Perspectives núm. 7 — Creagia\nPerspectives núm. 7\nEn aquesta edició una dosi d’instal·lacions i colors, un combinat complementari (o no) d’alguns projectes i curiositats que atemporalment tenim guardats per compartir amb vosaltres en algun moment.\nObrim l’arxiu per mostrar-vos quelcom que no ens ha deixat de sorprendre per temps que hagi passat des de la seva publicació.\nUna llibreria de hardware i software open-source de la mà de Google. Facilita utilitzar tecnologia web per crear pantalles interactives realment atractives. Amb aquest projecte pots crear una pantalla i el seu controlador per aconseguir experiències i instal·lacions realment úniques.\n➜ Enllaç al projecte GitHub\nUna instal·lació molt interessant i curiosa obra de **Noriyuki Suzuki**. Per a qui no el conegui, Suzuki és un artista nascut a Fukushima (Japó) i establert a Bremen (Alemanya) que ha fet carrera en el cinema experimental i ha evolucionat cap a l’expressió digital en instal·lacions que mostren l’intangible relació entre l’ésser humà i la societat.\nEn aquest cas, amb “Oh my ( )” realitzà un treball on s’anomena a Déu en 48 idiomes diferents utilitzant una enllaç interactiu amb Twitter. Quan es realitzava un tweet incloent la paraula “god” (déu) en diversos idiomes, els altaveus reproduïen la frase “oh my (god)” on Déu era reproduït en molts idiomes a la vegada.\n➜ Pàgina web\nIntroduint els colors metàl·lics\nEn bona part forçat per l’irrupció d’una nova gamma de colors en l’àmbit de la tecnologia de consum, en múltiples gadgets i productes de companyies punteres, Pantone va crear una gamma de colors anomenada “Metallic Shimmers” que precisament anava enfocada a cobrir tots aquests colors que avui dia estem tant acosumats a veure en molts dispositius: Rose Gold, Space Grey, etc. Colors que venen definits en bona part pel propi material base.\n➜ Enllaç a la notícia\nDins la fàbrica de Pantone\nAcabem aquesta edició seguint amb colors i Pantone. Com tots sabeu Pantone és un dels estàndards de la indústria en quan a definició de colors. Tot això passa gràcies a la seva àmplia carta de colors molt ben estudiada.\nEn aquest vídeo prodeu observar com es produeixen les seves famoses cartes de colors caracteritzades per un nivell molt elevat de precisió i exactitud.


Ciutadans volia condecorar els policies de l'1-O - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 8 de Maig de 2018. 18:17h.\nCiutadans volia condecorar els policies de l'1-O\nLa proposició no de llei no aconsegueix el suport al Congrés\nCiutadans no ha aconseguit els suports per tirar endavant la seva proposició no de llei que plantejava que es condecorés els agents que van actuar l'1-O. La proposta, que va ser registrada novembre passat, pretenia que es condecorés amb la Creu al Mèrit amb Distintiu Blanc els policies nacionals i guàrdies civils que van formar part de l'Operació Copèrnic, que es va dur a terme per intentar aturar el referèndum de l'1-O.\nLa formació taronja justifica la proposició "com un reconeixement de la professionalitat i bon fer" dels agents "davant la insostenible situació política i social" que es va viure a Catalunya aquells dies. El diputat Miguel Gutiérrez, que ha defensat la proposició no de llei, ho ha considerat un "reconeixement a uns agents que van donar la cara davant d'un Govern absent" que van estar "vivint en una situació precària" i "sotmesos a estrès".\nGutiérrez ha manifestat que els agents van ser objecte d'"assetjaments, intimidacions, rebutjos i desallotjaments dels hotels" i que "és hora de donar-los un merescut reconeixement públicament".\nLa proposició, però, no ha aconseguit tirar endavant i C's s'ha quedat sol defensant la proposta. Ni el PP ni el PSOE consideren adequat que es donin medalles, sense buscar-ne motius concrets i només per aquest cas.\nEl PP ha lamentat que la formació taronja no admetés la seva esmena en la qual establia que a qui correspon concedir les condecoracions no és al Congrés, sinó a la Guàrdia Civil i a la Policia Nacional. Per la seva part, el PSOE considera que el reconeixement d'aquests funcionaris s'ha de centrar en "l'esforç addicional que va suposar la seva tasca, no l'exaltació de patriotisme que defensa la proposta".\nEl diputat d'ERC, Gabriel Rufián ha afirmat que la iniciativa és "un relat fal·laç" i "pervers" en el que "els pobres agents" es van enfrontar a "una horda de zombies violents independentistes". El diputat ha lamentat que es plantegi que els radicals fossin "els de les paperetes i no els de les porres" i que es pretengui condecorar "a uns valents que van apallissar armats a gent gran armada amb paperetes".\nTorrent vincula la II Guerra Mundial amb la independència\nSantamaría acusa Puigdemont de “tornar a instal·lar la tirania”\n#5 Laila, Bcn, 10/05/2018 - 08:26\nAls Mossos per la brillant resposta als atemptats de Barcelona i Cambrils no cal. Ens tenen acostumats a la bona feina.\n#2 balboa , Kripton , 08/05/2018 - 19:18\nQuerían condecorar a los policías del 1-O\n#1 Carles Fortuny, Palau de la Degeneralitat, 08/05/2018 - 18:51\nRufian, el relato falaz y perverso es el tuyo, que quieres hacer pasar un golpe de Estado, al que llamas "papeletas", por bueno, y a la aplicación de la ley y la preservación de la democracia, a la que llamas "porras" como la mala. Pero en un golpe el malo es el que lo da, independientemente de su forma (de piel de cordero en este caso).


EUKAC Aspiració Centralitzada: Línia Perfetto TPA-TP: L’evolució del concepte d’aspiració\nLínia Perfetto TPA-TP: L’evolució del concepte d’aspiració\nLa línia Perfetto TPA-TP representa el concepte de sistemes d’aspiració centralitzada d’avantguarda.\nPer fi, una eina de treball versàtil i amb una interfície d’ús senzill, nascuda per a respondre a les exigències funcionals d’una clientela dinàmica i sofisticada, i que permet tan a l’instal·lador com a l’usuari interactuar amb la màquina de forma fàcil i immediata.\nÉs la confirmació de l’experiència d’Aertecnica que, des de fa 25 anys, realitza esforços enormes en investigació i tecnologia, garantint als instal·ladors un producte fiable, silenciós, d’instal·lació ràpida i amb un manteniment reduït.\nA més de les característiques incloses (com l’entrada tangencial, el sistema d’arrencada Soft Start, el filtre rentable i el sensor de temperatura), la línia Perfetto TPA i TP ofereix una sèrie d’avantatges tècnics que milloren la seva eficiència i augmenten la seva practicitat.\nEl disseny al servei de la funcionalitat\nLa Línia Perfetto TPA-TP aconsegueix un equilibri perfecte de tecnologia i disseny gràcies a un seguit de característiques funcionals que beneficien tant a l’instal·lador com a l’usuari final.\nUna estètica fascinant i de línies marcades. L’autèntica bellesa d’un disseny funcional unit a una estàtica que va més enllà de qualsevol moda. Material resistent.\nDoble expulsió d’aire (dreta/esquerra)\nPermet la màxima flexibilitat d’instal·lació, independentment de la posició de la central.\nProtecció elèctrica IP\nLes centrals TPA-TP estan certificades amb un alt grau de protecció, segons el model (veieu les fitxes tècniques)\nGràcies a l’ús de materials d’alta qualitat i a una optimització del compartiment tècnic del motor, s’ha reduït encara més el soroll.\nSituat a la part frontal de la central. És un instrument racional i de fàcil lectura, amb indicacions clares i senzilles de comprendre, gràcies a un seguit de símbols i paràmetres que comuniques immediatament l’estat de funcionament de la central.\nLes centrals TPA i TP inclouen un sistema de comunicació ModBus que es pot interconnectar amb els sistemes domòtics més habituals del mercat.\nAlt grau de resistència als agents atmosfèrics\nLa central està fabricada amb materials d’alta resistència als que s’aplica una pintura que garanteix i certifica 1000 hores de brisa marina. Es pot instal·lar a l’exterior.\nPossibilitat de connectar la xarxa de canonades a la central tant al costat dret com a l’esquerre.\nPresa d’aspiració integrada\nLes centrals TPA i TP inclouen una presa d’aspiració integrada a la part frontal de la màquina.\nAPF System (Sistema d’Auto-neteja del Filtre)\nHem patentat un innovador sistema de separació de la pols mitjançant la vibració. Redueix les tasques de manteniment i manté la capacitat d’aspiració de la central als nivells òptims durant més temps. (NOMÉS PER ALS MODELS TPA)\nSuport Quick Fix\nEl suport amb sistema de fixació frontal permet realitzar la instal·lació en espais molt reduïts i millora l’estabilitat de l’afixació a la paret.\nButxaques laterals multi-funció\nPràctiques i còmodes per a guardar el manual d’instal·lació I les bosses de recanvi. (excepte en els models TP1A-TP1)\nEls agafadors faciliten les operacions d’obertura i extracció del contenidor de pols.\nBosses de recollida de pols amb un sistema de tancament hermètic que evita completament el contacte directe amb la pols.\nContenidor de pols\nSistema de posar i treure fàcil, amb la possibilitat d’obrir parcialment el contenidor per tal d’accionar el sistema de tancament hermètic de la bossa Clean Bag.\nSistema de bloqueig de la bossa Clean Bag\nSistema de fixació ràpida de la bossa Clean Bag al contenidor de pols mitjançant clips de pressió.\nAertecnica combina la complexitat de la tecnología amb la facilitat d’instal·lació i ús, creant un sistema d’aspiració centralitzada al servei dels seus instal·ladors.\nTambé li poden interessar les línies STUDIO, CLASSIC, PERFETTO INOX i la central encastable QB.


Organització territorial del Canadà - Viquipèdia\n(S'ha redirigit des de: Província canadenca)\nA l'actualitat les províncies del Canadà són Alberta, la Colúmbia Britànica, Manitoba, Nova Brunsvic, Terranova i Labrador, Nova Escòcia, Ontàrio, l'Illa del Príncep Eduard, Quebec i Saskatchewan. Els tres territoris són els Territoris del Nord-oest, Nunavut i el Yukon.\nEl 1869 Terranova va decidir en un referèndum romandre com a territori britànic i no pas com a part del Domini del Canadà ja que temien que les polítiques del Canadà central dominarien les polítiques de Terranova quant als impostos i altres afers econòmics. El 1907 Terranova i Labrador van adquirir l'estatus de Domini. No obstant això, el 1933, el govern de Terranova va caure i durant la Segona Guerra Mundial, el Canadà va prendre la responsabilitat de defendre Terranova. Després de la guerra, l'estatus de Terranova va ser qüestionat, i per una petita majoria, els ciutadans de Terranova i Labrador van votar per unir-se a la confederació canadenca el 1948 en un referèndum. El 31 de març, 1949, es va convertir en la desena i última província a unir-se a la confederació.\nProvíncies del Canadà [modifica]\n1 de juliol, 1867\n15 de juliol, 1870\n20 de juliol, 1871\n1 de juliol, 1873\n1 de setembre, 1905\n31 de març, 1949\nEls territoris del Canadà [modifica]\n13 de juny, 1898\n1 d'abril, 1999\nEl Canadà no va adquirir nou territori per crear el Yukon, Alberta, Saskatchewan o Nunavit. Aquests van formar-se a partir dels Territoris del Nord-oest. Manitoba i el Territori del Nord-oest es van crear el 1870 de la Terra de Rupert i el Territori Nord-occidental. Aleshores, la regio del Territori del Nord-oest abastava tot el nord i l'oest del Canadà, incloent-hi dos terceres parts de l'Ontàrio i Quebec, llevat de les Illes Àrtiques, la Colúmbia Britànica i una porció petita del sud de Manitoba. El 1999, Nunavut es va separar dels Territoris del Nord-oest. La població del Nunavut és 85% inuit, mentre que la població dels Territoris del Nord-oest és 10% inuit, 40% amerindis (anomenats "primeres nacions" o "primers pobles") i métis (mestissos) i el 50% no és aborigen. Tots tres territoris són la regió menys poblada del Canadà amb 100.000 persones\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Organització territorial del Canadà Obtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Organització_territorial_del_Canadà&oldid=11831892»\tCategories: CanadàAdministració territorial dels estats americans\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 8 maig 2013 a les 15:01.


On sortir a córrer durant la desescalada per evitar la contaminació?\nDurant la fase 0 de desconfinament s'ha detectat un repunt de la contaminació atmosfèrica\nSarai Sarroca | dimecres, 6 de maig del 2020, a les 13.02\nAmb les fases del desconfinament fa uns dies que hi ha força corredors i ciclistes, no professionals, als carrers de la ciutat. El Govern espanyol ha establert un horari per sortir a córrer i fer esport a l’aire lliure. Durant aquests dies, la contaminació atmosfèrica no és la mateixa que abans de la pandèmia, però aquesta setmana ha pujat, respecte a les setmanes de confinament i hi ha algunes zones de la ciutat millors que d’altres.\nEls pitjors carrers on fer esport abans del confinament\nAbans de l’arribada de la pandèmia, el carrer d’Aragó era el més transitat de Barcelona, segons Guille López, de la plataforma Eixample Respira.\nUn any més, actualitzo el rànquing dels carrers més transitats de Barcelona. Allà on viure i caminar resulta altament perjudicial per a la salut. Carrer Aragó segueix en destacada primera posició: de l'any 2018 al 2019 tan sols una disminució del 1,3% del trànsit. 🚗💨🥳 pic.twitter.com/t3oMIAXCiD\n— Guille López (@guillelopez_) April 15, 2020\nEl Pla Barcelona Ciutat Digital corrobora aquestes dades, en què la segona posició dels carrers amb més intensitat de trànsit a la ciutat i amb nivells més alts de contaminació és l’avinguda Diagonal, seguit per la Gran Via i l’avinguda Meridiana, segons dades de l’any passat.\nNous carrers de Barcelona on sortir a córrer durant el desconfinament\nDurant la fase 0 del desconfinament s’observa un repunt de la intensitat de trànsit i de la contaminació, especialment als accessos a la ciutat. Als barris del centre la qualitat de l’aire es manté prou bona, malgrat també ha augmentat lleugerament respecte a setmanes anteriors. Ara doncs, és bon moment per a la pràctica de l’esport a l’aire lliure en carrers que habitualment estan molt més transitats.\nMalgrat que els nivells de NO2 són bons aquests dies a bona part de la ciutat, aquesta setmana hi ha nivells moderats de PM10 a tot el litoral, per pols procedent del nord d’Àfrica. Aquesta situació atmosfèrica es mantindrà fins diumenge, quan arribarà un canvi de temps a Barcelona.\nLes zones que mantenen els millors nivells de qualitat de l’aire és a Collserola i arran de mar. De fet, és on s’ha acumulat aquests dies més gent fent esport, però també se’n podrien afegir d’altres: el passeig Marítim, la carretera de les Aigües, Montjuïc, Turó de la Rovira, el del Carmel o al Putxet són, en conjunt, les zones més adequades.\nLes condicions meteorològiques facilitaran la formació de boires arran de mar, especialment durant la jornada de dijous. Potser llavors serà més aconsellable córrer o anar en bicicleta per la part alta de la ciutat. Diumenge i dilluns es preveu l’arribada d’un canvi de temps que portarà pluja i tempestes a la ciutat i dificultarà la pràctica de l’esport a l’aire lliure a qualsevol indret.


La Universíada s'ha gastat enguany més de 32 milions en sous i salaris\n25 setembre 2020 06:45\nEl Patronat de la Fundació es reunirà dimecres\nPep Verger | 17 juny 2000\nLa Universíada arriba al seu punt i final. La teoria ens diu que abans del pròxim trenta de juny, la Fundació hauria de poder liquidar-se, malgrat que encara no se sap definitivament què passarà. La principal dificultat a l'hora de liquidar és que la pista d'atletisme del poliesportiu de Sant Ferran, única construcció adjudicada directament per la Fundació, no està acabada. En tot cas, i a petició dels grups municipals d'Esquerra Unida-Els Verds i el grup socialista, dimarts dia vint tindrà lloc un ple extraordinari amb un únic punt a l'ordre del dia: Informe de la Batlia sobre la preparació, desenvolupament i evolució de la Universíada, tant en l'organització com en les infraestructures. Els grups municipals, respecte al ple extraordinari, es mostraven ahir queixosos, ja que no n'han rebut cap tipus de documentació.\nLa convocatòria d'aquest ple ha hagut de fer-la d'ofici el secretari del consistori, perquè l'equip de govern ha incomplert el reglament. Els grups municipals d'EU-Els Verds i el PSIB demanaren la celebració del ple dia 29 de maig. Legalment, s'hauria d'haver convocat dia tretze de juny i realitzat dos dies després. Davant l'incompliment, el secretari ha convocat la sessió plenària d'ofici.\nAixí mateix, estava previst que el pròxim dilluns se celebràs una reunió del Patronat de la Fundació Universída que, finalment, ha quedat ajornada fins dimecres. En aquesta reunió de la Fundació estava prevista l'aprovació de la Memòria d'activitats i del pressupost de l'any 2000, un informe de l'apoderat general i un avanç de resultats de l'exercici de l'any 1999.\nEls membres del Patronat, tal com succeeix amb els regidors municipals, no han rebut tampoc cap tipus de documentació, malgrat que Diari de Balears ha pogut saber que la Fundació Universíada ha ingressat durant el 2000 un total de 34.269.924 pessetes en concepte de venda d'actius. Les despeses han estat de 49.269.924 pessetes, de les quals més de trenta-dos milions s'han dedicat a sous i salaris.


Varietats d’enciams – Agrorganics. Hort, fruiters i jardí\nPublicat a 15 de juliol de 2014 per narcis.brunells\nGeneralment de fulla ovalada i allargada que no arriba a formar veritables cabdells. És la que es coneix com “romana”.\nDe la varietat d’enciam romana són les que veiem lligades amb una goma en els mercats, precisament perquè no tendeixen a formar cabdell i així també s’aconsegueix blanquejar les fulles més internes.\nExemples: Els diferents cultivars de Romana, Orella de mul, Valladolid, cabdells de Tudela etc ..\nTipus Acabdellades: (Lactuca sativa var. Capitata):\nVarietats seleccionades per la seva capacitat de formar cabdells. No necessiten lligat. D’entre aquestes, es diferencien les de fulles consistents (Batavia, Iceberg, Grans llacs, Meravella d’estiu) de les de fulles flàccides o mantegoses com la Trocadero o la Reina de maig\nExemples: La coneguda iceberg, les de la varietat Meravella, Batavia, trocadero\nTipus Fulles soltes: (Lactuca sativa var. Intybacea):\nVarietats de fulles soltes, curtes i de diferents formes que no formen cabdells. Són ideals per recollir poc a poc per fulles i sense tallar la planta, ja que pateixen de mala conservació una vegada collides. Són moltes de les que trobem a les bosses de preparats de 4 ª gamma.\nExemples: Fulla de roure, Lollo rossa, Xarxa salad Bowl\nHi ha centenars de cultivars que ens permeten conrear enciams tot l’any. Així, de cada varietat, en cada estació hi ha al mercat planters adaptats a l’època de l’any que es desenvoluparàn. Trobarem doncs romanes d’estiu o d’hivern, acogolladas d’estiu o d’hivern etc ..\nPrincipalment, l’accident més freqüent en el cultiu de l’enciam és la pujada a flor prematura (espigat), per la qual cosa hem d’assegurar que sembrem o plantem exemplars de la varietat adequada per a cada estació.\nAixí que ara, quan comprem llavors o planter, ja podrem demanar segons les nostres preferències, almenys a nivell del tipus d’enciam, si volem un enciam romana, un enciam acabdellat o un enciam de fulles soltes.\nEntrada prèviaAnterior Cultiu del tomàquet: la necrosi apical o cul negre del tomàquet\nEntrada següentSegüent Plagues de l’Olivera: La mosca de l’oliva (Bactrocera oleae). Descripció de la plaga


L'Estat Islàmic torna a amenaçar a Espanya - Diari de Girona\nL'Estat Islàmic torna a amenaçar a Espanya\nEl grup terrorista difon un vídeo en el qual assassina a 5 persones i afirma que no s'ha oblidat d'Al Ándalus\nefe 31.01.2016 | 12:43\nUna branca local del grup gihadista Estat Islàmic (EI) a l'Iraq ha difós un vídeo en el qual assassina a cinc persones després d'acusar-les d'espionatge i apostasia, i en el qual assegura que el EI no s'ha oblidat d'Al Ándalus.\nEn un enregistrament de gairebé vuit minuts, la veracitat dels quals no ha pogut ser comprovada de manera independent, un grup de cinc persones encaputxades mata d'un tret en el cap a altres cinc vestides amb vestits taronges, que es troben de genolls en una zona d'enderrocs.\nAbans d'assassinar-les, un dels executors, vestit amb roba de camuflatge i amb un passamuntanyes del que sobresurt una barba i una cabellera rossa assegura en francès: "Estimada Al Ándalus, creus que t'hem oblidat?, no, per Déu".\nEn l'enregistrament, el botxí insisteix que els "musulmans no podran oblidar Còrdova, Toledo o Xàtiva" i agrega: "Al Ándalus, no ets espanyola ni portuguesa, tu ets l'Al Ándalus musulmana".\nL'esment d'Al Ándalus, a qui el terrorista del EI es dirigeix en primera persona, s'ha convertit en un recurs retòric en nombrosos vídeos del grup terrorista, que apel·la en l'imaginari musulmà a l'època daurada de l'islam.


Es presenta l’exposició fotogràfica 7/24/365, que mostra la gestió responsable de l’aigua dels professionals d’Aigües de Barcelona - Corporativa - Web oficial - La gestió responsable\nEs presenta l’exposició fotogràfica 7/24/365, que mostra la gestió responsable de l’aigua dels professionals d’Aigües de Barcelona - Corporativa\nEs presenta l’exposició fotogràfica 7/24/365, que mostra la gestió responsable de l’aigua dels professionals d’Aigües de Barcelona\nnull Es presenta l’exposició fotogràfica 7/24/365, que mostra la gestió responsable de l’aigua dels professionals d’Aigües de Barcelona\nAigües de Barcelona ha presentat avui l’exposició fotogràfica 7/24/365 a la Fundació Foto Colectania. Es tracta del resultat de la mirada del fotògraf Txema Salvans sobre el dia a dia de 9 treballadors d’Aigües de Barcelona.\nL’objectiu és apropar, a les persones de l’àrea metropolitana de Barcelona, el dia a dia de la companyia, en la seva gestió per dur l’aigua les 24 hores del dia i els 365 dies de l’any a tots els punts de la ciutat. Així, la mostra intenta reflectir la complexitat de la feina que hi ha al darrere de gestos com “obrir l’aixeta i que surti aigua’’. Per això, l’exposició ens ajuda a ensenyar obertament tot allò que fan els més de 1.000 professionals d’Aigües de Barcelona, des de la vessant més operacional fins a la més social de la companyia.\nIgnacio Escudero, director general d’Aigües de Barcelona, ha volgut destacar que el nom de l’exposició “vol posar en valor el que és Aigües de Barcelona: una gran família de professionals que vetlla per mantenir l’excel·lència en el servei les 24 hores del dia i els 365 dies de l’any”. A més ha afegit que “el nostre model d’empresa, en el qual creiem i ens inspirem, és aquella que afegeix valor a la societat en el seu conjunt, una empresa que té un ferm compromís amb els seus grups de relació”.\nEn aquest sentit, Ignacio Escudero ha recordat que a Aigües de Barcelona “garantim que ningú es quedi sense aigua. Hem bonificat la factura de l’aigua a un total de 34.695 famílies en situació de vulnerabilitat, 16.264 de les quals a la mateixa ciutat de Barcelona, segons les últimes dades, actualitzades en data de 30 de setembre de 2019. Hem condonat el deute acumulat a 18.825 famílies en situació de vulnerabilitat. A més, generem una ocupació de 6.858 llocs de feina equivalents (4.541 a l’àrea metropolitana) i contribuïm a la creació de riquesa del 0,43% del PIB de l’àrea metropolitana, un 0,25% del PIB en el cas de Catalunya”.\nA l’acte també hi han intervingut Irene de Mendoza, directora artística de la Fundació Foto Colectania; Txema Salvans, fotògraf de l’exposició; Sònia Hernández, directora del Museu de les Aigües; Àngels Vidal i Enrique Ruiz, cap de planta de la depuradora del Baix Llobregat i tècnic del Centre de Control Operatiu respectivament, que han participat en aquest projecte.\nPer a Txema Salvans, aquesta exposició “té com a objectiu plasmar la feina dels professionals d’Aigües de Barcelona per tal de fer arribar l’aigua a totes les llars les 24 hores del dia els 365 dies de l’any”, mentre que per a Sònia Hernández el projecte “vol transmetre que darrere la gestió del cicle de l’aigua a l’àrea metropolitana hi ha persones amb vocació de servei i gran estima per aquesta feina”.\nFes clic aquí per veure el vídeo de la presentació.


Importància de la Salut\nLa Salut és un barri de Barcelona que va néixer als afores de Gràcia. CARLA TRAMULLAS\nA ctualment, la Salut és un dels barris del districte de Gràcia. Tanmateix, aquesta dedicatòria ha deixat la seva empremta una mica per tota la ciutat. Per exemple, a l’església barroca del Sant Esperit, al carrer Nou de Sant Francesc, edificada per la confraria de cecs, coixos i contrafets, que originalment estava dedicada a la Mare de Déu de la Font de la Salut.\nLluny del centre, a Sant Gervasi, on ara hi ha la plaça Pedralbes, existia el carrer i la barriada de la Salut, un lloc fosc i allunyat on l’any 1907 demanaven la instal·lació d’un trist fanal. Fins a la integració dels antics municipis a Barcelona, localitats com Sant Andreu tenien el seu carrer de la Salut, en aquest cas desaparegut per l’obertura de l’avinguda Meridiana. O al barri d’Hostafrancs, on apareixen notícies a la premsa, com la que explica que, el 1882, en un domicili d’aquest carrer hi van robar dos matalassos i diverses peces de roba.\nEn el cas del barri de Gràcia, la seva història comença l’any 1864, quan un veí de la muntanya Pelada, l’Antoni Maria Morera, es va fixar en una talla de la verge que hi havia en un taller d’imatges religioses, situat al costat de casa seva. Morera la va comprar i li va fer un santuari en el seu propi domicili, que va dedicar a la Verge de la Salut. Aquell rampell inicial es va transformar en una vocació, li va escriure uns goigs i va obrir-hi un brollador, conegut com la Font de la Salut. I aquell mateix any va començar a organitzar la festa major d’aquell petit veïnat. Naixia l’actual barriada de la Salut, que, cada any, congregava els habitants de Gràcia per festes. Sobretot, per Setmana Santa, quan era tradicional pujar-hi a fer un aplec i comprar cassoles, porrons i atuells de cuina a la botiga d’en Joan Cullell, situada al solitari carrer de la Font Castellana, avui en dia l’avinguda de la Mare de Déu de Montserrat.\nAl voltant d’aquell santuari van començar a construir-s’hi cases d’estiuejants barcelonins, que hi passaven les vacances atrets per les saludables condicions climàtiques del lloc. I aviat es van urbanitzar nous carrers, dedicats inicialment a flors, com els del Lliri, Camèlies, Llorer o Clavell. En un principi també s’hi van construir petits hotels de repòs, a l’estil dels folies francesos, un tipus de cases de camp ocultes per heures o altres plantes trepadores. Més tard, el barri va agafar nomenada per la instal·lació de l’Asil de Sant Josep, una folie oberta per cuidar nenes òrfenes, que es va traslladar el 1898 al nou asil i temple de Sant Josep de la Muntanya, i a qui acompanyarien, pocs anys després, urbanitzacions com el Parc Güell o les cases construïdes per la Cooperativa de Periodistes.\nAquell veïnat es va poblar amb gent de classe alta, alguns dels quals van sortir a la premsa per haver patit un robatori a casa seva. Fins i tot, al carrer de la Salut es va cometre un crim, l’any 1881, que va sortir als diaris, quan un amant va matar una vídua després de ser rebutjat per ella. El carrer es va empedrar el 1902 i s’hi va fundar la societat Salud Sport Club. Hi va obrir una fàbrica de pinzells i un centre municipal de desinfecció de roba per a malalts contagiosos, que va aixecar les protestes dels veïns. I el 1921 es batejava com a plaça Sanllehy, l’espai format per la confluència dels carrers de la Salut, la Font Castellana i la carretera del Carmel. La via va portar aquest nom, fins que el 1949 va ser rebatejada com a Mare de Déu de la Salut.\nPreocupació constant de l’ésser humà, aquestes dedicatòries a una entitat protectora de la salut física ens parlen de la por a la malaltia, i de les creences i advocacions populars en una època en què no hi havia sanitat universal.


01 desembre 2021 16:02\nJosep Melià Ques | 26 octubre 2021\nL'existència d'un dret civil propi de les Illes Balears és una de les demostracions més rotundes de la nostra realitat com a poble diferenciat. Quan un poble té institucions pròpies i una forma peculiar d'organitzar-se fa visible la seva particular visió del món. La separació de béns com a règim del matrimoni respon a una concepció determinada de les coses, la nostra.\nLa força i profunditat d'aquesta realitat és tan gran que ni un règim com el franquista es va atrevir a la seva abolició i extermini tot i que el dret civil foral no és més que una mostra d'una pluralitat que per centralistes, uniformistes i fatxes és font de disgregació i secessionisme en una concepció tan estreta i pobre de les coses que esgarrifa, la seva.\nEls pactes successoris són una institució que permet ordenar l'herència futura i atribuir béns o drets abans de la mort. És una herència en vida. La definició mallorquina és una classe o espècie de pacte successori. No és aquest el lloc per entrar en tecnicismes i explicacions complexes amb una nota esquemàtica n'hi ha prou.\nEls darrers anys s'han anat incrementant els pactes successoris que se celebren i això, sobretot, per raons fiscals, la seva equiparació a l'herènca a efectes tributaris va fer créixer de manera molt important aquesta figura tan nostrada. Sobretot a partir del 2016 com a conseqüència d'una sentència del Tribunal Suprem.\nAquest reforçament dels pactes successoris era positiu, almanco així ho consider, perquè donava més força al nostre dret civil especial, relaxava la pressió fiscal i donava més facilitat a la continuïtat de l'empresa i del patrimoni familiar.\nL'estat però no estava content. Ja se sap que la seva voracitat és de dimensions celestials i més si es tracta de les Illes Balears. Per tant, a través de modificacions legals (Impost de la Renda de les Persones Físiques) i a través de consultes vinculants de la Direcció General de Tribunal ha anat reduint els beneficis de fer pactes successoris i, per tant, també ha anat reduint la presència d'una institució del nostre dret civil propi. I ha aprofitat per donar a entendre que els pactes successoris eren sinònim de defraudació fiscal i així poder fer-hi una esmena a la totalitat i no ajustaments davant alguna mala pràctica o algun abús.\nA Balears fa anys que hi ha queixes per la descapalització que suposa la venda de cases i finques a estrangers. De fet, ara n'hi ha que troben que s'ha d'obrir un debat sobre l'establiment de limitacions a la llibertat de compra dels centreeuropeus. Certament la demanda exterior de béns immobles a Balears és un dels factors claus per entendre per exemple la dificultat de fer efectiu el dret a un habitatge digne a uns preus assumibles. De totes formes, hi ha altres polítiques que poden suavitzar o contrarestar una mica aquesta situació. I una d'aquestes polítiques és facilitar al màxim els pactes successoris.\nEl Govern Balear fins ara s'ha inhibit i s'ha posat de perfil davant l'acció de l'estat per restar pes via fiscal als pactes successoris. Per això crec que hem de procurar fer pedagogia i donar més rellevància a un debat on hi ha aspectes purament econòmics però on també hi ha autogovern i identitat.\nJosep Melià Ques, Diputat del Pi-Proposta per les Illes Balears.\nAixò es lo teu!!


La llicència d'obres ja no és necessària a Madrid quan s'instal·len plaques solars | Solarprofit.es\nAdéu a la llicència d'obres per instal·lar plaques solars a Madrid\nSolarProfit > Blog > Adéu a la llicència d'obres per instal·lar plaques solars a Madrid\nMadrid no exigirà llicència d’obres per la instal·lació de plaques solars\nLa Comunitat de Madrid fa un pas més en el foment de l’autoconsum. Des d’aquest mateix any, amb l’aplicació de la nova Llei Sòl, no es requereix una llicència d’obres per instal·lar panells solars fotovoltaics. Així ho ha aprovat la Conselleria de Medi Ambient, Habitatge i Agricultura de la Comunitat de Madrid.\nEl passat 2020 la Llei Sòl se sotmetia a revisió respecte als procediments administratius a l’hora de construir, edificar o fer ús del sòl. D’aquesta manera, es va prioritzar el mecanisme de declaració responsable urbanística i es va retirar un dels requisits que potser tiren més enrere a algun futur autoconsumidor: la llicència d’obres.\nNo obstant, la Llei d’Ordenació de l’Edificació encara preveu alguns casos en què sí que s’exigirà un projecte d’obres. Aquests supòsits són quan la instal·lació dels panells altera la configuració arquitectònica, o bé quan es tracta de sòls classificats com a sòl no urbanitzable protegit o com a urbanitzable no sectoritzat.\nUn pas més cap a la descarbonització\nDe fet, la Comunitat de Madrid treballa en l’anomenat Pla de Descarbonització, que pretén aconseguir que la regió sigui neutra en emissions de carboni. Aquest consta de quatre eixos: la reducció d’emissions directes; l’increment de l’eficiència energètica i a la vegada la disminució de la dependència; i la potenciació del lideratge quant a la gestió de l’aigua com a font d’energia. Aquest pla comptarà amb el suport econòmic d’aproximadament 1.000 milions d’euros fins a l’any 2023, de finançament propi i també europeu.\nAquesta simplificació en els procediments administratius autoritzatoris suposa un gran impuls pels futurs autoconsumidors de la Comunitat de Madrid. Segons dades de la Xarxa Elèctrica Espanyola, les energies renovables van suposar un 66,9% del total l’any 2020, marcant un rècord històric des que se’n tenen registres el 2007. D’aquestes, l’energia solar ha incrementat en un 29,1% la seva presència des de l’any anterior. Per aquest motiu, és un gran pas per potenciar la instal·lació de plaques solars, reduint tot el procés administratiu i facilitant encara més l’accés a aquells que vulguin passar-se a l’energia neta.\nMadrid se suma a la llista d’altres comunitats com Andalusia, Catalunya, Galícia o Extremadura, que també van eliminar la llicència d’obres dels requisits per instal·lar panells solars. Aquest canvi de mesures, ja aplicat en un total de 12 comunitats autònomes, s’ajusta també a les ja imposades el 2018 pel Parlament Europeu i el Consell, que van adoptar com a mesura garantir el dret dels ciutadans a convertir-se en autoconsumidors, fomentar l’autoconsum i simplificar els procediments administratius.\nUn futur amb energies netes\nEspanya s’acosta a pas lent a les metes mediambientals proposades. Així ho afirma un informe del projecte LIFE Unify, on s’obre la possibilitat que, l’any 2040 (10 anys abans del pautat), Espanya sigui neutra en emissions de carboni. El creixement de les energies renovables no seria possible sense mesures com aquesta, que faciliten cada vegada més a la societat la instal·lació d’aquest tipus de fonts d’energia neta.\nSolarProfit vol formar part d’aquest futur lliure d’emissions de carboni, i és per això que estem a la teva disposició per resoldre tots els dubtes dels futurs autoconsumidors.\n#ACTUALITAT #PLAQUES SOLARS #LLICÈNCIA D'OBRES


Hospitals en Arnold line - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Lamar county - Mississippi - Eua - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Eua › Mississippi › Lamar county › Hospitals en arnold line\nHospitals en arnold line Lamar county > Mississippi > Eua\nA Arnold line, hi ha 1719 habitants que poden necessitar atenció mèdica hospitalària qualsevol dia de l'any. Per tant, és important que per fer front a problemes crònics de salut Hospitals en Arnold line, sol·liciteu totes les vostres cites amb antelació. A Hospitalsworldguide trobareu tots els telèfons ambulatoris.\nVolem continuar proporcionant informació útil i precisa a totes les persones que necessiten saber com trobar o contactar Hospitals en Arnold line. Per tant, instem a tots els nostres usuaris que, en cas de trobar errors, informeu-nos-nos perquè puguem corregir-los immediatament. Pots ajudar-nos?.\nNo es pot arriscar a tractar problemes de salut amb poca serietat. Si observeu símptomes estranys i heu de trobar Hospitals en Arnold line, consulteu-los aquí, perquè en aquest lloc web hem registrat tots els hospitals de Eua.\nHospitals en Arnold line per categoria\nL'accés a la salut pública és un dret de tots els ciutadans. Si voleu saber quins són els hospitals públics Arnold line (Eua), introduïu i veureu cadascun d'aquests centres amb tota la vostra informació de contacte i ubicació\nA Arnold line (Eua) es poden trobar molts hospitals privats, que ofereixen diferents especialitats mèdiques i diferents modalitats de tractament per al seu problema de salut. Si voleu saber quants hospitals d'aquesta regió i les seves condicions o preus, visiteu el lloc web de cada centre que proporcionem en aquesta llista.\nLlistat de hospitals pròxims a Arnold line\nMagee General Hospital- (Situat a 68.35 km)\nForrest General Hospital (Walthall County General Hospital)- (Situat a 78.03 km)\nWesley Medical Center in Hattiesburg Mississippi- (Situat a 1.16 km)\nSouth Central Regional Medical Center- (Situat a 44.67 km)\nGarden Park Medical Center- (Situat a 102.49 km)\nNeurological Surgery Department and Neurology Department of Hattiesburg Clinic- (Situat a 5.17 km)\nSouth Mississippi State Hospital- (Situat a 19.35 km)\nWayne General Hospital- (Situat a 79.43 km)\nHighland Community Hospital Picayune Ms- (Situat a 91.49 km)\nRiverside Medical Center Franklinton Louisiana- (Situat a 92.69 km)


Samsara : Neules - Tapa Especial\nTapa de Neules\nUna sorpresa en el paladar\nLes neules de marisc representa una de les tapes més inesperades de la nostra cuina. Visualment busquem aquesta semblança amb les neules clàssiques, però des de Samsara busquem sempre aquest toc imaginatiu que ens ha portat a crear-los no només salats, sinó farciments d'una mescla tan deliciosa com a poc habitual.\nUn farciment inesperat i deliciós\nLes nostres neules salades tenen la sorpresa ja afegida amb aquest sabor, però encara més sorprèn al paladar en sentir que el farciment, de marisc, va acompanyat d'un parmesà que li dóna un toc de potència i xocolata, que li dóna el sabor de la sorpresa. El sabor final, replet dels diferents aires del parmesà, marisc i xocolata, no et deixarà indiferent.\nA Samsara apel·lem a deixar volar la imaginació, i això mateix és el que ens va portar a crear aquesta tapa tan deliciosament curiosa. És la tapa perfecta per a aquells que gaudeixin de llançar-se a nous sabors.


6 nuevos casos elevan a 23 los positivos por viruela del mono en la Comunitat - OFFICIAL PRESS\nInvestigadores del Instituto de Salud Carlos III han conseguido el primer borrador de la secuencia completa del virus causante de la viruela del mono (Monkey Pox) que circula por España a partir de las muestras de 23 pacientes. EFE/Kiko Huesca/Archivo\nValència, 30 jun (OFFICIAL PRESS- EFE).- La viruela del mono en la Comunitat Valenciana sigue aumentando. La Conselleria de Sanidad ha notificado seis nuevos casos positivos de monkeypox (viruela del mono) en la Comunitat Valenciana, lo que eleva a veintitrés el número total de contagios.\nViruela del mono Comunitat Valenciana\nTres de los nuevos casos se han detectado en la provincia de Alicante y otros tres en la de Valencia, según informa la Conselleria.\nDe esta forma, son 23 los casos positivos registrados en la Comunitat: 9 en la provincia de Valencia, 13 en la provincia de Alicante y 1 en la provincia de Castellón.\nRelacionados:caso sospechosoComunitat Valencianaviruela del mono


Emaya acomiadarà dues persones per haver falsificat la titulació de català\ndivendres, 19 de abril de 2019 04:49h\nLa direcció d’Emaya durà al proper Consell d'Administració del 17 de desembre dues propostes d'acomiadament disciplinari de dos treballadors, un d'ells el representant sindical, pel cas de les presumptes falsificacions de títols de català.\nSegons han informat, una vegada finalitzat el període d'al·legacions i analitzades les proves i els arguments dels treballadors implicats, la direcció d’Emaya ha formulat la proposta d'acomiadament. Aquesta proposta es comunica en primer terme al Comitè d'empresa, que té 72 hores per formular les seves al·legacions.\nLa proposta d'acomiadament es realitza una vegada tancats els expedients disciplinaris. En un dels casos s'havia obert a un treballador, peó de l'àrea de qualitat urbana, per haver presentat un títol fals de català (A2), un dels requisits de la convocatòria d'una borsa de peons especialistes d'aigua, a la qual va optar el juny de 2016.\nDes d’Emaya, han explicat que aquest document fals es va detectar en el marc de les comprovacions realitzades una vegada s'havien detectat sis casos de documents falsos en una convocatòria d'enguany.\nDesprés d'això, es varen remetre les dades a la Direcció general de Política Lingüística, que va comprovar aquest nou cas de falsificació, juntament amb un altre que no corresponia a un treballador, sinó a un participant en la convocatòria.\nCom en els altres casos, per tractar-se d'una falta molt greu, es formula la proposta d'acomiadament, que ha de ser formalitzada, si escau, en el Consell d'Administració de dia 17 de desembre.\nD'altra banda, ja al seu moment, la documentació sobre les dues noves falsificacions es va aportar a la Fiscalia perquè s'adjunti a la denúncia presentada el passat 13 de novembre, perquè els fets podrien ser constitutius d'infraccions tipificades com a delictes en el codi penal vigent, per estafa i falsificació de document oficial.


El 25è aniversari de la confraria de la Mare de Déu de la Cabeza preveu reunir a més de 1.000 persones\nL’acte tindrà lloc el proper 22 d’abril i en motiu del 25è aniversari es celebrarà un dinar de germanor\nLa Casa Vella de Vila-sana acollirà el proper 22 d’abril el 25è aniversari de la confraria de la Mare de Déu de la Cabeza en una diada en la que es preveu l’assistència de més d’un miler de persones. Com és ja habitual l’acte principal serà una missa en honor a la Marededéu cantada pel cor rociero Romero i Jara de la casa d’Andalusia de Lleida.\nL’acte, que comptarà amb 40 nous confrares, serà conduit per la periodista Mari Pau Huguet. Alhora, hi haurà les actuacions de l’Esbart Dansaire de Sabadell, la banda de tambors de Tamarit, el Mag Reivax i l’Agrupació Sardanista de Mollerussa. A més, enguany en motiu del 25è aniversari, el tradicional aperitiu serà substituït per un dinar de germanor al poliesportiu.\nLa Mare de Déu de la Cabeza va arribar a Vila-sana procedent d’Andujar, a Jaen, fa més de 300 anys i, amb l’objectiu de retre-li homenatge l’any 1993 es va fundar la confraria de la Mare de Déu de la Cabeza que actualment compta amb prop de 850 confrares d’arreu de la geografia.


Els consells esportius de Catalunya celebren poder reprendre l’activitat esportiva – La Manyana\nEl PROCICAT equipara l’esport federat i els consells esportius, que podran realitzar entrenaments amb més de 6 persones\nTony Alcántara / Nens d'un col.legi abans d'entrar a les classes.\nDesprés de mesos d’aturada esportiva, finalment, els Consells Esportius de Catalunya reprenen la seva activitat arran de l’aprovació de les noves mesures preses pel PROCICAT en matèria de salut pública. Ara, tal com reivindicaven els consells, el Govern permetrà que els infants i joves amb llicència dels consells esportius, més de 200.000 arreu de Catalunya, puguin tornar a accedir a l’activitat esportiva. El president dels Consells Esportius de Catalunya, Jaume Domingo, ha valorat\npositivament les mesures aprovades per Salut i el PROCICAT que no solament permetran la represa esportiva dels esportistes amb llicència dels consells esportius, sinó la represa esportiva de milers d’adults que participen en l’Esport Popular.\n“Poder reprendre els entrenaments és un primer pas per arribar a la normalitat esportiva al país”, ha assegurat Domingo, que ha afegit que “aquesta temporada no hem de pensar en competicions, sinó en poder garantir una pràctica esportiva per a tots els esportistes dels consells esportius”. De moment, els infants i joves podran tornar en forma d’entrenaments, ja que la participació en les competicions organitzades pels consells esportius no es reprendran, pel fet de tractar-se de competicions d’àmbit nacional i no estatal.\nLes últimes setmanes els consells esportius han reclamat al PROCICAT i al Departament de Salut una flexibilització de les mesures en l’àmbit esportiu no federat que permetés reprendre l’activitat esportiva amb equitat per als dos models esportius reconeguts a Catalunya. Tot i celebrar les mesures, els consells esportius lamenten que aquestes arriben tard. En les darreres setmanes, els consells s’han sentit discriminats i demanen que d’ara endavant es mantingui l’equitat entre els dos models esportius del país (el federat i el dels consells esportius), alhora que reclamen que se’ls tingui en compte de cara a possibles noves mesures.\n“Els consells esportius hem viscut unes setmanes difícils. Ens hem sentit esportistes de segona i demanen que això no torni a passar”, ha destacat Jaume Domingo.\n– S’equiparen les activitats esportives dels consells esportius i esport federat pel que fa a poder entrenar amb més de 6 persones i participar en les competicions\n– Les instal·lacions i equipaments esportius en espais tancats podran seguir oberts amb un aforament màxim del 30% i amb activitats grupals de màxim 6 persones amb mascaretes i distància de seguretat.\n– Les instal·lacions i equipaments que són a l’aire lliure seguiran oberts amb un aforament del 50% i control d’accés.\nL'expresident del FC Barcelona Josep Maria Bartomeu i el seu assessor en el càrrec Jaume Masferrer han quedat aquest dimarts...\nEl CFS Alcoletge fa història\nL'equip juvenil del CFS Alcoletge no només va certificar la seva permanència després de guanyar aquest cap de setmana al...\nEls Mossos detenen Bartomeu i registren les oficines del club en el marc del ‘Barçagate’\nL'expresident del FC Barcelona Josep Maria Bartomeu, la seva mà dreta Jaume Masferrer, el director general Óscar Grau i el...\nLa FEB ajorna la primera jornada de la segona fase a la LEB Or\nLa Federació Espanyola de Bàsquet va anunciar ahir l'ajornament de la primera jornada de la segona fase de la LEB...


Un adéu sense retorn | JOSEP CASANOVAS | Canals | El Punt Avui\nUn adéu sense retorn Un adéu sense retorn Un adéu sense retorn Un adéu sense retorn + Un adéu sense retorn E-mail\nDesprés d'arrasar al campionat del món de marques l'any 1972, Ferrari va anar a menys la temporada següent, al final de la qual va decidir plegar i concentrar els esforços en la fórmula 1. Han passat 40 anys i no s'ha vist mai més en les curses de resistència un prototip de Ferrari inscrit oficialment per la marca\nBrian Redman a les 6 Hores de Vallelunga de l'any 1973, al volant del Ferrari 312 P que va compartir amb Jacky Ickx i amb el qual van acabar tercers. MARIO CHAVALERA\nTambé al circuit de Vallelunga, el 312 P de Tim Schenken i Carlos Reutemann, que van ser segons, el millor resultat de Ferrari en aquella cursa. MARIO CHAVALERA\nUn adéu sense retorn Un adéu sense retorn Un adéu sense retorn Un adéu sense retorn Un adéu sense retorn E-mail\nEncara ara costa entendre que els mateixos Ferrari 312 P que l'any 1972 van guanyar deu de les onze curses del campionat del món de marques s'haguessin de conformar la temporada següent amb dues victòries de deu possibles. I si en cinc ocasions van acabar segons, en quatre ho van fer rere els Matra, la marca que l'any anterior havia privat la Scuderia de fer el ple en vèncer les 24 Hores de Le Mans. Per això, malgrat que el reglament obligava a retenir només set resultats per a la classificació final i que sense aquesta clàusula la marca italiana hauria revalidat el títol, Enzo Ferrari va acceptar el veredicte: les cinc victòries de Matra per les dues del seu equip.\nQuè va passar, però, entre el final de la brillant temporada 1972 i l'inici de la següent? En primer lloc, que Jean-Luc Lagardère, màxim responsable de Matra, envalentit pel triomf a Le Mans, va decidir canviar la fórmula 1 pels sport-prototips. Alhora, Ferrari vivia una convulsió quan l'expilot Peter Schetty va decidir plegar de director esportiu, càrrec en què va ser substituït per l'enginyer Giacomo Caliri. I també, per qüestions contractuals, es veien obligats a deixar l'equip dos pilots de la talla de Ronnie Peterson (per les exigències de Colin Chapman d'integrar-lo a l'equip Lotus de F-1) i Mario Andretti, aquest, pel canvi de pneumàtics de Firestone a Goodyear.\nPerò més enllà del factor humà, sembla que el canvi de subministrador de pneumàtics va ser determinant en els resultats, malgrat que Caliri –especialista en aerodinàmica– havia modificat substancialment els 312 P, allargant-ne el xassís i afinant la carrosseria, amb una variant de cua llarga pels tres circuits més ràpids del campionat: Monza, Spa i, per descomptat, Le Mans. Simultàniament, Franco Rocchi també havia intervingut en el motor de 2.991 cc i 12 cilindres en V oberta a 180 graus –malgrat aquesta dada tècnica, no va ser considerat mai un motor boxer– que havia creat Mauro Forghieri i, segons dades oficials, rendia 450 CV per a un pes del cotxe, en ordre de marxa, de 655 quilos.\nA Ferrari li va costar pair el balanç del 1973, tant en prototips com en F-1, en aquest cas un autèntic desastre. Calia retrobar el bon camí i la decisió va ser inversa a la que Matra havia pres un any abans. Ara era Ferrari qui deixava les curses de resistència per concentrar-se únicament en la F-1. I 40 anys després, no hi ha cap senyal de voler-hi tornar.\nTres carrosseries diferents sobre el xassís 0890\nDe les cinc unitats del 312 P que Ferrari va utilitzar l'any 1973 al campionat del món de marques, la construïda sobre el xassís 0890 va ser la que més variacions va presentar. A més de les carrosseries normal i llarga amb què va competir a Dijon i Spa, respectivament, a partir de la tercera prova en què es va inscriure (Nürburgring) va presentar modificacions que el diferenciaven dels dos altres prototips de Ferrari. El canvi d'emplaçament del radiador d'oli, traslladat al costat dret del cotxe, va obligar a obrir una presa d'aire en aquella part de la carrosseria; moure de lloc el radiador d'oli permetia abaixar la part central del capó posterior i millorar el flux d'aire. Giacomo Caliri també va decidir canviar les dues preses d'aire situades a banda i banda del casc del pilot per una de central, més alta i aerodinàmica, a l'estil de les que duien els monoplaces de fórmula 1. Molta feina, però sense millora de resultats.


Torrent proposa que els diputats puguin posar qualsevol símbol 'democràtic' als escons del Parlament\nJxCat, ERC i PSC valoren positivament la iniciativa i la Junta de Portaveus tractarà la qüestió aquest dimarts.\nEl president del Parlament, Roger Torrent, ha proposat als portaveus dels grups parlamentaris que es pugui posar qualsevol símbol als escons de l'hemicicle "sempre que siguin respectuosos amb els principis democràtics". Segons fonts de la presidència del Parlament, Torrent traslladarà la proposta als grups perquè aquest dimarts pugui ser ratificada a la Junta de Portaveus. JxCat, ERC i PSC han valorat positivament la proposta mentre que Cs, d'entrada, ha mostrat certa reticències amb la iniciativa de Torrent. El president del Parlament ha convocat aquesta tarda els representants dels grups per abordar la polèmica dels llaços grocs que es va generar en l'últim ple quan Torrent i el portaveu de Cs, Carlos Carrizosa, es van enfrontar per la presència d'aquest símbol a la bancada del Govern i el president de la cambra va suspendre la sessió.\nDesprés de la reunió, en declaracions a la premsa, la diputada de JxCat, Gemma Geis, ha explicat que s'ha acordat que els grups puguin "continuar exercint la seva llibertat d'expressió" i que es puguin utilitzar llaços als escons. "Ens hem de mantenir ferms en la llibertat d'expressió. El llaç groc representa solidaritat amb els presos i els exiliats", ha afirmat Geis.\nLa diputada, que ha evitat parlar de qualsevol assumpte relacionat amb la bancada del Govern, ha fet una crida a al concòrdia i ha dit que "quan ets demòcrata respectes els símbols i les opinions de qualsevol que pensi diferent". Geis s'ha mostrat optimista i ha esperat que aquest dimarts l'acord sigui unànime.


Altea aposta pel Euromunicipalisme i s'adhereix a la #AlianzaDeCohesión europea amb la signatura de tots els grups polítics - Altea Digital\nAltea aposta pel Euromunicipalisme i s’adhereix a la #AlianzaDeCohesión europea amb la signatura de tots els grups polítics\nAltea es suma a l’Aliança de Cohesió de la Unió Europea, resultat de la cooperació entre les associacions europees i el Comitè de les Regions, que sol·liciten que el pressupost de la Unió Europea s’usen en el desenvolupament de polítiques de cohesió que permeta una Unió Europea més forta, eficaç i accessible per a tothom.\nEsta Aliança engloba més de 12.000 signants de tota la Unió Europea, tant organitzacions culturals, universitats, ONG, com a administracions nacionals, regionals i locals s’han unit per donar suport a la política de cohesió de la Unió Europea, pilar fonamental per a un igual i just desenvolupament de tots els seus membres.\n“L’Aliança creu fermament en el paper de la política de cohesió com a clau per ampliar programes de recuperació després de la crisi de la pandèmia COVID-19. Així mateix, el “NextGeneration EU” va a garantir el finançament de la majoria dels programes al 100%, fins 2022-2023, destinats a millorar les condicions del territori i facilitar les noves estratègies dels Objectius de Desenvolupament Sostenible 2030, digitalització i al pacte verd europeu”; ha detallat l’edil de Participació Ciutadana, Maria Antonia Laviós.\n“Altea aposta pel #euromunicipalismo i per una política de cohesió forta, de manera que tots els grups polítics d’Altea s’uneixen a esta declaració i al nou projecte el valor fonamental és la cohesió de la Unió Europea, sent així Altea, el primer municipi de la Comunitat Valenciana en unir-se a esta iniciativa”; ha declarat Laviós, impulsora de l’adhesió alteana.


Concert de Música barroca al Museu Marés – Des de Collserola\nConcert de Música barroca al Museu Marés\nVoldria destacar la iniciativa del Museu Frederic Marès de celebrar un cicle de concerts de petit format inspirat en les col·leccions del Museu. D’entrada implica col·laboració entre institucions, en aquest cas amb l’ESMUC (Escola Superior de Música de Catalunya) i això sempre és positiu. A més comporta el tenir una visió amplia de la cultura i d’integració de les diverses arts que la conformen: com son la música i l’escultura. I de cara al públic contribueix a ampliar la mirada al permetre veure amb uns ulls diferents les obres d’art sota la influència de la música.\nA tot aquest conjunt de fets, cal afegir el que son concerts de petit format, en el cas que comento com a màxim 60 o 70 persones i permeten seguir quasi frec a frec la interpretació dels músics. És evident que ajuda en la implicació del públic, es palpen les emocions dels artistes, es sent la seva respiració per l’esforç que estan fent, i l’expressió de les seves cares contribueixen a que s’estableixi un flux entre ambdues direccions.\nAixò no treu que com va comentar la Meritxell Tiana, que tocava el violí, la temperatura de la sala dificultava una mica l’afinació de les cordes. Però el fet que anessin explicant les peces que interpretaven i també les característiques dels seus instruments, va ajudar a entendre les dificultats i comprendre que els instruments son part fonamental per obtenir un resultat òptim.\nTant la Meritxell Tiana com l’Ariadna Cabiró, son integrants del grup La Ferlandina, que és un Ensemble de Música Antiga. En el programa de mà s’ens convidava a viatjar pels segles XVII i XVIII a través de la música, l’escultura i la pintura.\nSentirem obres de grans compositors del barroc que conversaran amb obres d’escultors de la mateixa època com Gregorio Fernández, Sebastián Dicete o Esteban de Rueda….La música italiana era un referent dins l’Europa de l’època i a Espanya es feu notar molt la moda i la predilecció per allò italià o italianitzat.\nEl programa va ser variat, anant d’Andrea Falconieri a Vivaldi, saltant a Scarlatti, Haendel i arribant a Luigi Bocherinni. Com a representant de la música que es feia a Espanya en aquella època van interpretar la Sonata núm. 84 en Re major del pare Antonio Soler. Personalment va ser la que més em va agradar, per això m’he permès posar aquí una interpretació de la mateixa.\nPoder passar unes hores visitant el museu, parant una estona per sentir el concert, és tot un luxe. Ja només queda un concert del cicle que està programat pel proper mes de juny amb peces de Frederic Mompou. Una iniciativa a aplaudir i a esperar que el proper curs es repeteixi i si pot ser, s’amplii a altres museus i espais de Barcelona.\nAutor AnnaPublicat el Mai 20, 2016 Categories General\nOne thought on “Concert de Música barroca al Museu Marés”\nJosep de Moner Canut ha dit:\nMai 22, 2016 a les 20:00\nAnterior Previous post: Temporada 2015-16 Òpera de Catalunya\nSegüent Next post: La colònia Güell


Parlant de Congrés-Indians ...: La Font de la plaça del Congrés serà arreglada al novembre\nLa Font de la plaça del Congrés serà arreglada al novembre\nCom heu pogut veure durant els darrers mesos, la font de la plaça del Congrés està buida. Els tècnics de Parcs i Jardíns l'han anat omplint periòdicament, però es buida ella sola en menys de 24h. Com que això no és sostenible, es va decidir fer-ne una total reparació, però el cost era gairebé inassumible.\nFinalment s'ha pogut incloure l'obra en un dels projectes del pla Zapatero del 2010, els anomenats FEOSL (Fondo Estatal para la Ocupación y la Sostenibilidad Local), que estant precisament dedicats a totes aquelles obres que serveixin per a millorar la sostenibilitat, i en els quals l'Ajuntament ha inclòs el manteniment d'un seguit de fonts ornamentals entre les quals està la de la Plaça del Congrés. Les obres començaran a principis de novembre.\nPublicat per Enric Fernández-Velilla a 20:15\nVine a fer els deures al casal\nTaller de jocs i danses en família al casal\nCOMENCEN LES FESTES DEL CONGRÉS\nEls Caminants del Congrés presenten el programa anual\nLa Font de la plaça del Congrés serà arreglada al ...\nLa plaça de les Havaneres estarà urbanitzada a la ...\nEl Districte de Sant Andreu entrarà a la Xarxa de ...\nEl 20 canvia de recorregut per les Festes dels Ind...\nLes Festes dels Indians s'estrenen a Internet\nNovetats de la Taula de Treball del Canòdrom\nInaugurem el CAP de Cotxeres\nLes Festes de la Mercè arriben al Canòdrom\nEl Club de Futbol del Congrés no anirà a la Penya ...


La Petita Llibreria: El umbral del bosque\nUn fosc secret. Un llinatge maleït. Un viatge que ens aproparà a ports misteriosos i a terres exòtiques.\nUna novel·la ben construïda, una mica lenta pel meu gust i amb aspectes força previsibles per a la majoria de lectors, cosa que no afecta a una trama ben construïda ni a uns personatges força pintorescos. Te un inici molt prometedor, manté una dinàmica amb un tempo lent, cosa que ambienta molt bé la novel·la i acompanyada d’unes brillants descripcions mostren al lector un món llunya però real on les aparences enganyen i on els nostres protagonistes viuran l’aventura de la seva vida o potser de la seva mort. Una història marcada per sagnies, enganys i un amor prohibit, segellat per la mort.\nLa història està entrellaçada amb la vida del jove Pier, una joventut que el va marcar i vint anys després encara el persegueix en els seus malsons. Un nom, un rostre serà la seva salvació o la seva perdició, el seu destí s’anomena Abigail.\nL’autor ens situa al segle XVII, quan el navegant venecià Pier Ugo Mameli és contractat per la misteriosa comtessa hongaresa Elizabeth Báthory per recuperar un bagul perdut en el desert de Gobi, a Mongòlia. Però no ho pot traslladar per terra: només podrà fer-ho per mar, la qual cosa l'obliga a idear un complicat itinerari per arribar al seu destí.\nNo obstant això, en un dels ports on atraca el seu vaixell, el capità Mameli permet embarcar a un grup de joves pertanyents a l'aristocràcia nòrdica i aparentment indefenses. Però aviat comencen a succeir-macabres i estranyes morts que terroritzen la tripulació i empenyen al capità a examinar el contingut del bagul. Dins descobreix un misteri que farà canviar el rumb de la seva travessia i la fidelitat al seu client.\nS'encamina llavors a la recerca del llindar del bosc, un antic llibre ocult en les remotes i congelades terres d'Escandinàvia, que ha començat a la «nit de quatre-cents anys» i que maleeix al regne de Noruega, portant a la sobtada extinció dels seus reis. Un llibre que deixa també al descobert l'antic mite del drävulia.\nManté els estereotips més clàssics del vampirisme o dels no-morts, essers immortals, maleits, de gran bellesa i depravació, envolcallats d’un gran misticisme i el desig de la humanitat. Uns la desitjaran amb set i d’altres la desitjaran per a ells.\nUna combinació força interessant on un secret ocult, un tresor, convida a llegir una aventura més aviat de pirates i aventurers que de monstres, una combinació que a primera vista sembla difícil d’encaixar, però que poc a poc, plana a plana demostra un gran potencial.\nSi els vaixells no us maregen i creieu estar lluny de caure en l’influx d’uns essers immortals, aquesta aventura us està esperant.\nEtiquetes de comentaris: Aventures, Fantàstica, Suma de Letras


Turquia interroga treballadors del consolat saudita - Diari de Girona\nEl rei Salman d'Aràbia s'encarregarà de gestionar l'assumpte davant el fracàs del seu fill\nTurquia interroga treballadors del consolat saudita Diari de Girona\nLes autoritats de Turquia van iniciar els interrogatoris de diversos treballadors del consolat d'Aràbia Saudita a Istanbul en el marc de la investigació per la desaparició del periodista Yamal Jashogi, vist per última vegada el 2 d'octubre després d'entrar a l'edifici. Un total de 15 empleats -entre ells el conductor del cònsol, tècnics, comptables i operadors de telèfon- van ser interrogats.\nEl ministre d'Exteriors turc, Mevlut Cavusoglu, va assegurar que Turquia no ha compartit amb ningú els àudios que presumptament confirmarien l'assassinat del periodista a l'interior del consolat. «Turquia no va lliurar la gravació a ningú, a cap país», va assegurar Cavusoglu, després que alguns mitjans nord-americans hagin apuntat al fet que el secretari d'Estat, Mike Pompeo, va escoltar els enregistraments durant la seva visita d'aquesta setmana a Ankara.\nParal·lelament, la Policia de Turquia està duent a terme una investigació en un bosc situat a les rodalies d'Istanbul i en una zona rural situada als voltants de la localitat de Yalova en el marc de la investigació. Els investigadors han recopilat moltes proves en l'escorcoll a la residència del cònsol saudita a la ciutat, que va abandonar el país dimarts.\nPer altra banda, el rei Salman d'Aràbia Saudita ha pres les regnes polítiques de la crisi oberta per la desaparició del periodista Yamal Jashogi al consolat d'Istanbul, després d'una primera etapa en què el seu fill i hereu, Mohammad bin Salman, va intentar mantenir-lo en una bombolla mostrant-li només notícies favorables a cadenes locals, però finalment la magnitud de l'escàndol li va acabar arribant.


Yinchuan Yinhaigang Hotel Yinchuan Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNo.1-8 Jiangnanshuixiang South Qinghe Street, Xingqing, Yinchuan, Xina, 750000\nMés informació sobre Yinchuan Yinhaigang Hotel\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Yinchuan, no busqui més enllà de Yinchuan Yinhaigang Hotel. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Yinchuan Yinhaigang Hotel és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos express check-in/check-out.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, articles de tocador, plat de dutxa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Yinchuan Yinhaigang Hotel és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Yinchuan.


Llibres de text 2021-2022 | Institut Joan Brudieu\nEspai IDDINK de l’Institut Joan Brudieu, dissenyat especialment per fer comandes, etc\nL’AMPA, conjuntament amb la direcció de l’Institut, i amb l’aprovació del Consell Escolar, us oferim la possibilitat de comprar tots els materials educatius necessaris per al curs vinent a l’empresa Iddink, amb importants descomptes, tant en material nou com reutilitzat. Iddink, a més, ofereix la possibilitat d’adquirir llibres ecoBooks (llibres reutilitzables) amb un estalvi del 55% respecte al PVP, si es retornen en bon estat a final de curs (llistes de Preu IDDINK – NO socis AMPA). Si sou socis de l’AMPA, l’estalvi és del 60% (llistes de Preu IDDINK – socis AMPA). A Cicles formatius no hi ha ecoBooks i, per tant, no hi ha aquest estalvi.\nCalendari IDDINK al centre.\nCarta informativa sobre què és IDDINK i els seus avantatges.\nLlista de material escolar per a Primer d’ESO (S1) i Segon d’ESO (S2).\nPàgina web IDDINK (enllaç)\nLlibres de text ESO Preu IDDINK (socis AMPA)\nPreu IDDINK (NO socis AMPA)\n1r ESO 1r ESO 1r ESO\n2n ESO 2n ESO 2n ESO\n3r ESO 3r ESO 3r ESO\n4t ESO 4t ESO 4t ESO\nLlibres de text BTX Preu IDDINK (socis AMPA) Preu IDDINK (NO socis AMPA)\n1r BTX 1r BTX 1r BTX\n2n BTX 2n BTX 2n BTX\nLlibres de text CFM Preu IDDINK\nCFM SMX 1r CFM SMX 1r\nCFM SMX 2n CFM SMX 2n\nCFM GAD 1r CFM GAD 1r\nCFM GAD 2n CFM GAD 2n\nCFM CAI + APD 1r CFM CAI + APD 1r\nCFM CAI + APD 2n CFM CAI + APD 2n\nLlibres de text CFS Preu IDDINK\nCFS ASIX-DAM 1r CFS ASIX-DAM 1r\nCFS DAM 2n CFS DAM 2n\nCFS EDI 1r CFS EDI 1r\nCFS EDI 2n CFS EDI 2n\nAmb la voluntat de l’Institut Joan Brudieu de continuar avançant amb la digitalització de la pràctica educativa, ara que tot el centre està adaptat a les noves tecnologies, i a l’espera de com es concreta la rebuda d’ordinadors portàtils del Pla d’educació digital de Catalunya del Departament d’Educació, la data de recepció dels quals actualment es desconeix, es imprescindible que l’alumnat nou de 1r d’ESO per al curs 2021-2022, així com a l’alumnat nou de la resta de cursos d’ESO, de BTX i d’FP, adquireixi, si és que no el té, el seu propi portàtil, al mercat lliure, amb les característiques que trobareu explicitades a la circular següent:\nCircular per a les famílies amb orientacions per a l’adquisició de dispositius digitals (ordinadors).\nTallers IDDINK per a Batxillerat\nAl curs 2021-2022, l’Institut Joan Brudieu reprendrà algunes de les activitats-taller dins del pla d’orientació acadèmica que ja s’havien dut a terme en edicions anteriors, a les tutories de Batxillerat amb molt d’èxit, tant participatiu com de valoració de l’alumnat. Es tracta de dos programes de creixement personal, centrats en dos vessants de la comunicació, dins del programa Camí de l’Heroi que porta a terme l’empresa Iddink, i que imparteix personal extern qualificat i certificat.\nA 1r de Batxillerat va adreçat a millorar la competència comunicativa dins de les activitats de formació previstes com a assessorament de cara al Treball de Recerca que han de presentar a 2n curs.En concret és el taller Iddink Talks (Programa de Comunicació i Creixement personal), de 4h lectives, on l’alumnat aprendrà a parlar en públic, presentar les seves idees i defensar-les seguint el model de les Ted Talks amb aplicació pràctica per al Treball de Recerca.\nA 2n de Batxillerat es tracta d’una activitat d’autoconeixement que aporta a l’alumnat una eina específica més, que permet una tria conscient i eficaç per a l’orientació universitària i/o d’estudis superiors. En concret és el taller de Mapes Personals: Autoconeixement i millora en la pressa de decisions, de 2h lectives per ajudar l’alumnat a conèixer-se millor a si mateix/a, entendre els seus punts forts, desenvolupar les àrees de creixement i tenir un pla personal de creixement per assolir amb garanties els seus reptes de futur.\nAquests tallers tenen el següent cost: 12,10 € / alumne per als NO socis AMPA — Gratuït per als socis AMPA.\nTrobareu el pagament junt amb el llistat de llibres de cada curs a Iddink. És imprescindible l’adquisició del taller per al bon funcionament de l’activitat al grup de tutoria.\nCircular per a les famílies Tallers IDDINK al Batxillerat.\nPer a diferents activitats que es realitzen a l’Institut Joan Brudieu (esport, concerts, sortides trobades…) cal haver adquirit la samarreta i la dessuadora amb el logo de l’Institut (teixit cotó, color lila amb logotip i dessuadora amb cremallera i caputxa). L’AMPA de l’Institut Joan Brudieu és l’encarregada de distribuir-la entre tot l’alumnat. Si ets soci de l’AMPA et pots beneficiar d’un descompte: SAMARRETA (Socis de l’AMPA: 4 € — No Socis de l’AMPA: 6 €) i DESSUADORA (Socis de l’AMPA: 16 € — No Socis de l’AMPA: 22 €). S’adquireix mitjançant l’espai IDDINK de l’Institut Joan Brudieu (enllaç).\nInformació per a la compra de samarretes i dessuadores.\nCom comprar i/o fer comanda a IDDINK?\nCom retornar els ecoBOOKS?.


Biblioteca Biblioteca | Centre Cívic Casa Golferichs\nHome Espai de fotografia Francesc Català-Roca Biblioteca\nAl llarg de més de 25 anys, la biblioteca de l’Espai de fotografia ha anat ampliant el seu catàleg omplint-lo de monografies dels millors fotògrafs i fotògrafes nacionals i internacionals, llibres de tècnica, revistes i catàlegs. La biblioteca conté primeres edicions de llibres clàssics, noves referències amb contingut divulgatiu de processos químics i digitals, així com col·leccions de revistes especialitzades des dels anys 70 a l’actualitat.\nJa podeu gaudir també dels nous títols cedits per la Fundació Mapfre i les editorials Gustavo Gili i Blume, a qui agraïm la seva col·laboració.\nA la biblioteca també trobaràs trimestralment el Racó de lectura, una selecció temàtica de llibres fruit de la col·laboració amb la Biblioteca Esquerra de l’Eixample – Agustí Centelles.\nHoraris de consulta i visita:\nTambé els dimecres, de 10 a 14 h\n(autoservei, laboratori, plató)\nSessió especial: doble exposició


Lloret de Mar, tercera destinació de Catalunya en recaptació de l’impost d’estades turístiques - Àrea professional de Lloret de Mar\nLloret de Mar, tercera destinació de Catalunya en recaptació de l’impost d’estades turístiques\nLa recaptació de la taxa turística a Lloret de Mar va generar uns ingressos superiors als 2 milions d’euros. Aquests 771.737 € corresponen al 30% que reverteix en el municipi\nLloret de Mar es situa en tercera posició pel que fa a la recaptació de l’impost sobre estades turístiques a Catalunya, i es posiciona així com a líder a la província de Girona.\nEn total, el municipi va recaptar 771.737 €, només per darrere de les ciutats de Barcelona, amb 6.996.972 euros, i Salou, amb 872.257 €, i molt lluny de Santa Susanna, 4t municipi en recaptació de l’impost, amb 228.553 €.\nEn paraules de Jordi Orobitg, regidor de Turisme, “la recaptació de la taxa turística a Lloret de Mar va generar uns ingressos superiors als 2 milions d’euros. Aquests 771.737 € corresponen al 30% que reverteix en el municipi”.\nAmb prop de 1.000.000 de visitants i 5.000.000 de pernoctacions a l’any, Lloret de Mar es consolida com una de les poblacions líders del turisme a Catalunya.\nJordi Orobitg també ha recordat que “Lloret de Mar acull el 40% del turisme que arriba a la Costa Brava”, un lideratge que queda palès en les xifres que mostren com Lloret de Mar recapta més que els 6 municipis que el segueixen de la província de Girona (Roses, Tossa de Mar, Blanes, Platja d’Aro, Torroella de Montgrí – l’Estartit i Girona).\nL’impost sobre les estades en establiments turístics de Catalunya, que es va començar a aplicar l’1 de novembre de 2012, té com a objectiu generar ingressos per tal de permetre consolidar i seguir potenciant Catalunya com a destinació de primer odre i de referència en l’àmbit estatal, europeu i mundial.


4 de maig de 2017 Filosofant\nCom ha passat a bona part de la meva generació, vaig néixer com a catòlic, vaig passar pels sagraments de l’eucaristia i la confirmació, vaig impregnar-me de valors cristians, i, a partir d’un procés de reflexió i construcció personal, vaig anar allunyant-me de l’església, a mitges entre la condició d’un no practicant, i cert –i matisat– agnosticisme intel·lectual. En bona mesura, la meva història és la de molta gent de ciutat, allà on l’absència de control social permet viure còmodament aquesta abstenció de culte, on l’assistència a les esglésies sol vincular-se a esdeveniments socials (batejos, casaments, i malauradament, enterraments en proporció creixent) o experiències culturals.\nA diferència de la meva germana, que va anar a una escola de monges, mai no m’he sentit temptat per l’anticlericalisme. Ans al contrari, l’assignatura de religió se’m donava molt bé a l’escola, potser degut a la seva dimensió filosòfica, potser perquè sempre m’han interessat els aspectes espirituals de l’individu. Posteriorment, a la Universitat, certa atracció per la història de l’art, la música i la filosofia em va fer valorar molt positivament els aspectes culturals associats a la historia de l’església, amb un patrimoni de pensament remarcable. Com tot, en aquesta vida, els excessos i sectarismes associats a una història de conflicte per l’hegemonia espiritual, la material, i la peculiar relació amb el poder van fer que l’església perdés autoritat pública, i fins a cert punt, també moral. En el nostre cas, la relació amb el franquisme, certa mentalitat ultramuntana, un excés rigorista i algunes sobredosis d’intransigència han fet que una institució que forma part intrínseca dels nostres referents culturals i antropològics s’hagi devaluat en la societat contemporània.\nEn les darreres dècades, el percentatge d’ateus i agnòstics està disminuint\nEl resultat és descoratjador. Aquesta Setmana Santa, el Diari Ara publicava un ampli reportatge sobre la reculada en la pràctica religiosa i l’allunyament social de la institució. La paradoxa és que aquesta és una evolució, al nostre país, que contrasta amb el que s’esdevé al món. En les darreres dècades, el percentatge d’ateus i agnòstics està disminuint, i de fet algunes projeccions demogràfiques consideren que del 2010 al 2050 aquest minvarà del 16% al 13%, enfront del manteniment del cristianisme (al voltant del 33%) i una progressió, sobretot via demogràfica, encara que també conversions, d’un islam que passaria de representar el 23% al 30%, segons el prestigiós i progressista laboratori d’idees Pew Research Center.\nNo m’estranya. La globalització està actuant com un dissolvent dels llaços socials naturals i comunitaris, com es queixava el recentment traspassat sociòleg Zygmunt Bauman. La reducció de les relacions humanes a una lògica de mercat, en què cada individu actua com a empresari de sí mateix (Christian Laval) en una despietada competició darwiniana, i en què els afectes semblen una experiència de consum (mirem, sinó les diferents apps per lligar) fa que els individus, emancipats de la col·lectivitat, de les antigues xarxes de protecció i seguretat, restin fràgils i vulnerables, sense res que les lligui a la comunitat, o sense uns valors sòlids que n’orientin la conducta. I sovint, la religió pot actuar com a catalitzador de la resistència enfront aquests processos històrics.\nAls Estats Units les diverses esglésies representen el poc que recorda a una mínima xarxa de protecció social i d’instrument de cohesió comunitària\nEn aquest sentit, la pràctica religiosa representa la possibilitat d’ancoratges socials i morals; la idea de poder formar part d’una comunitat, i alhora, disposar de certes orientacions en el capteniment quotidià. Em vaig adonar clarament d’això als Estats Units, paradigma de la globalització elevada al paroxisme, en què les diverses esglésies (per cert, amb una refinada estructura d’empresa que competeix pel mercat espiritual) representen el poc que recorda a una mínima xarxa de protecció social i d’instrument de cohesió comunitària. Molta gent fa servir les diverses esglésies i franquícies religioses com a espai de sociabilitat, com a nexes interpersonals que permeten fer contactes, per activitats d’oci, i perquè tothom requereix d’espais on poder descansar de la despietada lluita per la supervivència de la selva neoliberal, en la poc freqüent situació de sentir-se formar part d’un tot. En el cas llatinoamericà, on les polítiques globalitàries ja fa dècades que van sacsejar les estructures internes de la societat, les diverses esglésies evangèliques, no només ofereixen consol espiritual, sinó també promoció social i prosperitat econòmica. L’expansió a països com el Brasil o regions com Centreamèrica tenen la seva lògica, perquè en un univers caòtic d’economia informal, traduït en un profund desgavell en les estructures familiars, la pràctica religiosa, especialment en el rigorisme evangèlic potencia capteniments bàsics (deixar de beure, evitar la promiscuïtat, fer responsables als pares de família) que, acompanyat d’acumulació de capital social, permet millorar les expectatives materials i socials.\nUna altra història és la reinvenció de l’islam que apareix sovint associat als diversos suburbis europeus. Amb dificultats d’integració en un entorn desconegut, en el trauma que significa el traspàs de societats patriarcals i comunitàries a un dur individualisme occidental, el replegament interior i comunitari, amb certes dosis de ritualització religiosa, apaivaga les angoixes que representa un entorn exterior viscut com a hostil. En certa mesura, la renúncia a la individualitat té com a premi la protecció comunitària; la renúncia a les incerteses de la llibertat, té la recompensa de les certeses sòlides (malgrat que falses) de la fe.\nEls renaixements religiosos que es preveuen per a les properes dècades, tenen poc a veure amb l’espiritualitat, i molt amb una reacció enfront a un món cada vegada més despietat i insegur\nEn resum, la religió, els previsibles renaixements religiosos que es preveuen per a les properes dècades, té poc a veure amb l’espiritualitat, i molt amb una reacció enfront a un món cada vegada més despietat i insegur. En aquest sentit, les esquerres, amb aquella dimensió liberal primigènia, no sempre ha estat a l’alçada de les circumstàncies i ha tendit a menystenir les raonables i naturals preocupacions espirituals de la gent. Les esquerres i el progressisme s’han sentit incòmodes davant les inquietuds de transcendència de les persones reals. La irracionalitat profunda que marquen les creences religioses, ha estat contestada sovint per una freda racionalitat que no és capaç d’atorgar protecció enfront els atzars de l’existència o les contradiccions personals. Fins i tot, els intents de succedani d’esdeveniments com enterraments o batejos laics no semblen poder competir amb l’aparell cerimonial de les religions institucionalitzades.\nPotser el problema que tenim a casa nostra, és que les esquerres no han tingut massa altra relació amb l’església catòlica (l’hegemònica, malgrat tot) que el rebuig o la incomprensió. En altres termes, s’ha deixat una cosa tan seriosa com la religió a l’adversari polític i ideològic, i s’ha abandonat l’espiritualitat a la seva sort. L’església és una cosa prou seriosa perquè precisament assumeixi la seva responsabilitat comunitària en la solitud i en els marges polítics. Perquè, certament, i a diferència d’altres esglésies protestants, la incomoditat de l’estructura institucional de l’església enfront el món modern també està arrossegant-la als marges de la societat, amb uns feligresos cada vegada més grans i uns quadres cada vegada més allunyats de la realitat quotidiana.\nJa sé que sóc un desastre de profeta, tanmateix, el meu olfacte d’historiador em porta a pensar que en un futur no massa llunyà, veurem desvetllaments religiosos. La pràctica anirà a més. Fins i tot, en un món amb major accés a la informació, més coneixement i ciència, ens podem trobar amb la paradoxa de persones internament agnòstiques, que tanmateix, formin part d’alguna agrupació religiosa. Agrupacions no aplegades entorn de la fe, sinó de la necessitat de reconeixement mutu i també, i això és important, de codis morals més clars que serveixin de guia de comportament individual i col·lectiu. De fet, bona part de moviments com el veganisme, les filosofies orientals, el flirteig amb budismes o l’autoajuda no deixen de ser succedanis d’una religió que, en el moment actual sembla no trobar el seu lloc ni la seva identitat.\nCalen uns valors sòlids que puguin guiar el comportament responsable dels individus\nJo, que en el fons, per molt que em consideri culturalment d’esquerres, en el fons sóc força conservador, difícilment em sortiré del club on em van ficar als pocs dies de néixer i on sóc inscrit. Potser no arribi a tenir mai fe, que entenc que és un do, més que una elecció racional, tanmateix això no implica que no hi estigui d’acord amb la idea que calen uns valors sòlids que puguin guiar el comportament responsable dels individus. I en aquest sentit, el cristianisme, des d’un punt de vista filosòfic, em sembla prou vàlid, especialment pel que fa a les pautes morals (malgrat certa obsessió insana pels pecats de malucs cap avall) Tanmateix, el catolicisme ha de fer una profunda transformació. No es pot demanar a l’església que renunciï als seus principis fonamentals, tanmateix sí que és possible que adopti formes més democràtiques, o que acabi amb pràctiques prou irracionals, com la qüestió del celibat obligatori per als seus professionals, o que acabi amb l’estúpida negativa al sacerdoci femení. De fet, el catolicisme ho té magre si renuncia a un “aggiornamento” sense mancar a la seva coherència.\nUna resposta a "Noves espiritualitats"\n4 de maig de 2017 a les 11:05 AM\nAl nostre país, l’herència de la dictadura militar i nacionalcatòlica i, abans, la Contrareforma, el tribunal de la Inquisició i l’opressió vers la població ha estat un odi -o, en el millor dels casos, la indiferència- vers tot allò que soni a “religió”, a més d’una mentalitat intransiguent, on la delació està ben vista i, fins i tot, promoguda des dels poders públics (l’Ajuntament de Barcelona, per exemple)- i la manca de respecte vers el diferent és la generalització del comportament humà.\nCom cada any, l’església on em comgrego (Adventista del Setè Dia, d’arrel bíblica i “protestant”) vam possar una taula per la diada de Sant Jordi de llibres. Molts d’ells eren gratuits. La temática eren llibres “religiosos” (sobre cristianisme, Bíblies, profècies, etc.), i també d’hàbits saludables (alimentació vegetariana/veganà, psicològia, resiliència, etc.). I com cada any, la generalització de comportament dels vianants era fer palès els prejudicis vers el fet religiós o el que és “diferent”. Pel sol fet de ser una taula d’una església “diferent”, la gent ja no s’aturava per ni tan sols donar un cop d’ull als llibres “seculars”. Cònec d’una llibreria que per posar a l’aparador llibres cristians “no catòlics romans”, els pares molts cops tenien d’estirar als seus fills per impedir-los entrar i que es puguesin “malmetre” per segons quines lectures.\nAquest és la sembra que ha fet l’església católica romana: primer, fer que la gent giri l’esquena a Déu i a l’espiritualitat (sobre tot pel que fa als fonaments del cristianisme); segon, fer creure que Satanàs -i el pecat- no existeix; tercer, presentar un líder [el falsari que es presenta com a Vicari de Crist a la terra, el “Papa” de Roma] per promoure -sota el parany dels drets humans!- la unificació de les institucions religioses [la gran Babilònia apocalíptica], polítiques i econòmiques per imposar una mena d'”autoritat mundial”; i quart -per anar acabant- la promoció de la ignorància i una religió feta a mida de cadascú (quelcom semblant a la cita d’en Grouxo Marx: “Si no li semblen bé aquests principis, no es preocupi: en tinc d’altres per triar”) des d’una “gràcia” fácil (que no té res a veure amb la “gratuititat de la gràcia”).


Aprovada la creació d'un nou camí per a bicicletes a la llera del riu Garona — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Aprovada la creació d'un nou camí per a bicicletes a la llera del riu Garona\nAprovada la creació d'un nou camí per a bicicletes a la llera del riu Garona\nEl trajecte uneix el Pònt deth Saut deth Lop amb la frontera amb França. El pressupost d’execució és d’uns 750.000 euros, finançats pel Conselh Generau d’Aran i els fons del Projecte Transgarona Interreg Espanya-França-Andorra\nRiu Garona (Foto: Conselh Generau d'Aran)\nLa Comissió territorial d’urbanisme de la Val d’Aran, presidida pel director general d’Ordenació del Territori i Urbanisme, Agustí Serra, ha donat llum verda aquest dijous a la creació del camí Transgarona per a bicicletes i senderistes, que transcorrerà per la llera del riu Garona des de Pònt deth Saut deth Lop fins a la frontera amb França.\nEl projecte aprofitarà i habilitarà el ‘Camí Reiau’, amb l’obertura de tres nous trams per donar continuïtat al traçat, entre Eth Pònt de Rei i Pontaut, Pontaut i Pònt dera Lana i Pont de Hèr i Pònt deth Saut deth Lop i Era Bordeta. Els nous recorreguts preveuen la construcció de passarel·les metàl·liques per creuar el riu i murs d’esculleres.\nL’objectiu és potenciar traçats alternatius a la carretera N-230 i potenciar activitats esportives, lúdiques i turístiques en l’àmbit del riu Garona. L’estudi de mobilitat preveu una mitjana de 30 usuaris al dia, arribant al centenar d’usuaris en les jornades de màxima afluència.\nEl projecte també preveu un retorn econòmic a partir dels establiments de venda i lloguer de bicicletes, serveis turístics o la restauració. El pressupost d’execució és d’uns 750.000 euros, finançats pel Conselh Generau d’Aran i els fons del Projecte Transgarona Interreg Espanya-França-Andorra.


Arrenquen les lligues de tenis taula amb el Club Natació Sabadell com a màxim representant de la ciutat | Ràdio Sabadell\nArrenquen les lligues de tenis taula amb el Club Natació Sabadell com a màxim…\nIván Ruiz, en una imatge de la passada temporada.| Arxiu\n26.09.2019 18:47 Sergi Park\nArrenquen les lligues de tenis taula amb el Club Natació Sabadell com a màxim representant de la ciutat\nAquest cap de setmana arrenca la temporada a la Divisió d'Honor masculina de tenis taula. Per segon any consecutiu, l'únic representant de la ciutat serà el Club Natació Sabadell i l'objectiu segueix sent el mateix: mantenir-se a la segona categoria del tenis taula estatal. Per fer-ho, com va succeir el curs passat, el Club intentarà sumar el màxim de victòries durant l'estada a Can Llong del rus Yuri Bestchasnny. L'equip el completen novament els palistes sabadellencs Ferran Brugada i Iván Ruiz, amb l'aportació puntual de Pere Weisz i del juvenil Dani González. Àlex Bocanegra, el nou tècnic del conjunt nedador, creu que serà de nou una plantilla competitiva. "És una tripleta molt bona. El Ferran és un jugador consolidat i l'Iván sempre està a bon nivell. Esperem que repeteixi actuacions com les de la temporada passada".\nEl debut serà dissabte (17h) a Can Llong contra el Termotur Calella, que acaba de pujar de categoria i al qual des del Club consideren com un rival directe. "És un bon partit per començar. Suposo que jugaran amb la mateixa tripleta que els va fer pujar l'any passat".\nEl Calella ve de Primera Nacional i, precisament, en aquesta tercera màxima categoria competirà enguany el segon equip del Natació Sabadell, que s'estrena a la mateixa hora (dissabte a les 17h) a Esparreguera amb homes com Pere Weisz, Dani González, Àlex Sayago o Jordi Morales. Per Bocanegra, l'objectiu és evident. "Acabem d'ascendir i hem d'intentar salvar-nos. Mantenim alineació amb el reforç del Pere, però l'objectiu és clar".\nFalcons també s'estrena aquest cap de setmana\nL'altre representant sabadellenc a Primera Nacional, Falcons Smatsa Àgora Grup, debutarà a casa (dissabte a les 17h a Cal Balsach) contra l'Olesa. L'entitat de la Masia de Sant Oleguer manté la tripleta formada per Roger Blanco, Adrià Úbeda i Miquel Muñoz, la qual han reforçat amb l'Albert Farrés, cedit el curs passat a Sant Cugat. Tot plegat, amb la intenció d'estar a dalt, segons la seva nova entrenadora, Sara Ballester. "El nostre objectiu és intentar pujar. No tenim fitxatges estrangers i això ho dificulta, però volem igualment estar a les primeres posicions".


IB3 | La Policia desallotja una festa il·legal amb 25 joves a Eivissa\nIB3 Notícies > societat > La Policia desallotja una festa il·legal amb 25 joves a Eivissa\nLa Policia desallotja una festa il·legal amb 25 joves a Eivissa\nDurant l'operació es van interposar 47 denúncies per diverses infraccions\nLa Policia Local d’Eivissa, amb el suport del Cos Nacional de Policia, ha desallotjat una festa il·legal que s’estava celebrant en una nau abandonada amb la participació de 25 joves. Els fets van ocórrer a les 3 de la matinada del dissabte, quan els agents van intervenir en la celebració que es desenvolupava en un magatzem situat a la zona de ses Feixes.\nDurant l’operació es van interposar 47 denúncies per diverses infraccions als 25 joves no convivents que participaven en la festa, animada amb aparells reproductors de música que s’escoltava des de l’exterior.\nEls reunits durant el toc de queda no guardaven la distància ni portaven, en la seva majoria, la màscara obligatòria, consumien begudes alcohòliques i substancies estupefaents i embrutaven l’entorn de la nau, que és una zona protegida.\nEn la intervenció es van aixecar 15 actes per no portar màscara, 7 per tinença de substàncies estupefaents, altres 15 denúncies per incomplir l’horari establert i 10 per no respectar les ordenances municipals.\nD’altra banda, en la nit del dissabte i la matinada d’aquest diumenge s’han interposat 7 denúncies per incompliment del toc de queda, 6 d’elles a altres tantes persones que es trobaven juntes al carrer a les 23.25 hores i l’altra a un conductor que circulava a les 2.00 hores. En aquest últim cas, a més, el conductor ha donat positiu en alcohol i drogues, per la qual cosa s’ha immobilitzat el vehicle.


Kilian Jornet guanya la prova inaugural de la Copa del Món d'esquí de muntanya 2014 - FEEC - Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\nNotícies - 20/01/2014\nBona actuació dels esquiadors catalans aquest cap de setmana a Verbier (Suïssa) on va arrencar la Copa del Món d’esquí de muntanya 2014, i on Kilian Jornet va tornar a demostrar la seva grandiositat emportant-se una altra victòria. En la categoria femenina la francesa Laetitia Roux, gran dominadora de l’especilitat els últims anys, va imposar-se un cop més.\nPer la seva banda, Marc Pinsach (15è sènior), Marta Garcia (3a sub-23), Oriol Cardona (2n júnior), Nil Cardona (21è sènior), Genís Zapater (10è sub-23), Anna Comet (8a sènior), Clàudia Galicia (11a sènior), Marta Riba (12a sènior), Maria Fargues (14a sènior) i Laura Balet (8a júnior) van ser els millors esquiadors catalans.\nAhir diumenge es va celebrar també a Verbier la primera de les curses verticals de la Copa del Món, on Kilian Jornet va repetir podi aquesta vegada en 3a posició, penalitzat amb 15 segons -per un problema tècnic amb les pells que va fer que s’hagués de treure els esquís- i amb un final agònic amb el francès Matheo Jacquemoud, que va guanyar la prova, i l’italià Damiano Lenzi, que va classificar-se en 2a posició. En dones Laetitia Roux va tornar-se a imposar per davant de les suïsses Maude Mathys i Victoria Kreuzer.\nMarc Pinsach i Nil Cardona, van tornar a ser els millors esquiadors catalans, ocupant la 14a i 25a posició general i Marta Garcia 3a de la sub-23. Clàudia Galicia (6a de la categoria general femenina), Marta Riba (9a), Maria Fargues (10a), Anna Comet (15a), Genis Zapater (9è sub-23), Oriol Cardona (2n júnior) i Laura Balet (7a júnior) van completar la classificació dels catalans. La següent prova de la Copa del Món serà a Courchevel (França) el proper cap de setmana.\nKlilian Jornet a la Cursa Individual\n2a posició d’Oriol Cardona a la Cursa Individual\nMarc Pinsach (14è) a la Cursa Vertical\nArribada agònica entre Kilian Jornet i Matheo Jacquemoud a la Cursa Vertical\n3a posició de Marta Garcia a la sub-23 de la Cursa Vertical


Millorar processos - ON INNOVEM\nIn _Catàleg ON, *Desenvolupar nous productes o serveis, *Millorar processos, *Optimitzar recursos, Administració, Agroalimentari, Aigua, Educació, Energia, Infraestructures, ONG i 3er sector, Restauració i hostaleria, Smart City\nTransformem i gestionem els purins, restes vegetals, piles de compost, dipòsits, fangs i els seus nutrients i bacteris. Aportem els coneixements per a la gestió i tractament de RO Avaluem els residus orgànics com recurs [...]\nIn _Catàleg ON, *Desenvolupar nous productes o serveis, *Millorar processos, Electrònica, Farmacèutiques, Gent Gran, IOT, Oci i entreteniment, Salut, Tecnologia, TIC\nDisposem de dissenys per a mesurar constants vitals en situacions especials, restrictives o preventives. Disposem de la capacitat de desenvolupar dispositius de mesura de la freqüència cardíaca en les situacions més [...]\nIn _Catàleg ON, *Desenvolupar nous productes o serveis, *Millorar processos, Administració, Educació, Esport, Gent Gran, Oci i entreteniment, ONG i 3er sector, Salut, Serveis professionals, Turisme\nProporcionem solucions i tècniques per millorar el treball i l’èxit individual i del grup. Millorem el rendiment dels esportistes en el trànsit de l’entrenament a la competició. Simulem les activitats dels equips per a [...]\nIn _Catàleg ON, *Desenvolupar nous productes o serveis, *Millorar processos, *Optimitzar recursos, Administració, Construcció, Infraestructures, Serveis professionals, Smart City, Tecnologia, TIC, Transport\nOptimització de carreteres i autopistes\nIdentifiquem i mesurem els recursos necessaris per la millora d’infraestructures de mobilitat. Gestionem eficaçment les xarxes existents i optimitzem el seu manteniment. Simulem els càlculs necessaris i determinem els [...]\nIn _Catàleg ON, *Desenvolupar nous productes o serveis, *Millorar processos, *Optimitzar recursos, Serveis professionals, Tecnologia, TIC, Telecomunicacions, Mòbils\nMillora i optimització del rendiment de Datacenters\nElaborem estratègies de distribució de tràfic optimitzades. Optimitzem els paràmetres de rendiment dels serveis allotjats en els datacenters. Determinem i concebem les metodologies d’organització


Didac Gauxax Fuenllana\nEn primer lloc ens agradaria explicar en que consisteix la nostra campanya solidària “Tots amb Didac”. Per una banda, pretén recaptar fons per a l'Institut de Recerca de l'hospital Vall d'Hebrón de Barcelona (VHIR) que es dedica a l'estudi i recerca de moltes malalties, i entre elles la que pateix el nostre fill Didac que és una Immunodeficiència Primària (IDP), i per la recentment formada fundació d'Immunodeficiències Primaries, La Barcelona PID Foundation.\nPer altra banda, volem fer visible aquesta malaltia a la societat en general i especialment als professionals sanitaris (pediatres i metges de capçalera) ja que són ells els primers en sospitar-les per derivar als pacients als hospitals de referència i poder ser tractats. Pel que fa a les IDPs, el diagnòstic precoç és fonamental per evitar o millorar seqüeles i salvar vides.\nCal saber també que els xiquets amb IDP presenten uns signes de sospita com són: infeccions de repetició, requereixen tractament d'antibiòtic endovenós en molts de casos, han d'ingressar més voltes del que caldria esperar com a normal, les infeccions és compliquen i evolucionen pitjor que la resta dels xiquets...\nAquestes IDP són un conjunt de més de 200 malalties heterogènies que afecten al sistema immune per un defecte genètic i predisposen al pacient a patir més infeccions de les normals i de forma més greu, arribant fins i tot a produir limfomes, leucèmies i la mort.\nAfecten a 1 de cada 2.000 xiquets nascuts i el diagnòstic precoç dels quals , tornem a recordar , és fonamental per salvar vides. Per això els profesionals de la BCN PID FOUNDATION volen aconseguir incloure dins del programa de cribatge neonatal (prova del taló del bebé) el poder descartar la Immunodeficiència Combinada Greu i Severa, mitjançant una prova molt senzilla. Al nostre país, aquest programa exclou aquesta prova mentre que inclou avui dia altres malalties amb menor incidència que les Immunodeficiències Combinades. Gràcies a ella s'aconseguiria diagnosticar en el moment del naixement la malaltia que sofreix Didac. I per tant, estalviaria a moltes famílies i malalts, sofriment i angoixa des de que un nen presenta els primers símptomes i finalment és diagnosticat (o no). A més a més que d'aquesta manera es garantiria la disminució de seqüeles i la supervivència.\nEn la campanya solidària "Tots amb Didac", Didac dona una mà a la Investigació de les IDPs en agraïment a l'ajuda que metges i ciència li estan donant. Aquesta campanya consisteix principalment en la recollida de taps i de tot tipus d'actes solidaris, per això volem donar les gràcies a amics, bandes de música, companys de treball, escoles i de tota aquella gent que, en temps de crisi aporta el seu "granet de sorra" de qualsevol forma i que sempre és agraït. Gràcies a tots!... junts ho aconseguirem!\nLA RECERCA D'AVUI, ÉS LA MEDICINA DE DEMÀ!\nEn aquest video podràs conèixer a Didac... i el perquè d'aquesta campanya solidària...\nCóm puc col·laborar?\nNOVA CORNUCÒPIA PER A L'ANY 2.016\nComprant la nostra cornucòpia solidària, no només estaràs ajudant en la recerca de les Immunodeficiències Primàries a l'hospital Vall d'Hebron de Barcelona, sinó que a més participes tots els dimarts i divendres durant tot l'any 2016, en el joc de EUROMILLONES.\nPER NOMÉS 5€!\nPUNXA AQUÍ PER LLEGIR LES BASES DEL JOC