una informació que, cap a una banda o altra, provoca moviments intel·lectuals a la nostra societat.\nEn un moment en què les humanitats estan essent defenestrades dels estudis obligatoris, trobar-nos amb intel·lectuals com en Jordi ens recorda certes coses i ens ajuda a continuar tossudament alçats per reivindicar el manteniment dels sabers humanistes a l’escola, a la universitat i, sobretot, a la vida. Perquè ens forgen un esperit crític, absolutament necessari per esdevenir una humanitat més lliure i ser més justos, més comprensius i més crítics.\nEls seus llibres ens obliguen a una lectura lenta i profunda, i ens endinsen en la història com un espai d’aprenentatge de la humanitat, entesa com la vida individual, però també col·lectiva, social, ètica i política. Si no l’estudiem, si no en som conscients, existeix el perill de repetir-la.\nI vaig a la segona reflexió, i ja acabo. Mentre preparava aquesta presentació, no m’ha pogut fugir del cap la correspondència amb un tema que avui dia ens ocupa i que de ben segur heu sentit a parlar: la postveritat. Allò que diu que en la nostra societat no és tan important la veritat, sinó repetir fins a la sacietat una mentida, que encara que després desmenteixis, com que l’has dit tant, “alguna cosa queda”.\nSi en l’era de la comunicació, en què tenim més canals d’informació que mai, hi ha un ministre que és capaç de passejar-se per les televisions del món dient que el que ha vist tothom, com la repressió de l’1 d’octubre, és mentida, o una ministra és capaç de dir que TV3 fa propaganda i adoctrina quan tots els organismes avalen que és una televisió més que plural i amb diferència, o un poder judicial és capaç de dir que un nas de pallasso és un delicte d’odi, què no pot haver arribat a manipular la censura quan la història l’escrivien només els vencedors?\nRecuperar el passat és fer un pas endavant per començar a guanyar el futur.\nAvui ens presenta un nou treball centrat, aquesta vegada, en “la data” de naixement d’en Colom. Una dada que segons el que desgrana en el seu llibre és summament important per demostrar la catalanitat de Colom. Però no em toca a mi desgranar-ho, tenim la sort que pugui ser ell mateix qui ens ho expliqui.\nAnnabel Moreno i Nogué


què és Generacció? | Generacció Benicarló\nGeneració és un espai públic creat per l’Ajuntament de Benicarló per a promoure el desenvolupament personal de les persones en l’etapa adolescent, fomentar la convivència, prevenir situacions de risc i incrementar la seua participació social.\nGeneracció ofereix informació, formació, activitats d’animació i recursos per a la gent de 12 a 17 anys. També disposem d’un equip d’animació que programa i realitza tota mena d’activitats i campanyes.\nGeneracció, a més a més, és un espai obert per a l’ús dels grups juvenils, que el poden utilitzar com a espai de convivència, d’esplai i d’activitats on poder retrobar-se, compartir inquietuds i crear projectes com caps de setmana o jornades culturals o esportives. El programa Generacció comprèn diverses accions per als adolescents:\nLes accions promogudes pels grups\nQUI SÓN ELS USUARI I USUÀRIES?\nSón gent com tu, de més de 12 anys, que estudien, treballen o estan aturats o aturades. També són usuaris i usuàries de Generacció els i les professionals que treballen amb adolescència (animadors-es, educadors-es, mestres, informadors-es, professors-es etc.), associacions de joves del poble o qualsevol grup de persones que proposen activitats d’interès per als joves.\nTotes les activitats que es realitzen des dels Generacció estan impregnades d’una sèrie de valors com ara el respecte a la diversitat, l’antiracisme, la recuperació del medi ambient, la reivindicació de la pau, la solidaritat social, el no sexisme, la defensa dels drets humans, etc. Tots són valors que apareixen, en les campanyes, les publicacions, els concursos… que es promouen des de la Regidoria de Benestar Social.


El Port de Tarragona tancarà l'any amb un creixement del tràfic de fins al 5%\nEl Port de Tarragona preveu tancar l'any amb un increment del tràfic de mercaderies d'entre un 3 i un 5% i assolir el nivell de les 34.000 tones. En termes d'explotació, l'Autoritat Portuària estima uns 10 MEUR de beneficis, a l'espera de tancar els comptes de l'exercici. Uns "bons resultats", segons el president del Port, Josep Andreu, el qual preveu per a l'any que ve un manteniment del tràfic sense renunciar a créixer, ja que estima que l'exercici 2013 serà "molt més difícil". El Port ha posat el punt de mira de la seva estratègia comercial en l'Orient Mitjà, Turquia, el nord d'Àfrica i el sud del continent americà, i espera l'impuls del 'tercer fil' i poder entrar en el negoci dels creuers.\nAndreu ha fet una valoració positiva dels resultats del Port de Tarragona en un any "molt difícil", i també si es tenen en compte els que han obtingut la resta de ports. El responsable de l'Autoritat Portuària ha augurat un any 2013 "complicadíssim" i per això ha reconegut que aposta pel manteniment de resultats.\nPel que fa a la incursió del Port en el sector dels creuers, Andreu ha recordat que, des de fa més de mig any, es mantenen converses amb diverses navilieres en conèixer l'oferta turística tarragonina. Malgrat el potencial del territori, el president del Port ha reconegut que en el cas que es tanquin acords, s'hauran d'oferir paquets que també incloguin la ciutat de Barcelona, pel seu renom mundial.\nEn aquesta línia, Andreu ha explicat que, al mes de març, té previst reunir-se amb els responsables de BCN World, el macrocomplex de turisme, oci i negocis projectat al Tarragonès, al voltant de PortAventura, per tal d'estudiar possibles vies de col•laboració i de negoci.\nD'altra banda, el president del Port ha reivindicat la construcció del tercer rail ferroviari o 'tercer fil' per tal de permetre la sortida de mercaderies en ample internacional. Andreu ha recordat que al juny la ministra de Foment va comprometre's a licitar el projecte durant el primer trimestre del 2013, quan s'hagi enllestit el projecte tècnic. Les previsions parlen d'uns terminis d'execució d'entre dos anys i mig i tres anys, amb la qual cosa el tercer rail podria estar operatiu a finals del 2016.


1.400 alumnes participaran al teatre interescolar de Vila-seca\nAl mes de març tindrà lloc una altra sessió de teatre, Frankenstein 2, en anglès\nImatge del teatre interescolar de Vila-seca. CEDIDA\nDivendres, 04 Novembre 2016 12:30\nEls propers dies 7 i 8 de novembre tindrà lloc a l’Auditori Josep Carreres de Vila-seca, quatre sessions de teatre interescolar programades en el marc del Pla Educatiu d’Entorn. Hi participaran un total de 1.400 infants i té l’objectiu de millorar la interacció entre escola, família i entorn social, per afavorir l’aprenentatge dels estudiants. La representació serà la d’El llop i les set cabretes.\nEn primer lloc, el 7 de novembre, a partir de les 9:30h, gaudiran de la sessió els alumnes de P5 de l’Escola Mestral i els de 1r i 2n de les escoles La Canaleta, Mestral i Antoni Torroja i Miret. A partir de les 11h, els assistents seran els alumnes de P3 i P4 de les escoles Cal·lípolis, Miramar i Sant Bernat Calvó i els de P5 de les escoles Miramar i Sant Bernat.\nA l’endemà, dimarts 8 de novembre, a les 9:30h, serà el torn dels alumnes de P3, P4, P5, 1r i 2n de l’escola La Plana; P3, P4 i P5 de La Canaleta; P3 i P4 de l’Escola Mestral i 1r i 2n de l’Escola Sant Bernat Calvó. Per acabar, a les 11h, assistiran a l’última funció els alumnes de P5, 1r i 2n de l’Escola Cal·lípolis; 1r i 2n de l’Escola Miramar i P3, P4 i P5 de l’Escola Torroja.


Primera reunió del Mecanisme Català de prevenció i lluita contra la corrupció proposat per la CUP-CC | Candidatura d'Unitat Popular\nAmb aquesta reunió es comença a donar compliment de la moció de la CUP-Crida Constituent aprovada el passat mes de juny de 2016 “Per una República amb corrupció zero”.\nEn la moció aprovada es va acordar “impulsar, de manera conjunta amb el Parlament, la creació d’un mecanisme català de prevenció i lluita contra la corrupció i el frau, que ha d’ésser independent del Govern i ha de retre comptes anualment al Parlament sobre la seva activitat. Aquest mecanisme ha de tenir la funció d’actuar de mecanisme de coordinació i d’interoperabilitat entre la Fiscalia Anticorrupció de Catalunya, els Mossos d’Esquadra, l’Oficina Antifrau, la Sindicatura de Comptes, el Síndic de Greuges, la Intervenció General de la Generalitat i l’Agència Tributària”.\nEn la convocatòria d’aquesta tarda, que ha de servir per l’establir unes directrius i un pla de treball d’aquest per al mecanisme i concretar la data de la primera reunió formal, han estat convocats tots els partits polítics, el Govern, el Parlament de Catalunya i l’Oficina Antifrau, la Sindicatura de Comptes, l’Agència Tributaria, la Fiscalia i la Sindic de Greuges.\nEn la moció aprovada es va acordar “impulsar, de manera conjunta amb el Parlament, la creació d’un mecanisme català de prevenció i lluita contra la corrupció i el frau, que ha d’ésser independent del Govern i ha de retre comptes anualment al Parlament sobre la seva activitat"\nLa CUP denuncia que continua tenint vigilància policial un any després del 20-S


\tL’últim gir de la saga Armie Hammer involucra d’alguna manera Blake Lively i Gossip Girl - Estil\nquè va matar els mutants a Logan\nquants dies fins a la temporada 8 del joc de trons\ndonald j trump què significa j\nL’últim gir de la saga Armie Hammer involucra d’alguna manera Blake Lively i Gossip Girl\nper Alberto E. Rodriguez / Getty Images\nDesprés d’anunciar-ho s’allunyava d’un proper projecte cinematogràfic després de ser acusat d’escriure DM sexualment gràfics a les xarxes socials, Armie Hammer El nom torna a aparèixer als titulars, però aquesta vegada va dir alguna cosa que va dir el 2017.\nDurant una aparició al Mireu què passa en directe després del programa aquell any al costat Chelsea Handler , un membre del públic va demanar a l'actor que anomenés la diva més gran del plató de Noia xafardera . Hammer va comptar amb un arc de convidat de 4 episodis en el popularíssim programa del 2012 en què va interpretar a la persona de pare Gabriel Edwards, que data breument amb Serena van der Woodsen interpretada per Blake Lively . Hammer va dubtar i va exhalar bruscament abans que Handler li assegurés que podia dir-ho perquè està molt lluny d'on ets ara, aquest programa s'ha acabat. Us suggereixo que no transmeteu cap altra pregunta. Finalment, va respondre: 'Deixeu-me dir que va ser un programa difícil de filmar i que no vaig acabar realitzant la filmació de tots els episodis que se suposava, perquè va ser un film tan dur.\nL’amfitrió del programa Andy Cohen va interrompre, preguntant: Oh, de debò? Literalment, vau dir: 'Traieu-me d'això?' A la qual cosa l'actor va respondre, 'També va ser com' Traieu-lo d'aquí. 'Cohen va seguir això preguntant a quin interès amorós va jugar Hammer a la sèrie i quan Hammer va respondre que era animat, va fer broma Handler, sembla que ella era el problema. Cohen va afegir, segur que sí, Chelsea. Això és exactament el que pensava. Però mentre Hammer somreia i es reia de les suposicions de la parella, també va negar amb el cap insistint: “No, no, això no és el que dic, abans d’aixecar les celles conspirativament i establir contactes visuals amb tots dos.\nHammer potser-potser-no anomenar Liva una diva fa gairebé quatre anys, sembla una notícia estranya per ressorgir de sobte, però aquesta revelació recent forma part de l'actual immersió profunda de les xarxes socials en la vida de Hammer i en moltes declaracions públiques. A principis de mes, es van publicar nombrosos missatges al compte de xarxes socials anònim —i ara privat—, House of Effie, que pretenien ser captures de pantalla de correspondència entre Hammer i diverses dones que descrivien algunes fantasies BDSM força extremes. Cap d'aquests missatges no s'ha verificat, però això no ha impedit que els fans hagin extret cites velles de les entrevistes passades en la seva recerca contínua de pistes, és realment l'actor darrere d'aquests textos controvertits. Un anterior Playboy per exemple, ha aparegut una entrevista, encara que Hammer després va culpar aquestes confessions personals amb massa alcohol.\n- El vol tràgic de Kobe Bryant, un any després\n- Com el PGA Donald Trump, polit\n- La monarquia podria passar per un penya-segat després de morir la reina Isabel?\n- 36 articles essencials per recrear els moments emblemàtics de les ungles Billie Eilish\n- Dins de 2021’s Celebrity- Gossip Renaissance\n- Ho farà El llegat de Melania Trump Ser?\n- De l’arxiu: The Brant Brothers ’ Quest to Conquer Manhattan


Millors notes de la selectivitat 2020 a Girona\nQuatre noies, dues d'elles germanes, empaten amb un 9,8 en la nota més alta de la selectivitat a Girona\nD'esquerra a dreta, Paula Romo, les germanes Helena i Sara Bonet, i Laia Conchillo\nQuatre noies, dues d'elles germanes de Santa Coloma de Farners, han tret un 9,8, les millors notes de la selectivitat a les comarques gironines. L'Helena i la Sara Bonet ho atribueixen a la "constància" i al "treball dur" dels darrers mesos en què han hagut d'estudiar en ple escenari de confinament a causa de la pandèmia de la covid-19. D'aquesta manera, les dues es garanteixen l'entrada a les seves respectives carreres universitàries: medicina i periodisme. La Laia Conchillo i la Paula Romo han estat les altres dues alumnes destacades, que creuen que "estudiar" no ha de ser incompatible amb "tenir temps" per altres activitats.\nCinc estudiants de la demarcació de Barcelona han empatat amb un 9,9 en la nota més alta de les Proves d'Accés a la Universitat (PAU) d'enguany. Són dues noies i tres nois, alumnes de l'INS Puig Castellar de Santa Coloma de Gramenet, de l'INS Antoni Pous de Manlleu, del Col·legi Sant Josep de Sant Sadurní d'Anoia, de l'INS Front Marítim de Barcelona i de l'INS Arnau Cadell de Sant Cugat del Vallès. La qualificació més alta a Girona ha estat un 9,8, també amb empat entre 4 estudiants. A Lleida i Tarragona la nota més alta ha estat un 9,7, compartida per quatre alumnes en cada territori. Del total de 39.110 estudiant que es van examinar a principis de mes, el 94,48% ha aprovat, dos punts percentuals menys que el 2019, quan va ser el 96,60%.\nAixí, dels estudiants que han cursat de segon batxillerat, 30.103 (95,18%) són aptes per accedir el curs que ve a la universitat. La nota mitjana de PAU (fase general) d'aquests estudiants és de 6,633. La nota mitjana de l'expedient de batxillerat ha estat de 7,53, i la nota mitjana d'accés a la universitat, que es calcula en base al 60% corresponent a l'expedient de batxillerat i el 40% restant a la nota de la fase general de les PAU, ha estat de 7,171.\nHa afegit que el fet que la nota mitjana de les PAU "sigui gairebé exacta a la de l'any passat confirma que la flexibilitat en l'opcionalitat introduïda enguany ha donat resposta als objectius establerts: mantenir el rigor de les proves sense perjudicar els estudiants afectats per la situació derivada de la COVID-19".\nEn línies generals, tant de les PAP com de les PAUS, ha fet una valoració "molt satisfactòria, tant per com es van desenvolupar les proves com pels resultats finals obtinguts on els estudiants han tornat a demostrar el seu compromís i esforç a l'hora de preparar l'accés a la universitat fins i tot en les circumstàncies més atípiques i excepcionals".


El Govern aprova un fons per costejar els ertos de la guerra\nEl Consell de Ministres dona llum verda per desplegar els nous ertos pactats en la reforma laboral i cobrir les empreses que hagin de parar per les seqüeles del conflicte bèl·lic\n15 de de març del 2022. 17:11\nEl Consell de Ministres ha donat llum verda aquest dimarts per crear un fons amb què costejar els ertos derivats de la guerra d’Ucraïna. El Govern fa un pas més perquè les empreses obligades a parar o suspendre part de les seves produccions a causa de les seqüeles del conflicte bèl·lic es puguin acollir a ajudes extraordinàries, tal com està contemplat en el Mecanisme RED, habilitat en la recent reforma laboral. Un cop creat el fons, ara l’Executiu haurà de posar els recursos per omplir-lo i autoritzar quins sectors es podran beneficiar de les exoneracions de cotitzacions i prestacions d’atur.\nAixí seran els nous ertos: ¿com afecta els treballadors i quines empreses podran acollir-s’hi?\nAl si del Govern encara estan definint quines empreses i de quines activitats es podran beneficiar dels ertos de la guerra. L’únic gremi que abans del conflicte ja s’havia anunciat que podria anar als ertos sectorials del Mecanisme RED van ser les agències de viatges, tot i que amb la pròrroga fins a finals de març dels ertos covid se’n va ajornar l’activació. El clam per habilitar aquests mecanismes ha sigut transversal. A Catalunya, hi coincideixen des de la Generalitat fins a les patronals i els sindicats. En l’àmbit estatal, CCOO ja havia sortit al pas de les últimes dades de l’IPC i reclamat al Govern que activés els acabats de consensuar nous mecanismes pactats en la reforma laboral i que recullen l’experiència pandèmica.\nAra el següent pas és definir els sectors concrets o donar llum verda als ertos cíclics, que permetrien que qualsevol empresa de qualsevol sector es pogués acollir a aquest tipus d’ajuda. De moment, des de l’Executiu han descartat arribar fins aquest extrem al considerar que l’afectació de l’encariment del carburant i les altres seqüeles econòmiques del conflicte bèl·lic no era prou transversal i han apostat per vies més quirúrgiques, que encaixarien amb aquests ertos sectorials.\nAquests últims són uns ertos similars als que han imperat fins ara. Les empreses dels rams d’activitat (CNAE) beneficiats es poden dirigir a l’autoritat laboral competent i registrar un expedient temporal, prèvia negociació amb la representació legal dels treballadors de la seva durada i condicions. L’autoritat laboral –en el cas català el Departament de Treball– revisa l’expedient i l’autoritza si no té defectes de forma. I a partir de llavors l’empresa podrà accedir a exoneracions del 40% de les quotes a la Seguretat Social, condicionades a què imparteixi formació entre els treballadors afectats mentre duri la suspensió. I perquè els empleats cobrin la prestació del SEPE, la companyia haurà de cursar una sol·licitud col·lectiva, com s’ha fet durant la pandèmia.


La taula de municipis per un litoral sostenible es trobarà el 15 de desembre - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nLa taula de municipis per un litoral sostenible es trobarà el 15 de desembre\nEl febrer de 2020 es va tenir la iniciativa de fomentar un punt de trobada de municipis litorals davant de la necessitat de tractar qüestions comunes per a la cura del litoral més enllà dels límits administratius, el Pacte de Coma-ruga. Primer van ser 11 municipis, des de Sitges fins a Tarragona, als quals posteriorment es van afegir poblacions fins a Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant sense dubtar-ne, ja que "el mar no té portes" i cal treballar tots plegats per fer front als efectes de l'imminent canvi climàtic, a les possibles afectacions dels temporals marins cada vegada més continus i devastadors, i a la pujada del nivell del mar. Són aproximadament 110 km de litoral compartint experiències, dubtes i inquietuds per mantenir l’ecosistema litoral com a barrera natural, espai de salut i socialització i atractiu turístic.\nA causa de les restriccions de la Covid-19 només es va poder celebrar una trobada presencial, però els municipis van mantenir el contacte i l'intercanvi d'informació telemàticament i, després de diverses reunions, van redactar i signar una declaració d'intencions per fer palesa la necessitat de gestionar de forma conjunta sostenibilitat ambiental i salut, sense oblidar que el litoral també és el principal atractiu de la majoria dels municipis costaners i, pel tant, la base principal de l'economia, la base de la indústria de l'allotjament i el potenciador de molts sectors econòmics municipals.\nAra, els representants municipals ja poden tornar a reunir-se i s’ha previst fer la primera trobada post-Covid el 15 de desembre de 10 a 14 hores a Calafell. Aquesta vegada l'equip redactor de l'informe "Un litoral al límit”, del Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible de Catalunya (CADS), farà una presentació d’aquesta diagnosi, es continuarà el debat per exposar objectius i estratègies, es farà l'explicació del projecte de recuperació dunar de Calafell i la visita a l'actual zona d'actuació i s’hi tractaran altres qüestions relacionades.\nRedacció TT - 08/11/2021 - 13:52h


Normas íntegras de protocolo para falleras mayores y cortes de honor - Levante-EMV\nNormas íntegras de protocolo para falleras mayores y cortes de honor\nConsulta el articulado completo del ejercicio 2016-2017 de la Junta Central Fallera\n21.11.2016 | 21:24\nNORMES DE PROTOCOL I ACTUACIÓ PER A LES FALLERES MAJORS DE VALÈNCIA I LES SEUES CORTS D'HONOR\n-Actualització exercici 2016-2017 -\nApartat I: De les Falleres Majors de València (FFMMV)\n1. Els títols de Fallera Major i Fallera Major Infantil de València són uns títols honorífics que fan referència al caràcter representatiu de les seues persones durant l'exercici faller corresponent.\n2. Com a persones representants de les Falles i de la Junta Central Fallera (JCF) estaran sotmeses a les directrius emanades de la directiva de Junta Central Fallera. La seua opinió personal podrà ser tinguda en compte per la Junta Directiva però mai serà preceptiva ni condicionarà el seu paper representatiu durant l'exercici.\n3. En tant que representants de la festa fallera, seran considerades com a personatge públic i, com a tal, tant elles com els seus familiars seran responsables de salvaguardar la imatge de la institució a què representen i actuar amb el decor i la responsabilitat que la figura a què representen mereix.\n4. Les FFMMV hauran de fixar obligatòriament un domicili dins de la ciutat de València; este domicili serà l'oficial a tots els efectes, incloent-hi la recollida, degut, entre altres aspectes, al protocol de comitives i escortes policials.\n5. Habitualment, les FFMMV es desplaçaran en vehicles oficials posats a disposició per l'Ajuntament de València i seran acompanyades d'un Vicepresident/a; en cap cas podran fer ús del vehicle pares, germans o familiars d'elles. Només podran pujar al vehicle oficial aquelles persones que, excepcionalment, siguen designades pel secretari general de la JCF. En el cas en què no puga disposar-se de vehicle oficial, es farà ús d'altres vehicles posats a disposició per JCF.\nApartat II: De les Corts d'Honor (CCHH)\n6. Les xiquetes i senyoretes triades per a formar part de les Corts d'Honor de les Falleres Majors de València, s'han presentat "lliurement" a eixa elecció. Per això, han de saber que, una vegada triades, adquirixen un compromís amb Junta Central Fallera amb la finalitat de representar, amb la major dignitat, les obligacions que el seu càrrec comporta.\n7. Junta Central Fallera compta amb un protocol a què hauran de cenyir-se cada una de les xiquetes/senyoretes, amb l'objectiu de donar una imatge del col·lectiu faller el més digne possible.\n8. Ser component de les Corts d'Honor, és un càrrec únicament representatiu. No es contempla cap possibilitat d'actuar per iniciativa pròpia, en nom de la Cort d'Honor o component de la mateixa.\n9. La missió de la Cort d'Honor és acompanyar a les FFMMVV en cada un dels actes on es requerisca la seua presència, sense possibilitat de representar a la mateixa en la seua absència. Açò vol dir que la Cort d'Honor mai podrà assistir a cap acte faller sense la presència de les FFMMV.\n10. Així mateix, per a assistir a qualsevol acte organitzat per la Comissió de la Falla a què pertany, Agrupació, Sector, Federació, o qualsevol altre col·lectiu faller, hauran de comunicarho i sol·licitar-ho a la Delegació de Protocol i RRPP, amb un mínim de 20 dies d'antelació.\n11. Les components de les CCHH han de respectar les decisions de la directiva de JCF a l'hora d'assignar llocs, acompanyants i actes, no podent-se alterar cap directriu que provinga de JCF\nApartat III: Consideracions generals\n12. Les Falleres Majors i Corts d'Honor hauran d'assistir sempre als actes programats, i respectar els horaris establits. La falta d'assistència haurà de ser justificada i comunicada a la Vicepresidenta de l'Àrea de Protocol amb l'anterioritat necessària. L'incompliment del deure d'assistència d'alguna component, sense la deguda justificació, podrà ser sancionat amb la noassisstència als actes que es determinen, tant a nivell individual com col·lectiu. L'incompliment dels horaris establits podrà sancionar-se amb la no recollida de la xiqueta o senyoreta, deixantles en el seu domicili.\n13. La no incorporació d'alguns actes a l'agenda per decisió de la directiva, per exigències de l'agenda o per motius expressos de l'organització, serà tinguda en compte com una decisió inapel·lable i inqüestionable.\n14. No està permés fumar en els actes oficials. S'entendrà com a duració de l'acte des del moment de la recollida en els domicilis fins al moment de devolució en el mateix, inclòs els desplaçaments en els vehicles.\n15. Queda prohibit l'ús del mòbil, càmeres fotogràfiques, consoles, mp3, així com qualsevol altre element electrònic, en tots i cada un dels actes a què s'assistix.\n16. L'exercici faller, a estos efectes, queda comprés des del nomenament de les FFMMV, realitzat per l'Alcalde en l'Hemicicle de l'Ajuntament de València, fins al mateix acte de l'any següent.\n17. En tot moment, primarà l'agenda oficial sobre els actes particulars o familiars. En este sentit, en el cas de planificar algun viatge o esdeveniment familiar, haurà de consultar-se prèviament la possibilitat de realitzar-lo a la Vicepresidenta de l'àrea de Protocol.\n18. Totes les invitacions i sol·licituds per a l'assistència a qualsevol acte, inclosos els organitzats per les pròpies comissions, seran presentades per escrit en JCF, la qual la traslladarà a la Delegació de Protocol i RR.PP., després de l'oportú registre i visat. Una vegada rebudes per la Delegació sempre amb un mínim de 20 dies d'antelació, es valorarà la seua assistència i, si és el cas, s'inclourà en agenda. La mera presentació de la sol·licitud d'assistència per part d'una comissió o col·lectiu no implica necessàriament presència de les FFMMV i les seues Corts d'Honor, que es valorarà sempre de forma individual.\nL'assistència o no assistència requerida per la sol·licitud, serà notificada per la Delegació de Protocol i RR.PP. a la persona de contacte que figure en la sol·licitud.\nLes Comissions de Falla a què pertanyen les Corts d'Honor hauran de sol·licitar per escrit la presència de les FFMMV i les seues Corts d'Honor a les seues presentacions, indicant en els seus escrits la data de la presentació, lloc de celebració, hora d'inici, hora de passe, i telèfon de contacte de la persona responsable amb què resoldre qualsevol incidència.\n19. Els homenatges que, si és el cas, realitzen les comissions a les FFMMV i/o les components de les Corts d'Honor no es consideraran actes oficials. En cap cas es podrà assistir vestides de valencianes. La data d'estos homenatges, de celebrar-se, haurà de ser sempre posterior al nomenament de les següents FFMMV. L'organització d'estos actes, de caràcter privat, no comporta la necessària presència dels membres de JCF encara que hagen sigut convidats als mateixos.\n20. L'organització de l'Agenda de les FFMMV i les seues Corts d'Honor s'establix segons els criteris establits per la Junta Directiva de JCF, en funció de l'estudi de la conveniència i idoneïtat de la presència de les FFMMV i les seues Corts d'Honor, en aquells actes per als que s'ha sol·licitat la seua presència. Per este motiu, aconsellem tant les senyoretes com als pares de les xiquetes que es guien per la informació que se'ls facilite des de JCF, i que en cap cas es deixen portar per comentaris aliens, ja que l'agenda no sempre seguix les mateixes directrius, i hi ha canvis a l'hora d'assistir. Una mala informació pot portar a confusions i crear un malestar general entre totes les persones implicades (FFMMV, Corts, JCF).\nÉs per això que, per al funcionament correcte de l'exercici, davant de qualsevol dubte, s'acudisca sempre directament als responsables de JCF. Així mateix, els actes, activitats i vi ites realitzades durant l'exercici faller anterior, no suposen ni impliquen que en el present exercici s´hagen, puguen o es convinguen realitzar.\nL'assistència als actes pot realitzar-se de la manera següent:\na) Actes on només assistixen les FFMMV: seran aquells actes oficials per als que únicament es requerix la presència de la FMV, la FMIV, o de les dos conjuntament. Acudiran aco panyades d'un Vicepresident o persona en què delegue la Junta Directiva.\nb) Actes on assistisquen les FFMMV acompanyades de les seues Corts d'Honor: seran aquells actes oficials en què es requerix la presència de la FMV i la seua Cort d'Honor, de la FMIV i la seua Cort d'Honor, o de les dos conjuntament. Acudiran acompanyades d'un Vicepresident o persona en què delegue la Junta Directiva.\nLes Corts d'Honor i FFMMV assistiran només als actes que es marquen des de la directiva de JCF, i en les condicions establides en cada moment.\nLa participació a títol particular d'alguna component de la Cort d'Honor en altres manifestacions festives de la ciutat de València, o de qualsevol altre municipi valencià, haurà de ser supervisada per JCF. En tot cas, la seua participació quedarà subjecta a la condició que dita component puga justificar la seua pertinença almenys dos anys a la comissió organitzadora de la festa.\nAmb caràcter general, s'evitarà la participació en processons i actes d'altres festes o municipis en què, encara que participen com invitades, els organitzadors els donen el tractament de FFMMV o Cort d'Honor i puguen restar protagonisme a la pròpia festa.\n21. Des del moment que se celebre l'acte de la Proclamació en l'Ajuntament, totes les xiquetes i senyoretes components de les Corts d'Honor, exerciran com a tal, i en cap cas podran actuar com a falleres majors ixents de les seues comissions (ni per a actes interns ni per a la Presentació de la seua Comissió), ja que el càrrec de FMV i component de Cort d'Honor és superior a qualsevol funció que puguen tindre en les seues pròpies comissions.\nApartat IV: dels mitjans de comunicació i les xarxes socials\n22. Queda terminantment prohibit per part de les Corts d'Honor i les FFMMV, la concessió d'entrevistes per compte propi a qualsevol mitjà de comunicació (televisió, ràdio, premsa escrita, web i xarxes socials, etc.). Totes les entrevistes que es realitzen a les FFMMV i les seues Corts d'Honor seran coordinades per la Delegació de Comunicació de JCF, i en els llocs, hores i temps marcats per la mateixa.\n23. Durant els actes oficials moltes persones voldran fer-se fotografies personals amb les Corts d'Honor o FFMMV com a record. Estes hauran de ser autoritzades pel Vicepresident que les acompanye en eixe acte. L'amabilitat amb les persones que s'acosten a la comitiva serà sempre una màxima a seguir per totes les xiquetes/senyoretes.\n24. Els drets d'imatge de les xiquetes/senyoretes són propietat de Junta Central Fallera des del moment en que són triades. Per tant, queda totalment prohibida la utilització del nom o la imatge de qualsevol component de la Cort d'Honor o les FFMMV com a reclam publicitari de qualsevol tipus. No s'usaran les fotografies oficials ni s'enviaran, de forma privada, fotos particulars a marques comercials per a realitzar publicitat de cap producte. Qualsevol dubte respecte d'això s'ha de comentar a la Vicepresidenta de Comunicació.\n25. Des del moment de l'elecció de les xiquetes/senyoretes es prega que totes les seues xarxes socials personals (i les dels familiars directes) augmenten al màxim els nivells de privacitat. Recomanem ser extremadament cautelosos amb els nous seguidors i les sol·licituds d'amistat que poden sorgir després del nomenament.\n26. Queda terminantment prohibit compartir fotografies o vídeos presos de forma personal (per les xiquetes/senyoretes o familiars) durant els actes oficials i en l'interior dels cotxes oficials. Junta Central Fallera disposa de servici de fotografia i les imatges de tota l'activitat de l'ens es publica en la pàgina web i xarxes socials oficials. Eixe serà l'únic material públic que es pot compartir.\n27. Durant tot l'any de regnat, fora dels actes oficials, es continua representant a Junta Central Fallera, per això es prega ser extremadament cuidadosa amb les actituds i conductes que tenim en públic i per tant, les fotografies i/o vídeos que poden prendre i publicar tercers en qualsevol moment. Poden afectar el dret a l'honor, a la intimitat i a la pròpia imatge de xiquetes/senyoretes.\n28. Qualsevol ús inadequat de les xarxes socials personals i/o publicació de continguts sensibles per part de les xiquetes/senyoretes incomplint les normes esmentades anteriorment\neximirà de responsabilitat a la Junta Central Fallera, desentenent-se esta de la defensa de l'honor\nde la xiqueta/senyoreta perjudicada.\nApartat V: De la indumentària\n29. Les xiquetes/senyoretes reben per part de Junta Central Fallera la indumentària valenciana necessària per a exercir el seu càrrec. Esta serà utilitzada des del moment de la seua\nentrega i estrena fins que finalitze l'exercici faller.\n30. La indumentària valenciana facilitada consta en este exercici faller dels següents vestits i complements:\na) Dos trages complets (trage, manteletes, calces, sabates, ahuecadors)\nb) Dos adressos (arracades, passador, collar, polsera, agulla)\nc) Dos jocs de pintes\nd) Banda "Cort d'Honor" / FMV\ne) Joias "Cort d'Honor" / FMV\ng) Mocador d'abric\n31. Qualsevol tipus d'arreglament que afecte la indumentària oficial serà realitzada únicament pels tallers dels indumentaristes oficials, i haurà de ser comunicat a la Vicepresidenta de Protocol.\n32. En cas de deteriorament o pèrdua d'alguna de les peces facilitades per JCF la reparació o reposició serà costejada a càrrec propi de la interessada. En el cas del calçat, JCF disposa d'un parell de sabates per a cada vestit; en cas de necessitar un parell nou per augment de talla, serà costejat per la interessada.\n33. No estarà permés portar cap complement alié als trages oficials. Queda terminantment prohibit fer-se qualsevol tipus de trage, bruses, cossets, faldes, etc., i la seua utilització en qualsevol acte en què assistisquen les Corts d'Honor.\n34. Tots els actes en què participe la cort vestida de valenciana, serà amb els trages oficials que la identifiquen com a tal. Baix cap supòsit podran utilitzar-se altres distints. En concret, la Dansà a la Mare de Déu dels Desemparats la vespra de la seua festivitat, es realitzarà amb la indumentària oficial completa.\n35. El pentinat oficial de valenciana dependrà del trage utilitzat. En el vestit de mànegues de farol (conegut com a "segle XIX") el pentinat serà el de les tres ratlles i els tres monyos. En el vestit del segle XVIII el pentinat utilitzat serà el de ratlla única en el centre i monyo únic posterior.\n36. Des de la delegació de Protocol, s'informarà quin dels trages hauran de vestir en cada acte:\n€ Trage oficial S. XIX (amb cosset de mànega curta o mànega llarga)\n€ Trage oficial S. XVIII\n37. En el cas de les Falleres Majors de València, i per respecte al treball dels indumentaristes oficials, des de la Vicepresidència de Protocol se'ls informarà quin dels trages oficials hauran de vestir en cada un dels actes següents:\n€ Gala de la Cultura\n€ Exaltació de la Fallera Major de València\n€ Exaltació de la Fallera Major Infantil de València\n€ Gala de l'Esport\n€ Inauguració de l'Exposició del Ninot\n€ Gala Fallera\n€ Primera mascletà\n€ Homenatge de les Forces Armades\n€ Cant de l´Estoreta\n€ Dansà a la Mare de Déu\n€ Qualsevol altre acte que, per la seua dimensió institucional i social per a la ciutat de València i l´àmbit de les Falles, així ho requerisca.\n38. En els actes a què hagen d'acudir de particular, rebran informació de com hauran de vestir des de la delegació de Protocol. Sempre que siga un acte oficial hauran de portar "la joia" que els acredita com a components de la Cort d'Honor i FFMMV. Si la indumentària que porten es considera indecorosa o no apropiada a l'acte a què s'assistix, l'acompanyant que les arreplegue tindrà la facultat d'obligar-los a canviar-se i en cas de negativa, i prèvia consulta amb la Vicepresidència corresponent, deixar-les en els seus domicilis.\n39. En tots els actes on s'haja de desfilar i/o pujar a un escenari, no serà convenient utilitzar prendes excessivament curtes o cridaneres. Com a màxima representació de la festa fallera, les Corts d'Honor han de donar la imatge que del seu càrrec s'espera.\n40. Per als actes en què s'assistix de particular, hauran de tindre's en compte les directrius següents:\na) Evitar les transparències i els escots excessius.\nb) Utilitzar preferentment colors sobris.\nc) Vestir falda de longitud, com a mínim, per damunt del genoll.\nd) En la mesura que siga possible, evitar bosses de mà de grans dimensions; és preferible l'ús de bosses de mà xicotets.\ne) Evitar complements extravagants i/o excessivament grans.\nf) Utilitzar, preferiblement, sabata amb tacó.\ng) L'ús de pantalons vaquers queda restringit a aquells actes en què siga autoritzat prèviament.\nApartat VI: dels acompanyants i el comportament en els actes\n41. Les xiquetes/senyoretes seran acompanyades, en tot moment, per membres de Junta Central Fallera designats per la Vicepresidenta de l'Àrea de Protocol. Tots ells reunixen els requisits necessaris per a exercir eixa missió i compten amb la confiança i la supervisió sempre del President de Junta Central Fallera D. Pere Fuset.\n42. La seua missió és acompanyar a cada una de les components des del moment que ixen del seu domicili fins a l'acte previst. Una vegada finalitzat el mateix els acompanyaran fins al seu domicili on prèviament se'ls ha arreplegat, moment a partir del qual JCF declinarà qualsevol responsabilitat.\n43. Els acompanyants tenen l'obligació d'estar pendents de les necessitats de cada una d'elles. S'entén que, en cap cas, açò comporte que es convertisquen en "personal de servici".\n44. Des del moment que cada xiqueta/senyoreta ix des de sa casa en acte oficial, serà responsabilitat de JCF. La devolució de les xiquetes i senyoretes es realitzarà en el seu domicili d'origen, llevat que, excepcionalment i amb l'autorització del vicepresident de servici, els pares les arrepleguen de l'últim acte que assistisquen\n45. Els pares hauran d'estar en el seu domicili a l'hora de la devolució de les seues filles. Si estan en el mateix acte hauran de retirar-se abans, perquè l'acompanyant no haja d'esperar en arribar al seu domicili. En el cas que es produïsca este fet es podran prendre aquelles mesures que acorde la Junta Directiva.\n46. El domicili sempre haurà d'estar en la ciutat de València, sense possibilitat d'acudir a cap altre lloc fora de la capital (excepte aquells domicilis pertanyents a poblacions integrades en la JCF).\n47. No obstant això, el domicili de les FFMMV haurà de ser obligatòriament dins de la ciutat de València, a causa del protocol de comitives i escortes policials.\n48. La recollida de la FMV o FMIV es realitzarà, per tant, sempre en el domicili designat a este efecte dins de la ciutat de València.\n49. Els cotxes oficials que posa a disposició de les FFMMV l'Ajuntament de València, seran d'ús exclusiu de les FFMMV i del Vicepresident que les arreplegue, no podent anar en el mateix ni pares, germans ni familiars. Només podran pujar al vehicle oficial, aquelles persones que, excepcionalment, siguen designades pel secretari general de la JCF\n50. De la mateixa manera, en alguna ocasió, podrà donar-se la situació que no es puga disposar de vehicle oficial. En eixe cas, s'utilitzaran els vehicles propis dels Vicepresidents, o altres vehicles posats a disposició per la JCF\n51. Els vehicles oficials de les Corts d'Honor que es posen a la seua disposició durant els mesos de febrer i març, seran d'ús exclusiu de les mateixes, sense que puguen ser utilitzats per familiars.\n52. Tant les xiquetes com les senyoretes hauran de baixar a la porta del seu domicili en el moment que siguen cridades pel responsable encarregat d'arreplegar-la, a l'igual, que en el moment de deixar-la un familiar l'arreplegarà de la porta del seu domicili. Els pares proveiran de cadiretes obligatòries per al seu desplaçament a aquelles xiquetes menors de 135 cm. d'estatura, entregant-les a l'acompanyant i arreplegant-les una vegada finalitze el servici.\n53. La distribució de les xiquetes i senyoretes en els diferents cotxes per a la seua recollida, serà realitzada baix estrictes criteris de comoditat, proximitat i intentant en la mesura que siga possible la recollida més ràpida en benefici de tots.\n54. Habitualment, seran arreplegades pels acompanyants en els seus cotxes particulars. Estos comptaran amb tots els segurs corresponents. En més d'una ocasió hi haurà punts de concentració, als que les xiquetes i senyoretes hauran d'acudir a l'hora que siguen citades. La decisió d'arreplegar o concentrar a les Corts d'Honor, correspon a la Vicepresidenta de l'Àrea de Protocol i RR.PP., i es regirà pels criteris aprovats per la Junta Directiva.\nLes concentracions podran ser de dos maneres: o bé directament en el lloc on vaja a desenrotllar-se l'acte a què han d'assistir; o bé concentració per a agafar un autobús i acudir al lloc on se celebre l'acte.\n55. La delegació de Relacions Públiques haurà de tindre uns quants telèfons dels pares o familiars per a poder avisar dels horaris i actes on han d'assistir les components de la Cort d'Honor. Així mateix, hauran de facilitar obligatòriament un correu electrònic on poder remetre qualsevol informació, el compte del qual haurà de ser revisat amb continuïtat atés que a través d'este mitjà pot ser remesa l'agenda i els compromisos a què s'ha d'acudir. Amb caràcter general i excepte causa de força major, els dimecres serà enviada l'agenda de la setmana següent, a les adreces de correu indicades.\n56. Moltes vegades seran avisades amb molt poca antelació, ja que l'agenda és molt difícil de tancar; seran les persones responsables d'arreplegar-les qui els telefone per a informar dels horaris.\n57. En tot moment, les xiquetes/senyoretes tindran tracte directe amb la directiva de JCF per a comentar qualsevol problema a través de la Vicepresidenta de RR.PP. Esta serà l'enllaç amb la directiva, igual que qualsevol problema que puga haver-hi dins de la comitiva serà traslladat al secretari general D. José Martínez Tormo.\n58. Hi haurà ocasions en què les xiquetes/senyoretes necessitaran vestir-se o col·locar mantellines fora de les seues cases; per a tal ocasió des de la delegació de RR.PP hi haurà dos dones per a ajudar-les i vestir-les en perfectes condicions. No serà necessària la presència de les mares.\nApartat VII: De la participació en els actes\na) L'acompanyant es posarà en contacte amb cada una de les components que vagen en el seu vehicle per a indicar-los, amb antelació suficient de com a mínim 24 hores, l'hora en què seran arreplegades.\nb) S'arreplegarà i tornarà a la component sempre en el domicili designat a este efecte.\nc) A l'hora indicada per l'acompanyant, este es personarà en el domicili de la component. Ací la puntualitat és prioritària; en cas d'incompliment, la vicepresidència corresponent estarà facultada per a prendre les mesures que considere oportunes.\nd) Quan s'isca de casa, es farà de forma correctament vestida, pentinada i maquillada, portant ben posats els corresponents elements distintius de Cort d'Honor o Fallera Major.\ne) En arribar al lloc de l'acte, el/la vicepresident/a indicarà el moment en què s'haja de descendir dels vehicles. Es farà de forma immediata i a continuació les xiquetes / senyoretes es col·locaran en el seu lloc corresponent, evitant arreglarse o realitzar escarafalls.\nf) Quan es desfile, sempre s'estarà pendent de la parella per a anar a la mateixa altura i es guardarà una distància prudent amb les companyes de davant.\ng) Quan es faça l'entrada a l'acte, es farà de forma silenciosa, sense saludar amb la mà i somrient de forma discreta a manera d'agraïment pels aplaudiments i mostres d'afecte rebuts.\nh) En cap moment ningú podrà separar-se de la comitiva per a saludar familiars, amics o coneguts.\na) En tot moment s'ha de prestar atenció al desenrotllament dels actes, evitant parlar, bromejar, etc.\nb) Cal evitar donar peu a què la gent s'acoste o es faça fotografies durant els actes. La persona que pot autoritzar la realització de fotografies és el/la vicepresident/a què assistix.\nc) Quan s'acoste el moment de desfilar, es prendrà el lloc corresponent en silenci i de forma ordenada. Cada persona haurà de fixar-se en el que fan les companyes precedents per a no començar a desfilar sense saber què fer. En tot moment s'haurà de mirar cap avant, prestant atenció al desenrotllament de l'acte.\nd) Per la passarel·la es desfilarà de forma assossegada, sense arribar a lenta, i sempre somrient el públic a manera d'agraïment.\ne) Una vegada col·locades en l'escenari s'evitarà parlar amb les companyes tant a dreta com a esquerra. En cas de coincidir ambdós CCHH també s'ha d'evitar distraure l'atenció de les infantils.\nf) L'objectiu prioritari serà centrar l'atenció en el desenrotllament de l'acte i els/les protagonistes del mateix.\ng) Cal aplaudir en els actes sempre que no es porte res en les mans (rams, regalets..). Quan s'interpreten Himnes cal esperar que finalitze per complet música i lletra per a aplaudir.\na) A l'abaixar de l'escenari es procedirà de la mateixa manera que al pujar. És a dir, es desfilarà de forma assossegada i sempre somrient. La baixada sempre es realitzarà per parelles.\nb) Per a abandonar el recinte, es farà de forma ordenada, ocupant el lloc corresponent en la comitiva, evitant fer comentaris de l'acte presenciat i sempre atenent a les indicacions dels acompanyants.\nc) Cada persona serà tornada al seu respectiu domicili per l'acompanyant corresponent. No hi ha possibilitat què es torne amb un familiar llevat que siga autoritzat pel/la Vicepresident/a què en eixe moment presidisca l'acte.\nd) És obligatori arribar al domicili amb el pentinat i indumentària complets.\nApartat VIII: dels viatges\n62. Al llarg de l'exercici faller podran ser diversos els viatges que, tant fora de la província de València com en l'estranger, hagen de realitzar les FFMMV i les Corts d'Honor (Castelló, Alacant, Burgos, Múrcia€)\n63. Els viatges seran costejats i programats per JCF (allotjament, menjars, transport). Els gastos particulars fora del protocol seran abonats per cada una de les xiquetes/senyoretes. No es permetrà anar per mitjans propis a cap viatge oficial, ja que el desplaçament es considera oficial, i serà JCF qui dispose dels mitjans necessaris i oportuns per a realitzar-lo. Qui no complisca amb esta norma, podrà ser exclosa de la comitiva oficial en la ciutat de destinació.\n64. Les eixides es realitzaran amb autobús, sent el punt de partida la seu de JCF on cada una de les components de la Cort d'Honor acudirà amb els seus propis mitjans. Esta circumstància podrà donar-se també en algun acte ordinari que serà avisat amb anterioritat. Per a això seran convocades a una hora determinada i concreta, la qual sempre s'ajusta a les necessitats pròpies del viatge, i l'incompliment de l'horari no paralitzarà l'eixida de la comitiva, quedant-se fora de la mateixa qui la incomplira. A la tornada, els pares o persones responsables de la seua recollida, hauran d'estar en el lloc i l'hora indicats.\n65. Cada xiqueta/senyoreta tindrà la responsabilitat d'acudir amb la indumentària requerida per JCF per a cada moment.\n66. L'oblit de qualsevol complement necessari per a vestir-se de valenciana deixarà a la component fora de la comitiva.\n67. En la majoria d'ocasions eixiran des de València pentinades de valenciana. Si no fóra així rebran informació prèvia de JCF\n68. Les FFMMV i les components de la Cort d'Honor hauran d'assumir el protocol de la ciutat que visitem, moltes vegades alié a JCF.\n69. Quan acabe l'oficialitat dels actes, cada una de les senyoretes disposarà de temps lliure, prèviament establit. Durant el mateix deixaran de ser responsabilitat de JCF i hauran de comportar-se adequadament, sent conscients de la seua posició i responsabilitat, procurant garantir el descans i el compliment dels horaris que els permeta estar en perfectes condicions per al següent acte programat.\nApartat IX: dels familiars\n70. La figura dels pares passarà, obligatòriament, a un segon terme. És impossible des de JCF afegir al protocol, el nombre de persones que sumen els familiars en la comitiva oficial. En la majoria de casos ens regim per protocol oficial (Ajuntament, Generalitat, Diputació, Festes d'Alacant, Castelló, Burgos, Múrcia€..), en el que no es contempla l'assistència de familiars/acompanyants com a comitiva, ni amb privilegis, entrades, o llocs reservats.\n71. JCF no tindrà cap obligació amb els familiars excepte, en el cas de les infantils, mantindre'ls informats dels dies i horaris en què les seues filles són requerides per JCF\n72. Els pares assistiran, de forma oficial, únicament als actes que JCF els convide. En eixe cas hauran de respectar el lloc que se'ls haja assignat.\n73. En el cas de les senyoretes, les parelles hauran de mantindre's, obligatòriament, allunyats/des d'elles en tot acte protocol·lari. El protagonisme correspon a Fallera Major i/o Corts d'Honor i ha de respectar-se.\n74. La relació d'actes oficials en què els pares (i excepcionalment algun familiar) disposaran, sempre segons la disponibilitat del moment, de lloc preferent són:\na) Proclamació Ajuntament\nc) Sopar d'Exaltació (pagament tiquets)\nd) Crida (lloc preferent baix de les Torres)\ne) Cavalcades (lloc preferent en grades o cadires)\nf) Gala Fallera (pagament tiquets)\ng) Ofrena (tribuna en la plaça de la Mare de Déu)\nh) Missa de Sant Josep (lloc preferent en bancs catedral)\ni) Cremà (lloc preferent baix del Balcó)\nj) Dansà (zona delimitada en plaça de la Mare de Déu)\nk) Sopar de la punxà (reserva de taules, pagament tiquets)\nl) Batalla de flors\nm) Acte d'Elecció Cort d'Honor (lloc preferent en grades)\nn) Sopar despedida (pagament tiquets)\n75. En els llocs preferents per a familiars, NO està inclòs l'accés al Balcó de l'Ajuntament per a veure les "Mascletades" per ser competència únicament i exclusivament del Servici de Protocol de l'Ajuntament. Els familiars, sempre segons disponibilitat, tindran dos passes nominatius per a poder accedir a les terrasses de l'Ajuntament, sense possibilitat de ser utilitzat per una altra persona que no siga el titular.\n76. Els pares sempre romandran al marge dels actes, no intervenint en l'organització ni en el desenrotllament dels mateixos. Només podran acostar-se a les xiquetes/senyoretes en el cas que la Vicepresidència corresponent així ho requerisca. No tindran dret a entrades per a actes que no organitze JCF.\n77. Els pares o tutors hauran de comunicar a qualsevol membre de la Directiva de JCF qualsevol situació familiar (separacions, divorcis, pèrdues de custòdia, etc.), qualsevol malaltia que requerisca atenció (al·lèrgies alimentàries, respiratòries, de pell, d'ulls, intoleràncies, etc.) i qualsevol altra situació que siga d'interés per al correcte desenrotllament dels esdeveniments.\nApartat X: Confidencialitat\n78. Tots els documents i comunicacions produïdes entre JCF i les Falleres Majors i components de les Corts d'Honor, així com els seus familiars, hauran de mantindre's en la més estricta confidencialitat.\n79. La necessària relació de cordialitat i confiança mútua entre les parts requerix que cap de les components de les Corts d'Honor, Falleres Majors, o familiars, transmeta informació a terceres persones. De la mateixa manera, JCF es compromet a no facilitar públicament informació personal més enllà de l'estrictament necessària per al compliment dels seus fins.\n80. En el cas en què es detecte algun trasllat d'informació (agendes, continguts de reunions, correus electrònics, conversacions telefòniques o missatges de text, etc.), la Junta Directiva prendrà les mesures oportunes per a salvaguardar la confidencialitat i la necessària relació de cordialitat i confiança mútua, així com el bon nom de la institució.\nLas normas secretas de las Fallas


Els Armilles Grogues no podran protestar als Camps Elisis - Diari de Girona\nEls Armilles Grogues no podran protestar als Camps Elisis\nEl desplegament de militars per protegir els edificis públics indigna l'oposició a Macron\nEls Armilles Grogues no podran protestar als Camps Elisis Diari de Girona\nLa Policia de París va confirmar la prohibició de les protestes dels Armilles Grogues previstes per a avui als Camps Elisis i al voltant del Palau de l'Elisi i l'Assemblea Nacional, un anunci que es va unir al d'altres ciutats franceses com Tolosa, Marsella i Niça. El president francès, Emmanuel Macron, s'ha marcat com a objectiu controlar aquest moviment, que compleix quatre mesos de protestes, després del rebrot de violència a la manifestació de dissabte passat a París, quan diversos comerços dels Camps Elisis van ser saquejats.\nMacron va advertir que qualsevol protesta que desafiï les prohibicions serà automàticament dissolta. Avui s'estrenarà el nou prefecte de la Policia de París, Didier Lallement, ja que el seu antecessor va ser cessat aquesta setmana.\nEl Govern francès també desplegarà avui els soldats del pla antiterrorista, un cos creat després dels atemptats de París de l'any 2015 per defensar alguns dels edificis més emblemàtics de la capital.\nLa ministra de Defensa, Florence Parly, va defensar aquesta decisió i va insistir que és només per defensar alguns edificis il·lustres i deixar a la policia que controli els manifestants. «Òbviament està descartat que els soldats s'enfrontin cara a cara amb les protestes», va afirmar la ministra al diari Le Parisien. «Els soldats seran desplegats en alguns llocs i no estaran involucrats en absolut en operacions d'ordre públic», va destacar el governador militar de París, el general Bruno Le Ray. No obstant això, la confirmació de Le Ray que els soldats estan autoritzats a obrir foc si les seves vides estan perill va causar un gran enrenou entre l'oposició.


Banca March guanya 39,4 milions el primer semestre\nEl volum de negoci va arribar als 9.290 milions d'euros\nARA BALEARS Palma. 31/08/2013 02:14\nEl Grup Banca March va obtenir un benefici net de 39,4 milions d'euros entre gener i juny d'aquest any, davant les pèrdues de 41,6 milions d'euros sofertes en el mateix semestre de 2012 per efecte del sanejament de la participació d'una de les participades, ACS, a Iberdrola.\nL'entitat va informar ahir que el volum de negoci en banca privada i patrimonial, on el banc centra la seva activitat, va arribar als 9.290 milions d'euros després de créixer el 25,2% en comparació interanual.\nEl Grup Banca March continua amb la seva política de gestió prudent dels riscos d'acord amb el seu model de negoci i disposa d'una sòlida posició de liquiditat, amb un percentatge d'actius líquids que representa l'11,3% del balanç i uns "molt elevats nivells de solvència".\nL'entitat tancà la primera meitat de l'any amb una ràtio de demora del 5,6%, en contrast amb l'11,6% del conjunt del sistema, i un nivell de cobertura davant insolvències del 72,3%, enfront del 65,9% del sector.\nSegons explica l'entitat, els recursos bancaris dels seus clients van créixer un 10% i la xifra de SICAV gestionades es va situar en 113, la qual cosa situa Banca March en una de les primeres posicions en el rànquing d'entitats que gestionen aquestes institucions. L'agència Moody's va confirmar el 18 de juliol el ràting de Banca March per al deute a curt i llarg termini, a més de per als seus dipòsits, que es va mantenir en Baa3, aprovat.\nEl ràting se situa al mateix nivell que el del regne d'Espanya i consolida Banca March com una de les entitats espanyoles amb millor qualificació creditícia. L'entitat recorda que el 12 de juliol va comunicar la decisió d'exercir el dret d'adquisició preferent en la venda de Banco Inversis.


Mescla’t 2017 - Agermanament Sense Fronteres\nEl proper dissabte, 7 d’octubre, Sabadell celebra la tercera edició del Mescla’t. Una jornada a través de la qual més d’una cinquantena d’entitats aplegaran esforços per manifestar-se en contra del racisme, la xenofòbia, l’homofòbia i qualsevol discriminació per raó de creença, orientació o origen.\nAmb aquest objectiu, tres espais de la ciutat – el passeig de la Plaça Major, el Racó del Campanar i la plaça del Dr. Robert– s’ompliran amb més de 40 activitats. Ja a la nit, la jornada es tancarà amb l’actuació del grup musical Buhos.\nEl programa és ampli i variat amb l’objectiu comú de sensibilitzar el conjunt de la ciutadania per una igualtat que respecti totes les diferències. Entre les propostes hi ha activitats per a joves i infants, tallers, dansa, músiques tradicionals, jocs, teatre, concerts i mostra d’entitats.\nAixí mateix, cal destacar la tasca de la Comissió d’entitats del Mescla’t, integrada per més de 15 entitats representants de les diferents taules de treball, on s’han acordat aspectes relacionats amb l’organització, els objectius de la celebració d’enguany, el lema i les diferents activitats de la jornada.


Unió Catalanista de Sabadell: Salvem el català\nA tot el món hi ha un 40% de llengües en risc de desaparèixer, entre les quals el català, que ha disminuït el seu ús de manera accelerada en les últimes dècades. D’aquest risc ja en parlava Carme Junyent en un article publicat a principis dels noranta a la Revista d’Igualada titulat “El català: una llengua en perill d’extinció?”. D’aquest perill ja en parlàvem en el nostre post del desembre titulat “Emergència lingüística” i avui en volem tornar a parlar a la vista de les notícies que apareixen diàriament als mitjans de comunicació sobre violació dels drets lingüístics dels habitants del nostre País.\nEstem tips de veure i sentir catalanoparlants renunciar a la seva llengua i canviar al castellà quan el seu interlocutor no parla català, i no diem quan el principal argument és si es diu que parlar en català a un castellanoparlant és de mala educació, com si la bona o mala educació fos una qüestió de llengües i, per desgràcia, la cosa no acaba aquí. Veiem molt sovint a nens jugant pel carrer parlant en castellà entre ells, el mateix passa amb els adolescents a les xarxes socials. Si això passa a comarques on la influència de la immigració no ha estat tan forta, no cal dir el què passa a Barcelona i a la seva àrea metropolitana, on la situació és especialment sagnant, ja que el nombre de joves barcelonins que ara parlen habitualment en català és del 28,4% quan l’any 2015 era del 35,6%. Un descens del 20% en solament cinc anys, vol dir arribar a zero parlants en vint-i-cinc anys. Això ens demostra que la immersió lingüística no ha funcionat, es pot ensenyar i parlar el català a les escoles, però si després no s’utilitza, és com si no fes res.\nCom a conseqüència d’aquesta emergència, el Grup Koiné, defensors de la normalització lingüística en una Catalunya independent, han compartit una interessant reflexió que molts mitjans i ciutadans hauríem de tenir en compte. El col·lectiu recorda que “tot catalanoparlant té dret a viure exclusivament en català, sense conèixer cap més llengua”, sempre que es visqui en una regió on hi hagi “domini lingüístic català”, com és el cas, encara, de Catalunya. La plataforma independentista també avisa que aquest fet no hauria de comportar “cap mena de limitació dels seus drets civils i polítics”. Aquesta afirmació és causada pel fet que al nostre país s’exigeixi l’idioma castellà per accedir a ofertes laborals, així com a activitats i lleure que menystenen la llengua catalana per posar per davant el castellà.\nPet tot plegat, sembla estrany que encara hi hagi persones, com Albert Branchadell, que posa en dubte aquesta situació d'emergència. El filòleg transpira la idea que el català gaudeix d'un estat de salut acceptable i que, tots els qui estem fent sonar les alarmes, veiem el got mig buit. En el fons, ve a dir que som uns exagerats, uns catastrofistes. D’aquestes i altres consideracions en parla extensament la directora de Plataforma per la Llengua, Neus Mestres, en un article d’opinió titulat “L’emergència lingüística és real (i reversible)” que podeu llegir a continuació.\nL’emergència lingüística és real (i reversible)\nEncara que sembli mentida, deixant a banda els atacs de l'estat espanyol ja existents aleshores, fins fa menys d'un segle es podria dir que el català era una llengua prou normal. Abans de la dictadura franquista el català era la llengua materna i d'ús social de gairebé tota la població de Catalunya i de bona part de la resta de territoris de parla catalana de l'Estat.\nQuaranta anys de lingüicidi franquista van capgirar la situació. Durant la dictadura, el castellà va imposar-se a les institucions, però també va anar fent forat a les llars i al carrer, on sempre havia estat residual, a còpia d'amenaces i multes. Els moviments migratoris esperonats pel règim, d'altres zones de l'Estat cap a Catalunya, així com la impossibilitat legal d'acollir aquesta població amb cursos i escoles en català, hi van fer la resta. Amb el temps, el català va deixar de ser una llengua majoritària i va passar a competir —en desavantatge— amb una de dominant.\nAls anys 80, fruit d'un ampli i sentit consens polític i social, es va decidir tirar endavant un procés de normalització lingüística. El propòsit d'aquest pla, com bé indica el nom, era recuperar la normalitat que hi havia abans de la dictadura. La normalització lingüística havia de servir perquè les següents generacions de catalans -totes, independentment de l'origen- adquirissin el català i, el més important, decidissin transmetre'l als fills.\nHan passat quatre dècades i es pot afirmar que l'objectiu no ha estat assolit. El català no tan sols no ha tornat a ser la llengua majoritària sinó que, a més, l'ús social i fins i tot la transmissió familiar no han deixat de recular. Quan una llengua segueix un patró regressiu en aquests dos paràmetres clau és indiscutible que es troba en una situació de risc, d'emergència. És en aquest sentit que la Plataforma per la Llengua ha engegat la campanya Emergència lingüística per explicar que la situació és greu, per bé que som a temps d'evitar el desastre si comencem a actuar ara mateix.\nEn un article d'opinió publicat al diari ARA el passat 21 de febrer i titulat "La fal·làcia del 30 per cent", Albert Branchadell posava en dubte aquesta situació d'emergència. L'article del filòleg transpira la idea que el català gaudeix d'un estat de salut acceptable i que, tots els qui estem fent sonar les alarmes, veiem el got mig buit. En el fons, ve a dir que som uns exagerats, uns catastrofistes.\nAquestes insinuacions són sorprenents si tenim en compte la premissa a partir de la qual Branchadell elabora la seva tesi, suposadament optimista. I és que, segons l'autor, el català no podrà ser mai "una llengua nacional, equiparable a les llengües nacionals dels altres estats europeus". Què pot ser més catastrofista que acceptar la pròpia sentència de mort? És amb aquest marc mental, derrotista i feble, amb aquest escarxofament espiritual, amb aquesta renúncia de fàbrica, que Branchadell demana que mantinguem el llistó baix per poder veure el got mig ple i conformar-nos amb allò que tenim. Opina, per exemple, que la normalització lingüística ha estat un "èxit" perquè ha fet possible que "centenars de milers de catalans" utilitzin de tant en tant la llengua pròpia del país. És més, considera que aquests "usuaris ocasionals", com ell els anomena, són "l'assegurança de vida" del català.\nSegons el filòleg, també caldria celebrar que, durant aquests últims deu anys, el percentatge de persones que tenen el català com a llengua habitual a Catalunya s'hagi mantingut estable. Aquesta proporció és del 36% ̶ i més baixa en altres territoris del domini lingüístic ̶ , una xifra molt preocupant, perquè quan l'ús social d'una llengua cau per sota del 33% vol dir que el parlant té el doble de possibilitats de topar amb algú que no parla la seva llengua que no pas amb algú que sí que la parla. Això afecta directament la confiança i la seguretat del parlant, perquè comporta que ell mateix no gosa adreçar-se en la seva llengua a desconeguts, pel risc que no l'entenguin. Aleshores, aquesta situació acaba causant una reducció encara més gran de l'ús social de la llengua.\nBranchadell prefereix treure-hi ferro i emfasitzar que el 90% dels ciutadans que tenen el català com a llengua materna l'utilitzen habitualment. Curiosament, però, l'autor no es demana en cap moment per què, després de quaranta anys de pretesa normalització, el català no ha esdevingut la llengua primera de la immensa majoria de noves generacions del país.\nSegons Branchadell, pretendre que el català pugui normalitzar-se plenament és "somiar". A la Plataforma per la Llengua, convençuts que encara hi ha partida, n'hi diem "lluitar". Per això, continuarem lluitant perquè el català torni a ser la llengua comuna de Catalunya, com ho havia estat abans del franquisme i des de feia mil anys.\nDirectora de Plataforma per la Llengua\nArticle publicat a la web de la Plataforma el dimecres 10 de març del 2021.\nPublicat per U C S // e-mail: unicatsabadell@gmail.com a 19:47\nParaules clau castellà, Català, Llengua\nColau, la ploramiques


Per què no fem gestions?\nSempre hi ha la tendència de fer les gestions administratives, bancàries o del que sigui mentre la canalla està jugant, de colònies, a l'esplai o a casa d'algú que els vigili.\nÉs una bona alternativa i sovint força eficaç perquè es poden resoldre més ràpidament i a la vegada hi ha la possibilitat d'estar més per la feina i evitar errades i, sobretot, aquell estat de nervis per respondre a les preguntes insistents i lògiques de "Què és això? Què fa aquesta gent? De què parlen? Per què cal fer-ho? Haurem d'esperar molt?" I tantes altres.\nPerò amb aquesta manera de fer, les criatures es queden al marge de molts aspectes del funcionament social. I això els passa fins ben entrada la joventut, de manera que quan han de resoldre situacions tan lògiques com fer un document o enviar una sol·licitud, sembla que tot es resolgui de manera màgica o extraordinàriament complicada. "Què és això del correu certificat? Què cal fer? Com es fa? On s'ha d'anar i a qui ho pregunto?" Seran preguntes que ens faran tard o d'hora.\nCuriosament, s'amplien les informacions de temes molt llunyans, d'aspectes que no els afecten i, en canvi, sembla que cal simplificar tot el que és quotidià. El cert és que cal que ho aprenguin de manera senzilla i quotidiana perquè en un moment o altre hauran de fer algun tipus de gestió. Amb tanta eficàcia com vol tenir l'adult, s'acaben deixant les criatures fora de joc.\nSegur que no cal fer sempre les gestions amb ells, però és un bon aprenentatge portar-los als diferents llocs. Per començar cal fer cua, cal esperar, cal veure que hi ha gent que també s'espera. Què es fa en aquests indrets tan diferents de casa i de l'escola és una informació interessant i que obre molts horitzons, encara que no sigui especialment divertit. També cal omplir papers que sovint són força encriptats i per tant cal preguntar i descobrir, amb una certa sorpresa, que el pare o la mare tampoc no ho tenen tant per la mà i que han de preguntar. Un bon aprenentatge. I una altra descoberta interessant: cal saber respondre a preguntes que sovint ni s'entenen però que són importants.\nHi ha moltes situacions que poden aprendre i que els ajudaran a saber que hi ha gestions que cal fer perquè formen part de la vida familiar i de la societat encara que no es vegin.


Twitter bull amb la «festassa» de Puigdemont i Rahola a Cadaqués - Diari de Girona\nTwitter bull amb la «festassa» de Puigdemont i Rahola a Cadaqués\nLa «festassa» -tal com la va definir ella mateixa- de Pilar Rahola a Cadaqués amb Carles Puigdemont, Joan Laporta, el comissari en cap dels Mossos i el doctor Bonaventura Clotet, entre d´altres, ha aixecat polseguera a les xarxes socials.\nFestassa amb amics». Així va descriure a Twitter la periodista Pilar Rahola la festa que va organitzar a Cadaqués en presència del president de la Generalitat, Carles Puigdemont, la seva dona, Marcela Topor, l´expresident del Barça Joan Laporta, el comissari en cap dels Mossos, Josep Lluís Trapero, els periodistes Helena García-Melero i Joan Vehils, el doctor Bonaventura Clotet, el seu fill, l´actor Marc Clotet, i la seva parella, l´actriu Natalia Sánchez, entre altres. Rahola va penjar un parell de fotografies i un vídeo on es pot veure Puigdemont tocant Let it be, dels Beatles, i Trapero acompanyant-lo amb Paraules d´amor, de Serrat, i va explicar que abans havien compartit una paella. Un dels grans absents de la trobada va ser l´expresident català Artur Mas, que solia ser present en aquest tipus de saraus.\nLes imatges van aixecar un gran aldarull a les xarxes socials, on van generar des de conyes fins a crítiques per l´ostentació de la trobada. Davant d´això, Rahola va sortir a RAC 1 per dir que són «una colla d´amics que es reuneix sovint» i que li havia semblat «simpàtic» compartir la trobada a les xarxes. «És una postal d´estiu, no és més que això», va assenyalar Rahola, que a Twitter va indicar que «mostrar un president relaxat, amb guitarra, cançons i amics em sembla una extraordinària imatge de país».\nMolts internautes, en canvi, ho van veure com un postureig i els va semblar que la imatge de Puigdemont no sortia afavorida. En vista de l´enrenou, Rahola va dir que l´any que ve seguiran fent la paella, però que no en publicarà imatges.\nSanti Vila es deixa veure en una festa gai al parc aquàtic Illa Fantasia . Estiu


El “fiasco” de la política espanyola fa la volta al món i la imatge de l’Estat “s’erosiona” La República\nEl “circ” de la política espanyola, tal com el The New York Times la definia la setmana passada, ja ha donat la volta al món, després que aquest dimarts els principals partits i el Rei hagin confirmat que l’Estat tornarà a les urnes. Mitjans d’arreu del planeta se’n fan creus i alguns coincideixen a destacar la manca de compromís dels polítics espanyols. Repassem alguns dels titulars més destacats de la premsa internacional:\nZDF (Alemanya)– “Fiasco de la política espanyola”: el web de la cadena de televisió de referència a Alemanya és el que fa una peça més analítica i ja al titular parla clar. En aquest sentit, diu que els polítics espanyols no han estat prou flexibles ni han demostrat prou voluntat de compromís. A més, assegura que “el prestigi d’Espanya a l’estranger s’està erosionant” i que “en els últims temps ja ha perdut importància a nivell europeu i mundial”.\nStampa (Itàlia)– “No hi ha acord a Espanya, noves eleccions el 26 de juny”: el diari diu que “els vetos han paralitzat” la formació de nou govern, que l’escenari és de “caos polític després de dècades de bipartidisme virtualment perfecte”, i que no s’albira nou govern com a mínim fins el setembre vinent.\nThe Wall Street Journal (Estats Units)– “Espanya repetirà eleccions al juny després que les converses fracassin”: El diari defineix els polítics espanyols de “baralladissos” i diu que les converses d’última hora van acabar amb més “retrets entre els líders, que es culpen els uns als altres de fer Espanya ingovernable”.\nThe Guardian (Regne Unit)– “Espanya s’enfronta a noves eleccions el juny després que els partits fracassin a l’hora de formar govern”: Destaca que ja fa 128 dies que l’Estat no té govern, i que el de Rajoy, ara en funcions, “ha semblat inútil per afrontar la feble situació econòmica i el crònic atur. També afirma que “fins que els polítics espanyols aprenguin l’art del compromís, el país pot afrontar un llarg període de bloqueig”.\nLe Monde (França)– “El rei recomana noves eleccions legislatives”: El rotatiu diu que l’únic que podria canviar de manera sensible els resultats dels comicis de juny és una coalició Podemos-IU, que podria fer el ‘sorpasso’ al PSOE. No obstant, es pregunta si això serviria per proposar un candidat a president de Podemos –que difícilment triomfaria- o bé per una gran coalició. En qualsevol cas, la situació podria provocar un altre bloqueig que donés pas a unes terceres eleccions.\nRepubblica (Itàlia)– “Rei Felip d’Espanya: ‘Un govern no és possible, Espanya torna a votar’”: la publicació parla de “bloqueig” i que l’última ronda de converses “ha acabat en fracàs”.\nIzvestia (Rússia)– “A Espanya, per primera vegada repetició de comicis legislatius”: amb una informació d’agències, el principal diari rus també es fa ressò del fracàs espanyol, destaca que és una situació inèdita i que el 26 de juny serà la data per tornar a votar.


CAMINANT PEL RIPOLLÈS: Gallifa - Sant Sadurní\nEscriu: Mª Clara Martínez (dissabte 13 gener 2018)\nEspectacular ruta pel terme municipal de Gallifa, recorrent els seus espectaculars cingles, assolint el seu punt més elevat, Sant Sadurní de Gallifa, i passant per camins i miradors de gran bellesa. Gallifa és un municipi del Vallès Occidental. És un municipi abrupte, conformat essencialment per una vall situada entre les cingleres de Sant Sadurní –extrem occidental dels cingles de Bertí– i la muntanya del Farell. És un conglomerat de cases d’estiueig amb pinzellades de finques de caràcter agrari. A la part nord del poble, hi ha l’església de Sant Pere i Sant Fèlix, romànica del segle X, al costat els tallers i la Fundació Artigas i mes al sud-est hi ha la rectoria.\nL'estructura urbana de poble disseminat s’ha conservat, tot i els desgavells urbanístics que ha patit el país en els darrers decennis, i es mantenen intactes i restaurats els barris més antics del nucli urbà i alguns dels masos escampats pel terme.\nIniciem la caminada d'avui un cop passat el poble, en un tancat revolt a l'esquerra de la carretera i on podem deixar els cotxes. Els primers tres km són en forta pujada, guanyant alçada ràpidament, per un preciós sender emboscat, fins arribar al Collet de Sant Sadurní. 500 metres més amunt trobem l'ermita de Sant Sadurní de Gallifa, amb algunes restes d'un possible castell i un refugi. Per darrera l'ermita hi ha el mirador de la Guineu, una excepcional balconada des d'on s'aconsegueixen unes fantàstiques vistes del Pirineu i Prepirineu, Moià, Centelles i el Puigsagordi, Sant Feliu de Codines, el Vallès, la Mola de Sant Llorenç del Munt i Montserrat, i al fons, Barcelona i el mar. Un lloc ideal per fer una aturadeta i recuperar forces.\nTornem al Collet de Sant Sadurní i ara caminem per pistes forestals, recorrent la part alta de la cinglera, descobrint algun mirador que ens permet gaudir d'esplèndides panoràmiques. El paisatge és molt canbiant, segons si el camí passa per zona obaga, assolellada, o creua algun dels torrents que trobem al nostre pas. Zones amb pins, alzines, matolls i parets rocoses conviuen amb total harmonia. Creuem el Sot de les Avellanedes, voregem el Turó de la Baga, creuem el Pla de la Meuca i transitem per damunt dels Cingles Vermells, des d'on descobrim miradors amb fantàstiques vistes.\nLa baixada la fem pel Sot de la Tomba, en fort desnivell, per un corriol força empedrat i emboscat, fins arribar a un encreuament amb una ample pista forestal, quasi a tocar del Mas de La Roca. Un dels rètols ens indica que ja no ens falta massa per tornar a ser a Gallifa. Voltem a prop del Mas de La Roca, una de les moltes grans cases pairals que conformen el nucli disseminat de Gallifa, i que ens mostra la típica estructura de la majoria d'aquestes finques. Diferents cossos, primera i segona planta i golfes, i en ocasions un mur perimetral que encercla i protegeix l'interior. Passat el Mas de La Roca, prenem un sender que ens acaba de baixar fins la carretera, a un lloc on podem gaudir d'una fenomenal vista dels cingles de Sant Sadurní. Ja tan sols ens queda recórrer un curt tram de carretera fins arribar els cotxes oer finalitzar la caminada d'avui.\nPerò no podem marxar de Gallifa sense visitar la seva Església Parroquial, consagrada a Sant Pere i Sant Feliu, la Fundació privada Tallers Llorens Artigas, i admirar la bellesa d'aquests racons on sembla que el temps s'hagi aturat.\nUna molt bona caminada, força assequible a tothom mínimament acostumat a caminar per la muntanya, i que ens ofereix la possibilitat de descobrir racons de gran bellesa i miradors des d'on gaudir d'esplèndides vistes. Desitgem que us hagi agradat i us convidem a continuar amb nosaltres. Fins la propera!\nJoan Benet 19 de gener, 2018 22:02\nI la ruta al castell, amb les imatges


els raves per les fulles: Hisenda investiga un frau milionari a Aigües de Girona amb Puigdemont com a alcalde\nHisenda investiga un frau milionari a Aigües de Girona amb Puigdemont com a alcalde\nCarles Puigdemont a l'Ajuntament de Girona. EFE\nL'Agència Tributària acusa l'Ajuntament de permetre el robatori de "centenars de milers d'euros" anuales.La Agència Tributària investiga el saqueig de l'aigua a l'Ajuntament de Girona en l'època de Carles Puigdemont com a alcalde. L'empresa que gestiona l'aigua tant a Girona com en altres dos ajuntaments hauria detret prop d'un milió d'euros anuals. Aquesta operativa, amb incalculables irregulars, va començar fa quinze anys amb els antecessors de l'actual president de la Generalitat i aquest ho va perpetuar.\nAquestes són les conclusions a què arriba Hisenda en un informe incorporat al sumari del cas 3%, que investiga el finançament il·legal de Convergència, i al qual ha tingut accés EL ESPANYOL. El document reflecteix com el "tripijoc" per facturar cada any vuit milions d'euros públics i falsejar els comptes d'una empresa mixta participada per l'Ajuntament, Agissa, es va perpetuar en l'època en la qual l'actual president de la Generalitat, Carles Puigdemont, exercia com a alcalde.\nL'informe, datat el 23 de març d'aquest any, analitza la facturació de la societat mixta Agissa, participada tant per una empresa privada (Girona SA, controlada per l'empresari Narcís Piferrer) com per tres ajuntaments (Girona, Salt i Sarrià de Ter ). L'empresa va néixer el 1992 per assumir el subministrament d'aigua dels tres municipis catalans i segons els tècnics d'Hisenda, des de llavors, ha falsejat els seus comptes per afavorir a l'empresa privada i perjudicar, amb coneixement dels propis ajuntaments, als seus habitants.\nPer a la Delegació Especial de Catalunya de l'Agència Tributària, aquests fets revesteixen indicis delictius i serien responsables els membres dels òrgans de govern dels ajuntaments, a més de l'empresa Agissa i Girona SA.\nEl saqueig ara investigat començar el 1998, quan en el conveni que recollia la forma de repartir els fons obtinguts entre Agissa i els ajuntaments es va substituir l'expressió "els beneficis generats es distribuiran" per "el marge brut de negoci es distribuirà". El canvi en la frase significa bàsicament que els diners que es reparteixen els socis es multiplica de forma exponencial, independentment de les despeses que tingui l'empresa.\n7 MILIONS DE DEUTES\nEls ingressos que rebia Agissa per gestionar l'aigua dels ciutadans d'aquestes localitats es repartia com a dividends entre Girona SA i els tres ajuntaments. El problema és que es repartien dividends abans de descomptar als ingressos les despeses derivades de la gestió. Per tant, Agissa va anar acumulant deutes, que van arribar als 7 milions d'euros, quan podria haver arribat a tenir en beneficis 10 milions d'euros, si hagués actuat correctament.\nLa realitat era que "es repartien tots els ingressos". Van arribar a desemborsar fins als "pírrics 10.000 euros que ha percebut Agissa pels fons que té a les empobrides comptes bancaris". Però el desfalc anava més enllà. Aquest repartiment de dividends se'ls facturaven i així pagaven menys impostos. En una paraula, Hisenda conclou que la conseqüència d'aquesta mecànica ha estat la "descapitalització" de l'entitat.\n"És totalment incongruent des del punt de vista econòmic", expliquen els experts d'Hisenda, en una mesura que va ser perpetuada en 2013, amb Puigdemont ja com a alcalde (2011-2016). "Hi ha diferents i variats indicis que, no només per descomptat en l'any 1998 quan es van introduir les modificacions al Conveni de 1992, sinó al llarg de tots aquests anys, els responsables dels ajuntaments no només haurien deixat d'exercir les seves funcions de control procedents sobre les actuacions de Girona SA i Agissa, sinó que tindrien coneixement d'aquestes actuacions en cada moment ", sostenen els tècnics en un informe que ha de ser ara analitzat per la Fiscalia Anticorrupció i pel jutge del Vendrell (Tarragona), Josep Bosch.\nL'anàlisi dels tècnics detalla com els responsables de Agissa carregaven l'empresa de despeses (en gran part girats per la mateixa Girona SA) per llançar al final d'any uns beneficis de 100.000 euros tot i tenir una facturació de més de vuit milions. Xifres que no quadren per a Hisenda, en detectar que el principal soci de la societat, Girona SA, amb una facturació de 1,5 milions a l'any, llançava mig milió d'euros de benefici.\n"Més si tenim en compte que els resultats reals són molt superiors, doncs Girona SA està comptabilitzant com a despeses unes partides per centenars de milers d'euros que no són tals despeses, sinó que corresponen a despeses particulars", expliquen els funcionaris del fisc, a referència a joieries, rellotges, restaurants de luxe, centenars d'ampolles de vi, multitud d'entrades per al festival de Cap Roig, pernils pota negra, despeses sobre les quals "Girona SA es nega a aportar la documentació relativa".\nMAJOR PREU, PITJOR QUALITAT PER ALS CIUTADANS\nUna anàlisi més profunda de la comptabilitat ha llançat una reguera de "incomptables irregularitats" en els números de Agissa, encaminats a amagar el benefici real de la societat i el repartiment de diners que en en ella es feia, amb més de mig milió d'euros per a Girona SA i entre 200.000 i 300.000 euros per als ajuntaments. La societat mixta registrava com a despeses fins als dividends que es repartien els seus socis.\nUna cosa -a ulls d'Hisenda- completament irregular i que es va mantenir com una operativitat normal fins a 2013, amb Puigdemont com a alcalde i quan aquestes pràctiques van començar a aparèixer en premsa. "Si Agissa hagués comptabilitzat les operacions realitzades sense incórrer en greus anomalies substancials en la seva comptabilitat, hauria reflectit en els llibres comptables un benefici per import de més d'un milió d'euros i que estava pagant a Girona SA gairebé mig milió d'euros", explica l'informe del fisc.\nEls inspectors d'Hisenda assenyalen la responsabilitat ineludible de l'ajuntament controlat per Puigdemont, que hauria pogut plantejar "una baixada de les tarifes de l'aigua" i no obstant això, va participar durant anys la "detracció de centenars de milers d'euros". L'anàlisi dels funcionaris fiscals conclou que el desviament de fons ha generat un clar detriment en el servei per al consumidor final, tot i que els ajuntaments han aconseguit importants quantitats de fons en els últims anys.\nVan canviar LA MECÀNICA IRREGULAR\nL'exhaustiu informe realitzat pels perits explica que quan el 2013 va començar a sortir a la llum les suposades irregularitats en la gestió de l'aigua de Girona, es va eliminar "de cop" el conveni irregular mantingut des de 1998 per afavorir-se dels diners públics. No obstant això, en comptes de cessar en aquestes irregularitats que es va fer va ser modificar-les.\nAixí, els ajuntaments van duplicar el cànon que han de rebre per l'aigua i alhora van reduir les inversions a la meitat, en un pla fins al 2010. "De manera que el consumidor final del servei d'aigua durant aquests anys pagarà més però aquests fons no van a determinar una millora de la qualitat de les instal·lacions i del servei, sinó que aquests fons van a anar a parar a Girona SA ", expliquen els tècnics d'Hisenda.\n"I ni els consells d'administració de les dues societats, ni els responsables dels ajuntaments semblen tenir cap interès a verificar a fons totes aquestes qüestions", conclou l'informe.\nEtiquetas: Ajuntament de Girona, Carles Puigdemont, Hisenda.