L’oferta educativa del Consorci del Museu ja està disponible al cercador de l’Agència Catalana de Patrimoni. | Museu de les Terres de l´Ebre\nDes de l’Agència Catalana del Patrimoni Cultural, en el marc de l’acord estratègic signat entre el Departament de Cultura i el Departament d’Ensenyament amb l’objectiu que el patrimoni cultural sigui més present als centres d’ensenyament, s’ha creat el cercador de l’oferta cultural educativa. Aquesta eina ha de permetre al professorat de Catalunya accedir de manera ràpida a l’oferta educativa de tots els museus i equipaments patrimonials de Catalunya.\nAquesta eina va entrar en funcionament a les darreries del 2014 i al llarg del 2015 han estat diversos els museus de Catalunya que han anat incorporant la seva oferta. Durant el darrer quadrimestre del 2015 està prevista la incorporació a aquesta plataforma de l’oferta del museus de Lleida i Pirineu, així com del Camp de Tarragona i les Terres de l’Ebre, essent un dels primers a fer-ho el Museu de les Terres de l’Ebre.\nEl cercador permet diverses opcions de filtratge de la informació, ja sigui per territori on es vol realitzar l’activitat, nivell educatiu, temàtica, format de l’activitat o fins i tot per paraula clau. Actualment el cercador agrupa una oferta de més de 700 activitats educatives, que es poden consultar aquí http://culturaeducacio.gencat.cat\nL’actual oferta del Consorci del Museu de les Terres de l’Ebre està integrada per un total de 32 activitats adreçades a alumnes d’educació primària, secundària, batxillerat i universitària. Aquesta oferta s’organitza en:\nVisites guiades: Museu de les Terres de l’Ebre: Les Terres de l’Ebre, de la prehistòria a l’edat mitjana; Museu de les Terres de l’Ebre: L’Ebre, camí d’aigua; El castell d’Amposta, porta de l’Ebre; La vil·la i la torre de la Carrova, vigies de la mar de l’Ebre; L’ajuntament, símbols i serveis; Centre d’Interpretació de les barraques del Delta, vivendes dels colonitzadors; Museu de la Mar de l’Ebre, biodiversitat marina; Museu de la Mar de l’Ebre, terra de pescadors i mariners; Centre d’Interpretació de la Cultura dels Ibers-Casa O’Connor; El Poblat Iber de la Moleta del Remei, centre del litoral ilercavó; Centre d’Interpretació de la Serra de Montsià: natura, home i paisatge; Centre d’Interpretació Viure al Poble; Centre d’Interpretació de la vida a la Plana, la transformació del paisatge.\nItineraris: El Delta de l’Ebre, terra dins la mar; En bici per la llacuna de l’Encanyissada, la vida a les basses; De mirador en mirador, les aus del Delta; en bici pel camí de sirga, l’Ebre, camí d’aigua; Amposta, pont vora l’Ebre i la Mediterrània; Sant Carles de la Ràpita, el somni d’un rei il·lustrat; Sant Carles de la Ràpita, tradició marinera; Ruta literària de Sebastià Juan Arbó per Sant Carles de la Ràpita; La Foradada, mirador privilegiat; La Serreta de Freginals, la ruta de la pedra en sec; Freginals, entre dues serres; La Foia de Solsó, un esclat de vida; Oliveres i molins centenaris, l’oli mil·lenari; Ruta arqueològica, l’aventura del passat.\nTallers: Els arbres i arbustos, descobriment de la flora; Les pintures rupestres, crònica i art; Els ibers, una cultura de fa 2000 anys; Descobreix el castell d’Amposta amb un joc de pistes; El patrimoni arquitectònic, edificis dels nostres pobles; Els jocs, lleure i educació; Els joguets dels iaios; Taller de reciclatge.\nLes activitats estan adaptades i la majoria disposen de materials didàctics per a diversos cicles educatius. La contractació dels serveis de monitoratge d’aquestes activitats els podeu contractar al 638 020 405 o 977 702 954 a més de mitjançant les adreces electròniques info@museuterresebre.cat i set@museuterresebre.cat


Polam Resort Apartment Yangjiang Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNo.5, Block 13, Area P, Poly Silver Island, Hailing Island, Districte Jiangcheng, Yangjiang, Xina, 529536 - Veure al mapa\nBarri Districte Jiangcheng Districte Jiangcheng Districte Jiangcheng\nDissenyat tant per oci com per negoci, Polam Resort Apartment està situat idealment a Jiangcheng; una de les localitzacions més populars de la ciutat. A només 30KM del centre de la ciutat, la localització estratègica de l'hotel garanteix que els seus clients puguin accedir fàcil i ràpidament als punts d'interès locals. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nPolam Resort Apartment ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, botiga de conveniència, servei de neteja diari, tenda de regals/records, repartiment de queviures.\nEls clients poden triar d'entre 60 habitacions, i totes desprenen una atmòsfera de pau i harmonia total. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses platja privada, centre esportiu, piscina exterior, massatge, pistes de tennis, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Polam Resort Apartment la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Yangjiang.


Fira Q Balaguer | Turisme Catalunya | Esdeveniments,\nFira Q Balaguer\nLA FIRA DE LA QUALITAT\nFira Q de Balaguer torna a la presencialitat després d’estar suspesa durant l’any 2020 i després de realitzar-se de forma virtual l’any 2021.\nEs tracta d’una fira comercial i de serveis de la ciutat de Balaguer dedicada al turisme i l’oci, la moda, l’alimentació natural i artesana, a més de la maquinaria industrial, amb diverses parades, àrees especialitzades i una gran varietat d’activitats que omplen la programació.\nCada any, la Fira Q de Balaguer obre de bat a bat la capital de la Noguera a la resta de Catalunya. Durant aquests dies s’exposa el millor que aquest municipi té per oferir.\nA la Fira Q s’hi poden trobar productes alimentaris i elaboracions de qualitat. En ella es proposa i posa a la venda els productes de proximitat de la zona.\nEn aquesta fira, cada sector, dèbilment diferenciat, manté l’espai de demostracions per fer-ho a la fira de dinamisme que sempre li ha caracteritzat. Alguns dels esdeveniments més curiosos i esperats són el concurs nacional de coques i samfaina, les jornades tècniques d’apicultura, el concurs de mels o la mostra de comerç local.\nEnguany es continua apostant per promoure i donar visibilitat als sectors econòmics més importants de la ciutat.\nL’esdeveniment tindrà lloc els dies 30 d’abril i 1 de maig al Pavelló Nou de Balaguer.\nDurant el marc de la Fira Q, es celebrarà el concurs de cuina “Dolç de Balaguer”, s’aprofita aquest escenari per crear un dolç típic de la ciutat per a que esdevingui una marca pròpia, un distintiu que puguin elaborar tots els pastissers i forners de Balaguer.\nLa voluntat de la Paeria és que amb la participació de la pròpia ciutadania i els professionals del sector, Balaguer pugui comptar amb un producte representatiu de la seva gastronomia així com de la pròpia ciutat.\nPodeu consultar més informació a www.balaguer.cat\n30 d'abril de 2022 00:00\nPlaça del Mercadal, 1, 25600 Balaguer, Lleida\n973 44 52 00\nCatalunya entre vagons


Tallers sobre l'ús de dispositius mòbils adreçats a majors de 55 anys, a Reus | TINET - Tarragona Internet\nRedacció TINET. Els dies 4 i 6 de novembre de 10:00 a 12:00 la Biblioteca Central Xavier Amorós ofereix el curs “Fotos i vídeo amb el mòbil. Mostra la teva creativitat”, un taller adreçat a persones més grans de 55 anys pensat per introduir-les en el món dels dispositius mòbils. Les inscripcions per participar en el curs es poden fer fins aquest dijous 29 d'octubre.\nAl mes de març de 2016 a la BCR es portarà a terme un segon curs adreçat al públic de més de 55 anys, en aquest cas titulat “App's i WhatsApp, comunicació instantània a través de mòbil”, que permetrà conèixer les utilitats i funcionament d'aquestes aplicacions per a mòbil.\nEs tracta de dos cursos programats en col·laboració amb la Fundació Pere Tarrés i la Fundació Vodafone que tenen com a objectiu facilitar a la gent gran eines per comunicar-se a través de dispositius mòbils, connectar-se a una xarxa Wi-Fi, navegar a través d'una tauleta, aprofitar les funcionalitats del seu mòbil com ara fer fotos amb la càmera o gestionar els comptes de xarxes socials i utilitzar aplicacions com WhatsApp o Skype. En aquest sentit, els tallers tenen una vessant orientada a la inclusió social i l'eliminació de la fractura tecnològica entre generacions.\nBiblioteca Central Xavier Amorós - Reus


RAMON ARNABAT, El Punt, 29.08.2005 Vegueries: quantes i quines?\nEstàs aquí:Inici Articles d'opinió RAMON ARNABAT, El Punt, 29.08.2005 Vegueries: quantes i quines?\nDarrera del gran debat de lEstatut, hi ha una qüestió sobre la qual sha passat molt de puntetes malgrat la seva importància: la proposta dorganització territorial. En la Proposta de Reforma de lEstatut es diu que Catalunya estructura la seva organització territorial en municipis i vegueries (article 79.1), que les vegueries són làmbit territorial específic per a lexercici del govern intermunicipal de cooperació local, i la divisió territorial adoptada per la Generalitat de Catalunya per a lorganització territorial dels seus serveis (article 85.1), i que correspon al Consell de Vegueria el govern i ladministració autònoma de la vegueria (article 86.1). Tot sembla indicar que les vegueries quedaran incorporades al nou text de lEstatut sense excessius canvis, i que es desenvoluparan en una llei posterior.\nHi ha, però, una qüestió important respecte de les vegueries que està sobre la taula: quantes nhi ha dhaver? i quines han de ser? Sembla que des del govern i des de loposició es dóna per fet que seran 7 (Barcelona, Girona, Camp de Tarragona, Ponent, Comarques Centrals, Alt Pirineu-Aran, i Terres de lEbre). Ara bé, qui ha decidit que han de ser 7 i no 5 o 9? Per què han de ser aquestes i no unes altres? Amb quins criteris sha decidit tot plegat? De moment no hi ha respostes, però tothom repeteix que han de ser 7 i que han de ser aquestes, com si aquesta fos una qüestió indiscutible. De fet, el Departament de Salut ja ha decidit de reorganitzar les Regions Sanitàries Bàsiques seguint les 7 futures vegueries (DOGC, 6/VI/2005). Si es creu que sha dajornar el debat fins després de laprovació de lEstatut, per què es prenen aquestes decisions? En tot cas caldria demanar al Govern de la Generalitat que no prengui mesures que puguin hipotecar el futur debat sobre aquesta qüestió.\nDon surt el nombre i el nom de les 7 vegueries? De fet no sen parla ni en la Proposta de Reforma de lEstatut, ni en el Pacte del Tinell. El rastre de les 7 vegueries el trobem en la Llei 23/1983 dordenació del territori que dóna lloc a la Llei 1/1995 que aprova el Pla Territorial General de Catalunya (PTGC). El PTGC preveu la planificació urbanística i territorial en 6 àmbits daplicació: Metropolità, Comarques Gironines, Camp de Tarragona, Terres de lEbre, Ponent, i Comarques Centrals, als quals safegeix més tard el de lAlt Pirineu i lAran (Llei 24/2001). I ja tenim les 7 vegueries. A lInforme Roca (20/12/2000) se napunten 6 (les sis primeres), i sesmenta un tractament especial per lAlt Pirineu-Aran. Però si abans eren 6 i després van ser 7, perquè no poden ser 8 o 9? La qüestió de fons és si es pot aprovar el nombre i el nom de les vegueries sense un debat previ i sense la participació i lopinió dels ciutadans. De fet a lInforme Roca sinsisteix en que el territori sigui consultat i escoltat en la configuració de les noves vegueries. Caldrà, doncs, obrir el debat sobre les vegueries i escoltar la gent i els territoris. No fer-ho així seria una greu restricció democràtica, sobretot quan ja shan fet sentir les demandes de dos territoris del país que reclamen, amb arguments i dades, dues vegueries més: la de lAlt Ter amb les comarques de lOsona i el Ripollès (www.altter.org) i la del Penedès amb les comarques de lAlt i Baix Penedès, el Garraf i lAnoia (www.vegueriapropia.org).\nDe fet, seguint els criteris de lInforme Roca per delimitar les vegueries, el Penedès pot esdevenir sense problemes la vuitena o novena vegueria. Té prou entitat demogràfica: 370.000 habitants i 2.000 km2, amb la qual cosa seria la quarta per nombre dhabitants. Te identitat històrica i social que es remunta al segle XIV amb la Vegueria de Vilafranca, constituint des daquest segle una unitat geogràfica, social i econòmica. Té homogeneïtat física en el marc geogràfic que abasta des de lArc de Barà al pont del Diable, i des de la serra dAncosa a la Mediterrània. Té coherència funcional o de relacions de les comarques que lintegren, malgrat el dèficit de comunicacions i lesquarterament polític i administratiu que pateix des del segle XIX. Té integració i potència de lestructura urbana i presència de centres urbans rectors consolidats i dinàmics (Vilafranca, el Vendrell, Igualada, Vilanova). Té activitats econòmiques compartides i/o complementàries, tant en el sector agrícola, com en lindustrial i el dels serveis, i realitats i problemàtiques comunes en els camps de leducació, la salut, els serveis socials, i la planificació territorial, que han fet que els alcaldes de les ciutats esmentades i el presidents dels consell comarcals signessin el Pacte de Sant Martí per afrontar-los de forma conjunta. Però, sobretot, la vegueria del Penedès compta amb un ampli suport popular en el territori tal i com demostren el nombre de persones, entitats i partits polítics adherits a la campanya per una Vegueria Pròpia, i laprovació de la proposta de vegueria penedesenca en 25 dels 30 dels plens municipals celebrats fins aquest moment. La vegueria del Penedès, doncs, no tant sols és possible i desitjable, sinó que també és necessària per equilibrar el territori i la població del país, tot respectant una zona agrícola, marítima i natural entres les dues grans àrees metropolitanes de Barcelona i Tarragona/Reus.\nRamon Arnabat, historiador


El Festival Sota la Palmera promou la projecció i visualització de dones creadores — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Cultura i festes › Notícies › Notícies 2019 › El Festival Sota la Palmera promou la projecció i visualització de dones creadores\nEl Festival Sota la Palmera promou la projecció i visualització de dones creadores\nL’Espai Jove la Palmera acollirà del 10 de juliol al 3 d’agost un total de 40 activitats, amb concerts, contes i cinema, entre d’altres\nPresentació del Festival Sota la Palmera 2019. Foto: Mauri.Foto:\nEl Festival Sota la Palmera posa l'accent en aquesta nova edició en la projecció i visualitzazció de dones creadores. L'Espai Jove la Palmera acollirà aquest estiu, del 10 de juliol al 3 d'agost, una quarantena d'activitats, amb la música, cinema i contes com a plats principals. Entre els noms propis destaquen el de Marinah, exvocalista d'Ojos de Brujo; el folk-indie de Pavvla; l'arrel de la Balkan Paradise Orquestra, o el flamenc de María José Llergo. La programació s'ha presentat aquest dimecres en roda de premsa a l'Espai Jove la Palmera.\nAixí, l’Espai Jove La Palmera tornarà a oferir una programació cultural de referència estival a la ciutat amb una proposta de 40 actes o espectacles, tots amb entrada gratuïta.\nEl festival s'estructura a partir de tres nits temàtiques: els dimecres, amb cinema i contes; els dijous amb nits temàtiques (clown, il·lustració, dansa i soul) i els divendres i dissabte amb diverses propostes musicals.\nEn l'apartat musical, sobresurten els noms de Marinah, qui va ser cantant i compositora d'Ojos de Brujo, que oferirà un concert el divendres 2 d'agost. El soul de la formació barcelonina The Sey Sisters, el rap de Fetitxe13, el rap electrònic de Pupil·les o són altres de les propostes destacades.\nEl Festival Sota la Palmera està organitzat per la Conselleria de Joventut de l'Ajuntament de Tarragona, amb el suport i l'assessorament de les entitats següents: Vòrtex, Nunny G, La Im.perfecta Dansa, Bravecoast, Grups de Teatre Jove i Tarracosurfers. La Conselleria de Cooperació participa en la programació de les sessions de contacontes i cinema a la fresca.\nLa consellera de Joventut, Ivana Martínez, ha remarcat el destacat accent femení en la programació: "Més de 70 dones pujaran aquest estiu a l'escenari o s'han implicat en la coprogramació del festival. Des de la Conselleria de Joventut dediquem esforços a detectar i posar en valor les produccions culturals de dones creadores per reforçar la seva emprenedoria i empoderament com a part important en el desenvolupament cultural i comunitari".


Comportaments i regles (Joan Melià)\nComportaments i regles\n4 min. 25/03/2016 19:50\nA: Una aigua amb gas, per favor.\nA: Una agua con gas, por favor.\nB: No, si le entiendo, pero estaba distraído.\nPer al manteniment de la vitalitat d’una comunitat lingüística, una política favorable de les institucions públiques és un factor important, però no és imprescindible. En canvi, a més de ser important, el comportament lingüístic dels membres d’aquesta comunitat és essencial, definitiu. Sense l’actuació dels parlants, no hi ha continuïtat possible. No importa mirar gaire lluny per a trobar exemples que ho demostren. Dels tres-cents anys que van del Decret de Nova Planta ençà les institucions polítiques que han governat les Illes Balears només no han estat obertament contràries a l’ús i a la difusió de la llengua catalana durant els darrers trenta i poc. I sé que faig llarg de generós. A pesar d’això, continua sobrevivint socialment i, de manera general, una àmplia majoria dels illencs que han après el català dels seus pares continuen transmetent-lo als fills. Amb relació als resultats, és igual si el comportament favorable al manteniment per part dels parlants és degut a inèrcies, a impossibilitat de tenir-ne un altre, a resistències o a una actitud de fidelitat militant. En el nostre cas hi deu haver hagut en tots els moments d’aquestes tres centúries factors de tota classe.\nAixí i tot, la política lingüística de les institucions públiques pot fer canviar, en un sentit o en el contrari, el comportament dels ciutadans. No cal obrir gaire els ulls per a adonar-nos del mal que la política lingüística espanyola ha fet sobre la comunitat catalana. En conseqüència, no estan exemptes de responsabilitat en aquest camp. Les institucions públiques —sobretot en els casos de revitalització de la llengua de la comunitat que gestionen— han de protegir, estimular i afavorir-ne l’ús. Però no és una bona estratègia descarregar tota la responsabilitat sobre els gestors polítics; potser còmode i tranquil·litzador, però, a més d’inútil, és contraproduent.\nMolts dels comportaments dels ciutadans, amb relació a l’ús de la llengua catalana no n’afavoreixen la consolidació com a llengua pròpia. Com és el canvi de llengua quan ningú, com a l’exemple del principi, ho demana. De vegades a pesar de ser-ne conscients; en altres casos, sense adonar-nos-en. Canviar les conductes automatitzades és difícil perquè, com que suposa més poc esforç, tendim a repetir-les. I si, davant una situació repetida, repetim el comportament, molt probablement el resultat que n’obtindrem serà el mateix. Per tant, si aquest resultat no ens satisfà i en volem tenir un altre, cal modificar la nostra manera d’actuar. I, com tots sabem, canviar suposa esforç. Sobretot si en el procés de canvi, en lloc d’experimentar gaudi, en treus patiment. Per tant, hi hem de passar gust; si no, abandonam.\nKarmelo Ayesta, en el llibre 'Goza daiteke gehiago' (2015), estableix un paral·lelisme entre la preparació per a la pràctica de l’esport i per al canvi en el comportament lingüístic personal. Ho fa basant-se en fonts acadèmiques, però també a partir de l’experiència personal: de practicar l’esport (ciclisme) i de millorar la utilització habitual de l’èuscar en la vida diària. És un llibre construït a partir de la reflexió sobre comportaments quotidians. Tot i que parla de l’experiència d’una persona, l’autor, que vol ser euskaldun (parlant de basc), tot ens és proper. La traducció catalana, Gaudir de la llengua. El viatge lingüístic d’un parlant basc (Onada Edicions), és de Gemma Sanginés, que també la prologa. I no és per casualitat, que n’és la prologuista i traductora; l’obra es pot associar, per la temàtica i el tractament, amb els tallers que duen a terme Sanginés i Ferran Suay, per a millorar l’ús del català i les diferents publicacions que, sobre aquesta temàtica, han fet; són els autors, entre altres obres, de Sortir de l’armari lingüístic. Una guia de conducta per a viure en català (2010). És un bon llibre, profitós per als parlants del català que hi volem parlar.\nDeu ser més fàcil capgirar les polítiques lingüístiques institucionals que canviar les actituds i els comportaments de les persones. I, ben segur, en aquests trenta anys que fa que es va aprovar la Llei de normalització lingüística —i també de la inauguració del II Congrés Internacional de la Llengua Catalana— hem vist canviar més —tot i que no prou— el marc lingüístic institucional que no moltes de les actituds i comportaments dels ciutadans. Això sí, és necessari no oblidar que han estat tres segles pressionant en sentit contrari i només tres dècades, més o menys, a favor.


Catolonia Sacra organitza una ruta pels 'Fars de Ponent' | Bisbat de Lleida\nCatolonia Sacra organitza una ruta pels 'Fars de Ponent'\nCatalonia Sacra estrena una nova activitat a les terres de Lleida i ho fa per donar a conèixer un patrimoni molt desconegut: «Els fars de ponent». El dissabte 13 de maig, el Dr. Isidre Puig serà l’encarregat de guiar aquest itinerari que farà parada als imponents temples parroquials de La Granadella i Maials.\nAquesta visita inicia les activitats proposades pel Bisbat de Lleida aquest curs 2017 dins de la programació cultural de Catalonia Sacra. Aquesta és una de les poques ocasions per fer una visita guiada i amb detall d’aquests dos temples de Ponent. La inscripció per conèixer aquestes dues imponents esglésies es pot fer al correu reserves@cataloniasacra.cato al 693720202. Aquesta visita és matinal i tindrà sortida de La Granadella.\nAquesta però no és l’única activitat de Catalonia Sacra prevista per les pròximes setmanes. El diumenge, 21 de maig, s’ha programat una visita guiada a la Catedral Nova de Lleida que se centrarà en la cripta, un dels aspectes que es coneixen poc de la seu lleidatana.\nEntre les seves peculiaritats més poc conegudes hi ha les funcions i els usos dels soterranis. Amb aquesta visita, Catalonia Sacra proposa als visitants descobrir la cripta, la sala de les calderes i la carbonera. La visita permetrà conèixer tres espais força desconeguts fonamentats en la roca, en el primer dels quals van descansar les despulles del rei Alfons el Beninge, la seva esposa Elionor i el seu fill Ferran. L’activitat començarà a les 11 del matí i és gratuïta, però per qüestions d’aforament és obligatòria la reserva prèvia al correureserves@cataloniasacra.cat\nCARTELL Fars lleida3-pocpes (1).pdf 223.33 KB


Redacció, Sant Martí\t| Actualitzat el 15 Març 2018 a les 10:48\nEls lloguers de Sant Martí s’han disparat en els últims anys. Foto: Arxiu\nSant Martí és el districte de la ciutat on el preu del lloguer va créixer més des del tercer trimestre del 2014 i fins al tercer trimestre del 2017. Concretament, segons l’Informe anual de l’Observatori Metropolità de l’Habitatge de Barcelona (OHB) presentat recentment, aquest augment va ser del 33,8%, ja que es va passar d’un preu mitjà de 638 euros a 849 euros. La crescuda de preus de Sant Martí supera la de Ciutat Vella, que és el segon districte on els preus van pujar més (31,2%) i Sants-Montjuïc, el tercer districte amb un augment més gran (30,8%).\nL’estudi de l’OHB també mostra com des del tercer trimestre del 2014 tres barris del districte registren un increment del preu del lloguer de més del 40%. Són Provençals del Poblenou, el Besòs i el Maresme i el Poblenou. Un increment del 40%, a banda d’aquests tres barris martinencs, només s’ha produït a tres barris més de tota la ciutat: el Coll (Gràcia), la Bordeta (Sants-Montjuïc) i Vallcarca i els Penitents (Gràcia). A l’altre extrem hi ha la Vila Olímpica del Poblenou, on l’augment no ha arribat al 10%. Això s’explica perquè aquest barri ja és un dels més cars de la ciutat. Segons l’informe de l’OHB, per viure a la Vila Olímpica del Poblenou els ingressos d’una llar han de ser de 4.111 euros nets al mes.\nD’altra banda, un altre aspecte que mostra l’informe és que Sant Martí, si s’agafen les llicències concedides en el període 2014-2016, és el districte que acumula més habitatges previstos (1.443), la majoria d’ells al Poblenou.


Perfil de Salut de Castellbisbal | SPORA | Consultoria Social\nLa definició de salut ha anat evolucionant al llarg dels anys i ha passat d’entendre’s com un estat d’absència de malaltia fins a incloure el benestar físic, mental i social. Aquesta concepció de la salut suposa contemplar múltiples factors més enllà dels biològics, tals com factors econòmics, socials, culturals, mediambientals o polítics. Aquestes circumstàncies en què les persones viuen condicionen la seva salut i es coneixen com a “determinants socials de la salut”. Aquesta perspectiva global de la salut ha comportat un repte per les administracions locals que han de tenir en compte un gran nombre de variables a l’hora de planificar les actuacions per millorar la salut de la població.\nEn un municipi com Castellbisbal, que ja duu anys realitzant múltiples actuacions amb impacte en la salut, sorgeix l’interès de conèixer millor quin és l’estat de salut de la població i, també, quines són les necessitats vinculades als determinants socials de la salut. Per això, s’encarrega l’elaboració d’un diagnòstic de l’estat de salut i dels determinants socials del municipi que permeti identificar els actius i les mancances en relació amb la salut. L’objectiu final d’aquesta anàlisi és conèixer la realitat de Castellbisbal per poder elaborar un Pla Local de Salut que estableixi les línies d’acció que dotin el municipi d’entorns més segurs i saludables.\nPer donar resposta a aquesta demanda, s’elabora un Perfil de Salut del municipi que analitza els hàbits i estils de vida, les xarxes socials i comunitàries, així com les condicions de vida i l’estat de salut. Atenent a aquesta àmplia concepció de salut, el procés d’elaboració de la diagnosi es realitza de forma intersectorial i participativa. Així, se celebren sessions de treball per incorporar l’expertesa de les diferents àrees tècniques de l’Ajuntament, així com altres agents clau en salut. A més, s’incorpora la ciutadania amb múltiples canals de participació on-line i presencial, amb especial èmfasi a aquells col·lectius que poden trobar-se en situació de desigualtat en salut.


Javier Pagès: “La DO Cava fa un pas endavant, decidit i bo”\nPere Guilera, president de PIMECAVA, Javier Pagès, president de la DO Cava i Damià Deàs, president de l'Institut del Cava brindant per l'acord\nS'aprova per unanimitat el Pla Estratègix de la DO Cava que ha de revaloritzar el producte i el territori des del punt de vista de l'origen i la qualitat\nPere Guilera, president de PIMECAVA, Javier Pagès, president de la DO Cava i Damià Deàs, president de l’Institut del Cava brindant per l’acord | DO Cava\nEl ple del Consell Regulador de la Denominació d’Origen Cava, després de 4 hores llargues, ha aprovat aquest dilluns i de forma unànime el seu Pla Estratègic. Es tracta d’un document sense precendents que vol enfortir el cava, la seva imatge, el seu prestigi la seva qualitat i el seu origen.\nEl president de la DO Cava, Javier Pagès explica, en declaracions a Vadevi que “era un ple molt important i s’ha mostrat la unitat del sector amb l’aprovació unànime del document. Són molt bones notícies pel consumidor. És una decisió històrica”.\n“La DO Cava fa un pas endavant, decidit i bo. I això no vol dir que critiquem el que s’ha fet fins ara, però el que està clar és que hem d’anar cap a endavant. Un pas que no el veurem demà mateix, però ajudarà a prestigiar el cava”, assegura Pagès.\nL’etapa final d’aquest full de ruta es concretarà amb l’aprovació de la modificació del plec de condicions. Aquest plec recollirà l’aposta per la qualitat, per una major diferenciació dels diferents tipus de Cava i establirà un sistema de classificació territorial.\nPer Pagès, aquest Pla Estratègic ajudarà a equilibrar els diferents interessos d’elaboradors grans i petits, “hem buscat elements que vagin bé a tothom. No hem fet res a mida per ningú. El que volem és posar en valor el producte, la vinya, el territori i l’origen, què és el que demanda el consumidor”.\nLa imatge d’unitat d’un sector que en els últims anys està en crisi és el que més valoren tots els actors. El president de l’Institut del Cava, Damià Deàs, considera trascendental l’acord d’aquest dilluns i creu que “la unitat del sector ha fet possible donar un gran pas”. De la seva banda, Pere Guilera, president de Pimecava creu que “és una bona estratègia i de futur”.\nL’acord assolit persegueix la revaloració del territori i l’origen, reforçant la qualitat del Cava amb una nova normativa complementària d’altíssim nivell d’exigència qualitativa recolzada per la garantia màxima de certificació pròpia de les denominacions d’origen. Tot per consolidar la qualitat i, alhora, aclarir la decisió de compra, facilitant la identificació de la qualitat de tots els productes. Es busca, així, oferir al consumidor millors criteris d’informació i decisió. A més, s’ha creat un sistema propi de zonificació i ordenació geogràfica consistent i útil pel consumidor.\nSobre l’increment d’exigència dels caves Premium, Pagès voldria que aquesta nova normativa servís per atraure de nou als cellers escindits ara fa prop d’un any i que ara formen la marca Corpinnat. “Quina il·lusió em faria a mi”, diu Pagès a Vadevi, “perquè com més unitat millor ens aniria, estaria molt bé, però no em correspon a mi prendre aquesta decisió”.


MÉS per Campanet ofereix al PSOE compartir la batlia per evitar que pacti amb el PP i El Pi\nL'acord suposaria que Guillem Rosselló (MÉS) fos batle 26 mesos i Rosa Bestard (PSOE), els altres 22 mesos de mandat\n2 min. Palma 06/06/2019 15:15\n651x366 MÉS per Campanet denuncia que el PSOE està a punt de tancar un pacte al municipi amb el PP i El Pi. / AJUNTAMENT DE CAMPANET MÉS per Campanet denuncia que el PSOE està a punt de tancar un pacte al municipi amb el PP i El Pi. / AJUNTAMENT DE CAMPANET\nMÉS per Campanet, que va guanyar les eleccions municipals amb un 43,7% dels vots, ha denunciat en una nota de premsa que el PSOE està a punt de tancar un pacte amb el PP i El Pi per governar la institució . La formació ecosobiranista, per tal d'evitar l'acord, ha ofert al PSOE un pacte que suposaria la batlia durant els primers 22 mesos del mandat per a la candidata socialista, Rosa Bestard , i els 26 mesos següents per al candidat de MÉS, Guillem Rosselló. MÉS té cinc regidors; el PSOE, quatre, i PP i El Pi, un.\n"Consideram que el fet que la batlia de Campanet hagi de ser fruit d'un pacte imprescindible del PSOE amb el Partit Popular no respon de cap de les maneres a la voluntat manifestada pels campaneters a les passades eleccions. Dissortadament, ara els representants d'una part d'aquest progressisme volen arribar a la batlia mitjançant un pacte amb un partit de dretes com el PP, un pacte mal d'entendre per a la gent progressista del nostre poble i, per tant, també per a molts de votants del PSOE", es destaca a la nota.\nMÉS aposta per un acord programàtic a Campanet i governar en minoria\nEls nacionalistes consideren que Campanet ha votat de manera clara per una majoria progressista, ja que MÉS i el PSOE sumen el 78% dels vots davant el 22% del PP i El Pi.\n"Això no obstant, en contra del desig de majories progressistes expressat pel 78% dels electors, en aquests moments el PSOE ja té pràcticament tancat un pacte amb El Pi i amb el PP per aconseguir la batlia", asseguren des de la formació. Els regidors d'aquest partit consideren que aquest pacte entre socialistes i partits de dreta es pot evitar, per la qual cosa "apel·lam al seny i a la defensa de la majoria progressista del nostre poble per reconduir la situació actual i fer que, com a resposta al que consideram que han manifestat els votants campaneters a les passades eleccions municipals, aquesta proposta arribi a bon port".


Estafen l'Ajuntament d'Horta de Sant Joan amb correus electrònics falsos d'un dels seus proveïdors - Imagina Ràdio\nEstafen l’Ajuntament d’Horta de Sant Joan amb correus electrònics falsos d’un dels seus proveïdors\nEls ajuntaments d’Horta de Sant Joan (Terra Alta) i de Vandellòs i l’Hospitalet de l’Infant (Baix Camp) han estat víctimes d’una estafa en línia. Els consistoris van rebre correus falsos que suplantaven l’adreça electrònica d’un dels seus proveïdors on se’ls indicava un canvi en el compte corrent on fer els pagaments. L’estafa ascendia a més de 3.000 euros en el cas de Vandellòs –que ha recuperat els diners- així com “d’una quantitat important” a Horta de Sant Joan, on encara s’investiga. També ha presentat una denúncia l’empresa a la qual se li han suplantat les dades, Cinemes Escarceller, de Caseres. Les primeres investigacions han identificat que els correus falsos van arribar des de servidors estrangers.\nArticle anteriorRebrotem inicia el procés per fer arribar els ajuts econòmics als pagesos afectats per l’incendi\nArticle següentDeixa el càrrec la regidora de l’Ajuntament de l’Aldea Pilar Centelles


Desmuntant el PIB | Joan Torrent-Sellens | professor de la UOC | Opinio | L'Econòmic\nDesmuntant el PIB Desmuntant el PIB Desmuntant el PIB Desmuntant el PIB + Desmuntant el PIB E-mail\nprofessor de la UOC - 15 novembre 2015 2.00 h\nL'economia del coneixement suposa un canvi de model. ARXIU\nDesmuntant el PIB Desmuntant el PIB Desmuntant el PIB Desmuntant el PIB Desmuntant el PIB E-mail\nL'economia del coneixement no només transforma els resultats de l'activitat econòmica sinó que, més especialment, suposa un canvi radical de comportament econòmic de les persones. A l'economia del coneixement és molt freqüent bescanviar coneixement per coneixement sense que hi intervinguin transaccions amb base monetària. Per la xarxa, s'intercanvien diàriament milers de milions de fluxos de coneixement científic, tecnològic, tàcit o relacional sense que hi hagi diners pel mig\nEntenem el PIB (producte interior brut) com el valor monetari de la producció de béns i serveis d'una economia (territori) durant un període de temps (generalment un any). Ja fa gairebé nou dècades que aquesta és la principal macromagnitud de mesura de l'activitat econòmica. Des de la revolució keynesiana utilitzem aquest indicador per mesurar la triple identitat macroeconòmica bàsica. És a dir, la igualtat entre la producció, la despesa i la renda que una economia és capaç de generar durant un període de temps determinat. Amb tots els canvis que ha presentat l'economia mundial durant els darrers anys, és encara el PIB un indicador adequat per mesurar l'activitat econòmica?\nDes dels principis del capitalisme, sabem la importància del creixement econòmic. El capitalisme té un principi bàsic: la maximització o l'optimització del benefici. Una institució bàsica: el mercat; i una conseqüència bàsica: el cicle econòmic. Com que els factors productius s'enfronten, tard o d'hora, als rendiments decreixents, per optimitzar els beneficis cal créixer i, a més, fer-ho continuadament. Deia Marx, ja fa més de dos segles, que el capital que no creix mor. Per tant, el capitalisme necessita ontològicament el creixement econòmic. I per tenir creixement econòmic cal un indicador base de mesura de l'activitat econòmica i anar avaluant la seva dinàmica. Aquest indicador és el PIB.\nSota la formulació keynesiana, Simon Kuznets, el pare del sistema de comptabilitat nacional als EUA, va ser el creador de l'invent. Però el mateix pioner del sistema ja en va veure les limitacions, sobretot en el terreny de l'associació entre el PIB per càpita i el benestar. Deia Kuznets en una comunicació al Congrés dels EUA el 1934 que era molt perillós deduir el benestar d'una economia a partir de la seva renda nacional. Tot i que economistes i polítics van insistir a continuar associant el PIB per càpita i el benestar de la societat durant un bon grapat d'anys, la investigació de l'economia del benestar ja fa temps que ho ha deixat d'associar directament. De fet, durant els últims anys han aparegut multitud d'indicadors alternatius de mesura de diverses dimensions del benestar, especialment els nous índexs de felicitat. En aquest sentit, la paradoxa d'Esaterlin ens diu, ja des de mitjan dels setanta, que no hi ha una relació directa i positiva entre més renda i més felicitat.\nPerò més enllà de la inadequació del PIB com a mesura del benestar immaterial, hem de dir que el PIB també acumula mancances creixents en el terreny de la mesura de l'activitat material. En paraules del mateix Kuznets: “Cal tenir en compte les diferències entre quantitat i qualitat del creixement, entre els seus costos i beneficis, i entre el curt i el llarg termini. Els objectius de més creixement haurien d'especificar de què i per a què.” En aquest sentit, hi ha un fenomen nou que demana urgentment una revisió a fons de la mètrica del PIB: la transacció econòmica del coneixement.\nL'àtom de l'economia és l'intercanvi. Però, aquest àtom té una naturalesa particular: la base monetària. S'intercanvien productes o serveis per diners; treball per salaris o inversions per rendiment. A partir de la utilització dels diners com a mitjà de pagament i d'intercanvi, es pot mesurar el comportament econòmic de les persones. Els mercats són formals i és possible agregar magnituds i construir indicadors com el PIB. Però, a finals del segle XX es consolida la revolució del coneixement.\nL'economia del coneixement no només transforma els resultats de l'activitat econòmica sinó que, més especialment, suposa un canvi radical de comportament econòmic de les persones. A l'economia del coneixement és molt freqüent bescanviar coneixement per coneixement sense que hi intervinguin transaccions amb base monetària. Per la xarxa, s'intercanvien diàriament milers de milions de fluxos de coneixement científic, tecnològic, tàcit o relacional sense que hi hagi diners pel mig.\nEls intercanvis no monetaris de coneixement no es poden mesurar de la manera tradicional. De fet, no surten al PIB. Tota aquesta nova dimensió de l'economia no s'està mesurant correctament. I, més encara, pregunteu-vos per què encara continuem parlant del PIB com una dimensió vinculada al territori. O per què continuem parlant d'economia catalana o espanyola si l'intercanvi cada vegada és menys físic i més digital, si no té lloc en mercats organitzats en el temps i l'espai. Ras i curt: nous intercanvis, noves mesures.\nL'econòmic 15-11-2015, Pàgina 15


El problema que el dia de Reis vagi després del de Cap d’Any, és que no dona gaire marge als bons propòsits nutricionals. El tortell de Reis és l’última fuetada gastronòmica d’unes festes carregades de sucre, greixos i alcohol. Unes dates marcades per una deixadesa, que any rere any, ens empeny a abocar-nos a la inèrcia del consum i la gola.\nLa síndrome del 25 de desembre, en diuen. Aquella mena de gana absurda que t’agafa desprevinguda després de passar-te quatre hores asseguda a taula, picotejant d’aquí i d’allà i quan semblava que ja no t’entrava ni un sol carquinyoli més. Però entra, i tant que entra.\nEl carqui-nyoli, un altre cafetet, ben batejat amb algun digestiu, i ara que ho dius, posa-li una galeta o un bombonet, perquè fet i fet, des de les onze del matí que piques, són les cinc, i encara que no has parat de menjar, segur que ja deu ser l’hora de berenar. Els bons propòsits, deia. Allò que penses que deixaràs de menjar quan estàs tip.\nBons propòsits per a la vida, la salut i per als altres. Bons propòsits que se solen encastar frontalment amb les primeres dificultats. O el deliciós tortell de Reis, o els festius del gimnàs, o l’encara llunyà inici de les classes d’anglès.\nEm sembla que aquest any caldrà ser modest. I realista. Intentar ser una mica millor, dins i fora de casa, i mirar de protegir-nos d’aquesta pàtina cínica que ens envolta i que s’entesta a dir que és la nostra realitat.\nEl problema de la realitat, és que també espera que el canvi vingui de fora i d’una llista de bons propòsits que han de fer realitat els altres. I és clar, així no hi ha manera.\n9 de gener de 2017 9 de gener de 2017 Ningú és PerfecteCoses que penso, Diari d'Andorra\nEntrada anteriorRànking de periodistes i comunicadors\nSegüent entradaZygmunt Bauman


[Programació] Diferències entre accions i funcions\nL'objectiu de les accions i les funcions es dur a terme operacions que no són possibles amb el llenguatge algorísmic i disposar d'elles tantes vegades vulguem en un algorisme.\nTant unes com les altres poden disposar d'uns elements que permeten cridar constants o variables que són diferents als que formen l'algorisme inicial. Es tracta dels paràmetres formals de l'acció. Aquests poden ser d'entrada, de sortida i d'entrada i sortida:\nent nom: tipus => Entrada: només interessa consultar el seu valor.\nsor nom: tipus => Sortida: només interessa assignar-li un valor.\nentsor nom: tipus => Entrada i sortida: interessa consultar i modificar el seu valor.\nLes accions tenen la mateixa estructura que un algorisme excepte que la capçalera és accio ... facció enlloc d'algorisme ... falgorisme:\naccio nom (param1, param2, ..., paramn)\ncos de l'acció\nLes funcions tenen una estructura similar:\nfuncio nom (param1, param2, ..., paramn): tipus\ncos de la funció\nPoden rebre valors d’entrada i sortida.\nEs poden cridar per si soles.\nNo retorna res, el màxim que pot fer és posar valor a l’interior de variables si se n’ha definit com de sortida (o d’entrada i sortida).\nNomés poden rebre valors d’entrada.\nNo es poden cridar per si soles, només poden aparèixer en expressions.\nRetorna un valor, que és del mateix tipus que el declarat a la funció.\nEtiquetes: acció, algorísmica, funció, Programació, resum


Arriba la 120ª Cavalcada de Reis | Cavalcada de Reis SVH\nLa Cavalcada d’aquest 2016, amb 120 anys d’història, incorpora una nova entitat i es reafirma en el seu esperit popular amb la participació de més voluntaris.\nUna nova entitat forma part de la Cavalcada de Reis\nLa Cavalcada de Reis d’aquest 2016 incorpora la participació d’una de les entitats més significatives de la vila: la Fundació Iris. L’entitat ha participat en l’elaboració de la que fins ara era la “carrossa infantil”, que anteriorment havia estat de les Pubilles del poble i els darrers anys havia estat elaborada per un col·lectiu de pares voluntaris. La incorporació de la Fundació Iris se suma a la participació d’altres entitats a la cavalcada de forma voluntària, com ara l’Esplai Flor de Neu, l’A.E.G Roc d’Oró, la Colla Castellera ‘els Carallots’ o els Diables Àngels Diabòlics.\nMés voluntaris aquest 2016\nTal i com s’ha fet en els darrers anys, per tal de garantir la seguretat en la celebració de la Cavalcada, amb la col·laboració de l’Associació Solidària pel Voluntariat Vicentí, s’ha ampliat el nombre de voluntaris que faran d’escoltes a peu del seguici per evitar que les persones s’apropin massa a les carrosses.\nA la Cavalcada hi participen unes 250 persones com a voluntàries, la qual cosa demostra l’esperit popular de la cavalcada al nostre poble. Persones que de forma voluntària es bolquen en la preparació i elaboració de les carrosses durant la resta de l’any, el muntatge dels Trons Reials el dia 5, o la participació en l’entrega de la carta a Ses Majestats i de la mateixa Cavalcada.\nLa cavalcada més dolça\nAl llarg de la Nit de Reis es repartiran 1750 kg de caramels, 150 quilograms més que en l’edició anterior.\nEs manté el nou recorregut\nL’itinerari estrenat en l’edició anterior per millorar la seguretat de la Cavalcada deixa de passar pels carrers de La Pobla i Nou, que eren massa estrets, i passarà pels carrers Anselm Clavé, Sant Josep i del Riu, molt més amples per al pas de les carrosses i la gran presència de públic. A més, per millorar-ne la seguretat, es redueix la presència de vehicles estacionats per fer encara més ample el pas de les carrosses i disminuir aglomeracions. Aquí podreu consultar l’itinerari complert del seguici que recorrerà 3,77 quilòmetres per la vila.\nCarrosses i elements renovats\nCom en les anteriors edicions, s’han efectuat treballs de millora en els elements i carrosses que un any més formaran part del seguici de Ses Majestats amb una imatge renovada i motius ornamentals diferents que els anys anteriors. Des del 2015 la Cavalcada compta amb una nova carrossa, la d’‘Els Carallots’, i està formada per un seguici de 14 elements, el més llarg de la història de la nostra cavalcada.\nCom és tradició, la tarda del 5 de gener, Ses Majestats arriben per art de màgia al Centre Catòlic, des d’on baixen a peu fins a la Casa de la Vila acompanyats del seguici de Patges Reials que il·luminen la comitiva amb torxes. Com cada any desfilen a peu pels carrers Torres i Bages, Montjuïc i Mossèn Jacint Verdaguer fins a l’Ajuntament, on els esperen els nens i nenes de la vila per entregar-los les seves cartes.\nA les 18 h, els Reis d’Orient pujaran als Trons Reials i la nova alcaldessa de Sant Vicenç dels Horts, Maite Aymerich, els entregarà la clau per obrir les cases del poble acompanyada dels alumnes guanyador i finalistes del concurs per escollir el cartell de la Cavalcada. Una vegada acabada la rebuda institucional, Melcior, Gaspar i Baltasar, acompanyats dels seus Patges, recolliran les cartes dels nens i nenes des dels seus Trons.


Nike Flash Malles de running - Home. Nike.com ES\nMalles de running - Home\nLes malles Nike Flash estan dissenyades per afavorir la llibertat de moviment i ofereixen una comoditat que capil·laritza la suor. Estan confeccionades amb un teixit lleuger i elàstic que acompanya els moviments del cos durant la carrera.\nSUBJECCIÓ CENYIDA I MÉS LLIBERTAT DE MOVIMENT.\nCremalleres als turmells perquè siguin fàcils de posar i de treure i recobriment protector per córrer durant més quilòmetres sense preocupar-te pel fregament.\nTeixit que capil·laritza la suor per afavorir la llibertat de moviment i per oferir una subjecció estructural. Reforç dissenyat per oferir comoditat en moviment durant la carrera.\nButxaca posterior amb cremallera prou gran per desar-hi el telèfon que presenta una barrera contra el vapor per protegir-lo de la suor.\nCintura elàstica amb cordó interior regulable\nRivet reflector a la vora\nTeixit: cos: 89 % polièster, 11 % elastà.\nAquest producte no s'ha d'utilitzar com a equip de protecció individual\nDigues la teva. Sigues la primera persona a fer una ressenya sobre Nike Flash.


Dany Cerebral | GNPT\nLes persones que han patit un Dany Cerebral Adquirit (Ictus, traumatisme cranioencefàlic, tumor cerebral, etc.), freqüentment presenten alteracions cognitives, conductuals i emocionals que dificulten la seva capacitat per realitzar activitats de la vida quotidiana, com anar a comprar, recordar el nom de la gent, planificar una ruta, trobar les paraules, etc ... .\nEl tractament de rehabilitació cognitiu Guttmann, NeuroPersonalTrainer® pel Dany Cerebral Adquirit, millora el rendiment cognitiu i la seva funcionalitat en activitats de la vida diària.\nMés de 125 tasques específiques per a aquesta població amb més de 15.000 opcions terapèutiques, dissenyades pels neuropsicòlegs i logopedes de l'Institut Guttmann, permeten treballar les principals àrees cognitives: orientació, atenció, velocitat de processament, llenguatge, percepció, càlcul, memòria i funcionament executiu.\nGràcies al seu entorn colaboratiu, cada nou pacient es beneficia dels millors resultats clínics obtinguts en els més de 5.000 pacients que ja han realitzat els nostres tractaments en més de 100 centres clínics de tot el món. La informació acumulada per la plataforma, juntament amb la supervisió dels millors professionals clínics, proporcionen una personalització única en els tractaments que li permetran obtenir els millors resultats.\nUn tractament està format per un conjunt de Sessions, cadascuna de 1 hora de de durada.\nLes Sessions es realitzaran depenent d'un calendari que establirà el Professional i que podrà anar des de 2 fins 5 sessions cada setmana.\nEl Professional també li determinarà la durada del tractament que podrà anar a partir de 3 mesos renovables a la seva finalització.\nUna Sessió serà la realització d'un conjunt d'Exercicis Cognitius.\nRehabilitació adquirida adult\nContinuitat / Millora\nDurada total tratament (mesos) 3 3 3\nSessions/mes 20 12 8\nSessions/setmana 5 3 2\nDurada sessions 1 h 1 h 1 h


Villa Patria Lovina Bali Indonèsia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nJl Damai. Desa Kayuputih, Platja Lovina, Bali, Indonèsia, 81161 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Villa Patria Lovina?\n"It's secluded and will need transportation to go to the beac..."\n434 m²/4672 ft²\nExcepcional 9,5 (246 comentaris)\nBarri Platja Lovina Kuta Payangan Pemuteran Nusa Dua Nusa Dua\nMés informació sobre Villa Patria Lovina\nVilla Patria Lovina, ubicat a Platja Lovina, Bali, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Villa Patria Lovina és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcacotxes, aparcament de cotxes.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara televisió de pantalla plana, connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat, servei de despertador per satisfer els clients més exigents. Piscina exterior, massatge, billar, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Villa Patria Lovina és una elecció inteligents per a viatgers a Bali, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nPreu del desplaçament a l'aeroport: 850000 IDR\nTots els tipus de viatgers (8)Parelles (3)Viatgers en solitari (2)Famílies amb infants petits (1)Grups (2)\nResposta 30 de maig 2017\nJing, Hong Kong\nResposta 08 de juny 2017


Cerca totes les ofertes d'hotels a Mons-en-Baroeul Entrada:\n1 ComentarisComfort Hotel Lille Mons en Baroeul...Habitacions per nit per només83 EUR 1 ComentarishotelF1 Lille Metropole (Metro Mons Sart)...Habitacions per nit per només Més zones a Mons-en-Baroeul\nMons-en-Baroeul és una base excelent per a explorar en profunditat les vistes de Mons-en-Baroeul. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Mons-en-Baroeul té molt a oferir: llocs famosos, bons restaurants i una gama d'entreteniment emocionant. Estalvii temps i diners fent la reserva amb agoda.com, que us promet les millors opcions d'hotels a Mons-en-Baroeul i molts més àrees a Mons-en-Baroeul. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Per trobar les millors ofertes d'hotels a Mons-en-Baroeul, simplement entri les seves dates de viatge a la pestanya de recerca.\nHotels destacats a Mons-en-Baroeul, Mons-en-Baroeul\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Mons-en-Baroeul, Comfort Hotel Lille...\nTots els hotels de Mons-en-Baroeul\nHotels a Mons-en-Baroeul: Comfort Hotel Lille Mons en Baroeul


La comunitat científica de les Balears i internacional reclama la protecció immediata de la posidònia\ndimarts, 23 de octubre de 2018 08:57h\nLes ONGs Terraferida, GOB, Amics de la Terra, Mallorca Blue, Ondine, Greenpeace i Oceana han impulsant la recollida de firmes per donar el màxim de suport i accelerar l?aprovació del Decret de Posidònia abans que comenci l?estiu. Els impactes que provoquen la pèrdua de les praderies de posidònia a les Balears son prou coneguts, però han remarcat que és «urgent» regular els fondejos i acabar amb els abocaments, i els altres impactes, per protegir la Posidonia.\nLa fanerògama marina Posidonia oceanica és una planta endèmica de la Mediterrània, amb capacitat de formar extenses praderies, que es troba en alarmant recessió a tota la Mediterrània a pesar dels esforços que s?han realitzat tant a nivell comunitari, com nacional o regional. Les Illes Balears són la comunitat autònoma amb més superfície de praderies de Posidonia oceanica de l?Estat, concretament el 50% del total inventariat, fet que comporta una especial responsabilitat pel que fa a la seva conservació.\nLa pesca d?arrossegament, els abocaments (terra-mar o des de vaixells) d?aigües carregades amb nutrients i matèria orgànica o contaminants, els fondejos d?embarcacions, les extraccions d?arena i les obres litorals són les principals causes de la seva degradació. A nivell global, a una major escala temporal, els efectes del canvi climàtic també posen en perill la seva pervivència. L?efecte acumulatiu de tots ells fa malbé aquest ecosistema, tant crònicament de forma general, com de manera aguda en llocs concrets.\nIndependentment la manca de quantificació objectiva de les causes, les conseqüències de la degradació de les praderies estan ben documentades, i condueixen a la pèrdua de fauna associada, tant en quantitat com en diversitat, la disminució de les pesqueres, el deteriorament de la qualitat de l?aigua, la pèrdua d?arena a les platges i l?erosió de la costa.\nEntre les mesures urgents que consideren s?han d?adoptar, es troba l?impuls a l?aprovació sense més demora del decret de protecció de la posidònia, una eina normativa que facilitarà l?actuació, preventiva o reactiva, sobre una part important dels factors de degradació d?aquest hàbitat natural. Igualment insten al Govern a la provisió de mitjans suficients per poder prevenir i actuar contra els diferents impactes i amenaces que pateix la posidònia.\nEl manifest per la conservació de la posidònia a les Illes Balears compte amb el suport de científics de les principals institucions de recerca de Balears com són, la Universitat de les Illes Balears (UIB), Institut Mediterrani d?Estudis Avançats (IMEDEA UIB-CSIC) i Centre Oceanogràfic de Balears de l?Instituto Español de Oceanografia (COB-IEO).\nA més, científics de tot l?Estat pertanyents al Centre d?Estudis Avançats de Blanes; Universitat de Barcelona; Institut de Ciències del Mar; Universitat Autònoma de Barcelona; Universitat d?Alacant; Centres de Murcia, Màlaga i Cadis de l?Instituto Español de Oceanografia; Universidad Católica de Valencia, Unidad de Tecnología Marina i Universidad Rey Juan Carlos I han donat el seu suport al manifest.\nIgualment, també donen suport científics de les següents institucions internacionals: University of British Columbia (Canada), Oregon State University (USA), University of Rostock (Alemanya), King Abdullah University of Science and Technology (Aràbia Saudita), International Marine Centre (Itàlia), Centre national de la recherche scientifique (France), National Geographic Society, Heriot Watt University (Escòcia), Muséum National d?Histoire Naturelle (França), School of Biological, Earth and Environmental Science UNSW (Australia), Station de Biologie Marine du MNHN (França), The UWA Oceans institute (Australia) i Universidad Autónoma de Baja California Sur (México).\nVaries persones vinculades a altres organismes, institucions i associacions de l?àmbit de la conservació també han donat el seu suport al manifest: Fundación Félix Rodriguez de la Fuente, Organismo Autónomo Parques Nacionales, Palma Aquarium, Asociación Vellmarí, Plataforma Preservem el Litoral, Instituto Internacional de Derecho y Medio Ambient, Cousteau Divers, Egadi Islands Marine Protected Area, Peter Diving, Asociación Noctiluca, Bloom Asociation, ZOEA, Global Ocean Commission, Apnea academy, Association Biom, Proyecto Alnitak, Asociación de Naturalistas del Sureste. A més, 41 tècnics i especialistes en temes marins donen suport al manifest.


Espanya renuncia a fer polítiques que prioritzin la pime agrària familiar\nActualizada 14/05/2018 a las 16:09\n© Espanya renuncia a fer polítiques que prioritzin la pime agrària familiar\nFora de les despeses de funcionament ordinari, les partides operatives que aporta l’Estat i que representen transferències corrents, inversions reals i transferències de capital, suposen un 20,3% enfront del 79,7% que sufragarà la Unió Europea.\nDes del Grup d’Esquerra Republicana de Catalunya al Congrés manifestem un interès especial en l’assignació d’una nova partida per als pressupostos del 2018 de 4 milions d’euros de crèdit per al sector hortofrutícola, en el capítol de transferències de capital a empreses privades. No volem, ni podem permetre que aquesta assignació beneficiï només a l’agroindústria sinó que demanem que es prioritzi la petita i mitjana empresa agrària familiar.\nDe totes maneres, també mostrem el nostre desencís pel baix nivell d’execució pressupostària en el sector agrari. Un fet que fa anys que es va repetint i, per molt que el govern espanyol s’ompli la boca afirmant que les coses seran diferents, molt ens temem que aquest any tornarà a ser així.\nJa fa massa anys que els diferents governs d’Espanya han renunciat a dur a terme la reforma agrària que el país necessita i aquests pressupostos són un clar exemple que no hi ha una voluntat real de fer cap canvi en aquest sentit.


Confirmats dos casos de coronavirus a l'Hospital del Pallars — Ajuntament de Tremp\nSou a: Inici / Confirmats dos casos de coronavirus a l'Hospital del Pallars\nConfirmats dos casos de coronavirus a l'Hospital del Pallars\nUn home de 98 anys va ingressar dissabte amb símptomes i ha donat positiu. També ho ha fet una altra persona provinent del mateix entorn.\nEl departament de salut va fer públic el diumenge el primer cas de coronavirus detectat a l'Hospital Comarcal del Pallars Jussà. Es tracta d'un home de 98 anys que va ingressar dissabte amb símptomes i que diumenge es va confirmar que estava infectat per Covid-19. L'home es troba estable i aïllat. S'estan seguint de forma escrupulosa tots els protocols que dicta el departament de salut i, per aquest motiu, no hi ha cap persona sanitària infectada.\nAixí mateix, el dilluns ha donat positiu el segon cas, una persona del mateix cercle que el primer infectat que també es troba aïllat i en estat estable.\nDes de l'Ajuntament de Tremp demanem calma a la ciutadania però a la vegada no abaixar la guàrdia. Cal que tothom respecti les limitacions de mobilitat que han entrar en vigor avui mateix i cal també que apliquem les mesures de prevenció que se'ns han anat recomanant.\nEstigueu atents als canals oficials del departament de salut i de protecció civil, així com a les xarxes socials de l'Ajuntament de Tremp perquè us mantindrem informats de totes les novetats que vagin sorgint.\nFonts: Hospital Comarcal del Pallars i Pallars Digital


Toyota incrementa notablement la seva penetració en el mercat espanyol de la mà dels híbrids elèctrics | ElMotordeGirona.cat\nToyota incrementa notablement la seva penetració en el mercat espanyol de la mà dels híbrids elèctrics\n24 octubre, 2020 albertalsina 0\n24 octubre, 2020 albertalsina\nToyota Espanya ha matriculat gairebé 50.000 unitats entre les dues marques que comercialitza al mercat espanyol, Toyota i Lexus, en els nou primers mesos de 2020, incrementant notablement la seva penetració al arribar a un 6,7% de quota. Aquesta xifra suposa un ascens d’1,5 punts percentuals, el major creixement del mercat espanyol.\nDels gairebé 50.000 Toyota i Lexus lliurats de gener a setembre de 2020, el 76% correspon a models híbrids elèctrics, amb gairebé 38.000 unitats. Encara que en el mateix període del l’any anterior les matriculacions de Toyota Espanya van ser un 18,7% superiors, la caiguda és molt menor que l’acumulada en el mercat total a Espanya, que entre gener i setembre de 2020 ha baixat un 37%.\nLa quota del 6,7% de Toyota i Lexus a Espanya suposa estar 0,6 punts percentuals per sobre de la xifra a nivell Europa ja que, en els nou primers mesos de l’any, es van vendre 715.081 unitats de Toyota i Lexus al continent europeu, augmentant la quota de mercat fins al 6,1%. El 52% de les vendes Toyota-Lexus a Europa van ser models híbrids elèctrics 372.893 unitats-, arribant a al 61% a Europa Occidental.\nEls tres models més populars de Toyota a Espanya de gener a setembre van ser el Toyota C-HR Electric Hybrid, el Toyota RAV Electric Hybrid i la família Toyota Corolla Electric Hybrid. Així, les tres carrosseries de la gamma Corolla va superar les 10.000 unitats 10.682 en concret-, amb 8.549 unitats en el cas del Toyota C-HR Electric Hybrid i més de 7.000 unitats (7.025) en el cas del pioner del segment SUV, el Toyota RAV4. Per la seva banda, Yaris i Yaris Elèctric Híbrid també va superar les 7.700 unitats al sumar-se 3.508 unitats de la variant de motorització convencional i 4.216 de la variant híbrida elèctrica.\nPer la seva banda, els tres models de Lexus que van sumar més matriculacions a Espanya de gener a setembre d’aquest any van ser UX, NX i CT, amb 2.154, 1.417 i 422 unitats, respectivament. A Europa, la gamma SUV de Lexus, amb RX, NX i UX, representen el 75% de les vendes. Així, es van comercialitzar 13.514 unitats de la gamma NX, 12.664 de RX i 12.029 de UX.\ntags: Japand21 Lexus Toyota\nprevious TEISA rep el Premi Pime de l'Any 2020 de Girona\nnext L'Estat allarga les bonificacions dels tràilers que s'han de desviar per l'AP-7 entre Fornells de la Selva i la frontera


HUACAL: Compartim la lluita per a recuperar la llibertat de les dones condemnades per la penalització de l’avortament a El Salvador\nCompartim la lluita per a recuperar la llibertat de les dones condemnades per la penalització de l’avortament a El Salvador\nAquest 5 de maig a les 18h a Casa Amèrica Catalunya va tenir lloc un acte per compartir la lluita per a recuperar la llibertat de 62 dones condemnades per la penalització de l’avortament i les emergències obstètriques a El Salvador.\nVam compartir entre ciutadania i institucions de Barcelona, la realitat de violació de drets reproductius i la seguretat jurídica que enfronten nenes i dones a El Salvador, que ha arribat fins a condemnes injustes i desproporcionades, així com el treball realitzat des d’organitzacions defensores de drets de les dones, perquè se’ls faci justícia i recuperin la llibertat de 62 dones condemnades a penes de fins a 40 anys.\nVisibilitzar la importància que ha tingut el suport i la solidaritat rebuda per la ciutadania, organitzacions i institucions catalanes per a aconseguir-lo. Sol·licitar el suport i solidaritat per a continuar treballant per a erradicar aquesta legislació penalitzadora i la persecució i condemna de dones, garantint un efectiu reconeixement i garantia dels drets sexuals i drets reproductius per a les nenes i dones d’El Salvador.\nAquest acte fou organitzat, a més de Huacal, per Agrupación Ciudadana por la Despenalización del Aborto de El Salvador , Colectiva feminista por el Desarrollo Local de El Salvador, Women´s Equality Center (WEC), Asociación Salud y Familia, Entrepobles, Cooperacció, Ca la Dona i d'altres entitats feministes i de cooperació internacional.\nPublicat per HUACAL ong de solidaritat amb El Salvador a 7:21\nEtiquetes de comentaris: Activitats Huacal, Casa Amèrica, Cooperacció, despenalització de l'avortament, Entrepobles, Morena Herrera, Teodora y las 17


Comprar domini .GMINA.PL a Catalunya | Dominis lliures\nCercar dominis .gmina.pl\nDisponibilitat i preu de dominis .gmina.pl\nMitjançant aquesta utilitat podràs comparar el preu dels dominis d'internet .gmina.pl de i comprovar si nom de domini web que necessites es trova lliure o ja ha estat registrat prèviament per una altra persona, entitat o empresa. Si desafortunadament el domini ja ha estat registrat podràs realitzar un whois per conèixer les seves dades de registre, o també el podràs visitar directament per comprovar si està en línia.\n2.- En principi, si es tracta d'un lloc web d'empresa, hauries de comprovar si el nom de la marca està lliure. Per exemple, si vens rentadores MarcaX, sempre serà millor comprar el domini MarcaX.gmina.pl en lloc rentadoresbones.gmina.pl. Si no és possible, hauries de buscar un nom de domini que tingui implícita la paraula que millor representi l'activitat del teu lloc. En aquest cas, podríem triar rentadoresMarcaX.gmina.pl\n3.- És essencial que el nom de domini sigui fàcil de recordar. Per això, procura utilitzar un nom de domini curt, amb paraules bensonants i que contingui alguna keyword (paraula clau) rellevant. Però evita sempre donar-li caràcter d'eslògan, ja que els dominis tipus lamillorwebderentadores.gmina.pl, encara que sembli el contrari, avui ofereixen poca credibilitat i transparència de cara a l'usuari. Evita també l'ús del guió (-), pot donar lloc a confusió a l'hora de transmetre'l verbalment.


limalim disposa d'un servei de tractament ambiental amb ozó a Barcelona especialment pensat per a l'eliminació de bacteris, virus, males olors que poden ocasionar-se en empreses i oficines, així com col·legis, gimnasos, etc. L'ozó és un derivat de l'oxigen. Gràcies al seu gran poder oxidant és capaç de realitzar una tasca desinfectant molt més eficaç que la que realitza el clor.\nAquesta mundialment reconegut que l'Ozó és bactericida, viricida, fungicida i desesodorante; destruint amb gran rapidesa estreptococs, estafilococs, colibacils, etc., així com les més enèrgiques toxines difterianas i tetàniques.\nUn dels avantatges més importants de l'Ozó, pel que fa a altres bactericides és que aquest efecte es posa de manifest a baixes concentracions (0,01 p.p.m o menys) i durant períodes d'exposició molt curts és ja perfectament observable un efecte bacteriostàtic.\nEl Ozó actua sobre ells oxidant les proteïnes del seu embolcall i modificant la seva estructura tridimensional. A l'ocórrer això, el virus no pot unir-se a cap cèl·lula hoste per no reconèixer el seu punt d'ancoratge, i a l'trobar desprotegit no pot reproduir-se i mor.\nHi ha certs tipus de fongs que tenen capacitat de provocar malalties. Molts altres són capaços d'ocasionar alteracions en els nostres aliments fent-los inacceptables per al seu consum, com és el cas de la floridura.\nAmb l'ozonització eliminarem aquestes formes patògenes, les espores estan en tot tipus d'ambients, evitant també possibles danys cel·lulars.\nDonada la situació actual de l'COVID-19 recomanem realitzar un tractament de xoc ambiental amb Ozó per al seu lloc de treball, ja bé sigui empreses, oficines, despatxos, escoles, instituts, gimnasos, etc. Aquest tipus de tractament deixa totes les superfícies i conductes de l'aire de la instal·lació, lliure de bacteris i gèrmens.\nPer mantenir posteriorment l'ambient lliure de bacteris, es recomana instal·lar aparells que van connectats a l'electricitat, i aniran desprenent contínuament Ozó, deixant l'ambient de les instal·lacions lliure de qualsevol contaminació.\nEn Limalim tenim una àmplia experiència en tractament amb Ozó a Barcelona, però oferim una àmplia cobertura en altres punts de la geografia. Per a més informació, descarregui aquest PDF o contacti amb nosaltres i l'informarem més detalladament.


Per a vermutaries i estetes Per a vermutaries i estetes – VadeVi\nPer a vermutaries i estetes\nL'únic museu del món dedicat al vermut, mostra, al centre de Reus, objectes relacionats amb més de 1900 marques\nMargalida Ripoll 5 de Juny de 2015 12:32\nA primera vista, les parets del Museu del Vermut de Reus, són una mena de mosaics gaudinians d’estètica precisa. Però posant més el focus, les peces del trencadís van prenent forma: diversos cartells, anuncis, reposagots, etiquetes i pòsters de tot el món i de totes les èpoques. Això sí, sempre de vermut. Joan Tàpias, director i ànima del Museu del Vermut Tots aquests elements formen part d’un projecte personal al darrere del qual hi ha un col·leccionista: en Joan Tàpias.\nEll que és de Reus, mai havia tingut massa interès pel vermut, fins que un bon dia de 1982 va caure a les seves mans una ampolla de vermut, i d’aquesta, li va cridar molt l’atenció l’etiqueta.\nDes d’aleshores va començar a col·leccionar i a recopilar tot el que queia a les seves mans relacionat amb el vermut. I amb els temps i molta tenacitat ha aconseguit tenir ampolles de vermut de 56 països diferents i objectes relacionats amb 1900 marques. No obstant això, encara li queda feina a fer, ja que té localitzades 3800 marques de vermut.\n“Al principi escrivia una carta al celler demanant si em podien enviar els objectes de promoció o les mateixes etiquetes. Era una feina artesanal. Amb l’arribada d’internet, però, la recerca és molt més senzilla”, explica.\nL’apassiona el detall de les etiquetes. Per exemple, les medalles que encara hi apareixen i que fan referència als reconeixements obtinguts a les exposicions universals. En Joan afirma que “està tan interioritzat que l’etiqueta del vermut ha de tenir medalles que alguns fins i tot se les inventen per donar prestigi a la marca”.\nPerò més enllà dels objectes, el responsable del Museu del Vermut també s’ha interessat per la història d’aquest vi d’aperitiu, per la seva elaboració artesanal o pels misteris que envolten les diferents fórmules aromàtiques.\nLa seva fal·lera col·leccionista ha anat en paral·lel al refinament del seu gust pel vermut. A en Joan a més del disseny i l’estètica també li interessa la beguda, aquest vi aromatitzat lligat inevitablement a la seva ciutat. Això l’ha portat a fer el seu propi vermut, el Cori.\nSobre les qualitats del vermut, en Joan Tàpies no és molt amic dels experiments i les innovacions i considera que un vermut és bo, si és capaç de portar-lo a la seva infància “m’agrada que em recordi quan de ben petits ens deixaven fer un glopet de vermut, una cosa que ara a ningú li passaria pel cap”.\nTrenta anys després de començar a recollir objectes relacionats amb el vermut ha tingut la possibilitat d’adquirir una antiga fàbrica de barrets. I aquí hi ha instal·lat l’únic museu del món dedicat al vermut.\nAra és un museu-restaurant o un restaurant-museu, un espai singular, al centre de Reus on s’exposa tota la seva col·lecció. És l’oportunitat de fer un àpat tot contemplant la història del vermut de Catalunya i del món.


Pupi I L'aventura Dels Vaquers de Menéndez-Ponte, María 978-84-675-5138-9\nPupi i els seus amics han anat a jugar a casa de Coque. Però Coque no vol deixar-los els seus joguets, i damunt no li agrada perdre. Fins que, de sobte, la seua habitació es conver... Más información\nDónde encontrar "Pupi i l'aventura dels vaquers"\nSinopsis de: "Pupi i l'aventura dels vaquers"\nPupi i els seus amics han anat a jugar a casa de Coque. Però Coque no vol deixar-los els seus joguets, i damunt no li agrada perdre. Fins que, de sobte, la seua habitació es convertix en un saló de l'oest llunyà, i el més furiós dels vaquers té una cosa que a Coque li resulta familiar.


Montblanc ja no tindrà franges horàries per sortir a passejar i fer esport | Radio Montblanc\nMontblanc ja no tindrà franges horàries per sortir a passejar i fer esport\nTambe s'elimina l'obligatorietat de sortir a passejar només un adult amb fins a tres infants\nEl BOE ja publica, aquest divendres, l'eliminació de les franges horàries per sortir a fer esport i passejar als municipis de menys de 10.000 habitants. És el cas de Montblanc, que fins ara era l'únic municipi de la Conca de Barberà que tenia franges horàries per sortir al carrer.\nD'altra banda, en els passeigs de menors de 14 anys, ja pot sortir tota la unitat familiar junta, eliminant la restricció de màxim 1 adult i 3 menors de 14 anys. Es permet també l'obertura de bars/restaurants en les mateixes condicions que a la fase 2 per consum a l’interior (excepte discoteques i bars nocturns).\nPodran assistir a enterraments i vetlles 15 persones en espais tancats i 25 a l'aire lliure. També es podrà anar al temple si no es supera el 50% de l'aforament. Estarà permès que obrin també les biblioteques, amb un terç de l'aforament. Els ajuntaments podran autoritzar mercats ambulants.


Redacció 13:29 17/01/19\nS’ampliaran alguns trams de voreres entre Jaume I i el carrer Tarragona el que farà perdre places d’aparcament\nMollet per fer mes pels tram\nHi haurà trams de vorera de 5,5 metres\nL'Ajuntament de Mollet reformarà pròximament un tram del carrer Gaietà Vinzia, entre Jaume I i el carrer Tarragona. El projecte, que té un pressupost de 356.000 euros, preveu renovar els paviments d'aquest tram de carrer i eixamplar algunes parts de les voreres per fer-les de 5,5 metres i 3,5 metres, el que implicarà la pèrdua d'alguns aparcaments i zones de càrrega i descàrrega.\nL'Ajuntament indica que amb aquest projecte de millora s'acompleix el que preveu el Pla de Mobilitat aprovat pel ple municipal que marca un eix cívic i comercial entre Gaietà Vinzia, la Rambla i l'Illa en la qual els vianants tinguin prioritat.\nDavant les veus crítiques que han sorgit sobre alguns aspectes del projecte, com la supressió de places d'aparcament i de càrrega i descàrrega, l'Ajuntament de Mollet indica que aquests són pocs i que els aparcaments als carrers transversals Gaietà Vinzia "tenen un índex d'ocupació d'aparcament que no arriba al 40%" i que per això creuen que "les poques places que se suprimeixen per prioritzar el pas de vianants es compensaran amb la d'aquests carrers"\nCRÍTIQUES D’ARA MOLLET ERC MES\nEl Grup Municipal d'Ara Mollet ERC MES ha fet pública una nota en què considera que la reforma és "precipitada i poc clara" a quatre mesos de les eleccions municipals i denuncien que no ha passat per la Taula de Mobilitat. Aquest grup municipal discrepa de l'actuació, ja que diuen que aposten per la vianalització del carrer entre Jaume I i Comte d'Urgell. Segons aquest grup la vianalització del carrer permetria activar encara més el comerç i serviria per unir el centre de Mollet amb els barris de Plana Lledó i de Can Borrell.


SANT ANDREU FRACTURAT. Quatre apunts sobre el plenari del 6 de maig « Plataforma de Veïns Afectats del Barri del Congrés\n« Acta “Canòdrom pel Barri” del dia 18 de maig de 2014, a “la Finka” (c/Concepció Arenal, 102)\nÉs necessari un viver d’empreses al barri? »\nComenço per la part més positiva del plenari: La proposta de concedir les Medalles d’Honor de la Ciutat al president de l’Eix Maragall, Joan Romero, i a la Coordinadora d’AMPA del Districte de Sant Andreu, ambdues proposades pels diferents grups municipals i aprovades per unanimitat. També vam donar el suport (excepte el Partit Popular, és clar) a una declaració institucional contra la llei Wert, proposada per la Coordinadora d’AMPA.\nDe la resta de la part decisòria no en destacaria res: es van aprovar dos temes menors urbanístics, un sobre el casal de Can Portabella i l’altre sobre el carrer Ajuntament, que no afecten el nostre barri, i una correcció en els components del Comitè de seguiment del Pla de Barris del Bon Pastor i el Baró de Viver.\nEn la part de control les propostes dels diferents grups municipals van girar entorn de la recuperació econòmica, l’educació, els equipaments de salut i l’habitatge protegit. En particular, els grups d’UpB i PSC vam remarcar la necessitat de reinvertir el superàvit de 140 milions d’euros generats el 2013 en polítiques per lluitar contra l’atur de llarga durada, que és especialment greu al nostre Districte.\nPerò més enllà del que es va aprovar o no, el plenari del passat dimarts es va caracteritzar principalment per la tensió que es va viure tant a dintre com a fora de la sala durant tota la tarda. La manera d’actuar de l’equip del Regidor Blasi ha generat i alimentat diversos conflictes que han indignat veïns, associacions i altres col·lectius per la manca de mà esquerra i la incapacitat d’arribar a consensos. Us explico els tres que van marcar el desenvolupament de la sessió:\n- El primer va ser un conflicte institucional. En una lletja maniobra, l’informe del regidor sobre l’estat del Districte que se’ns havia passat als grups municipals per a la seva discussió era un informe buit que no es corresponia al que va presentar el Regidor en el plenari. Amb aquesta maniobra s’asseguraven que els grups de l’oposició no disposéssim de la informació prèvia i es limitava greument la nostra possibilitat de rèplica. Aquesta manera d’actuar és una completa manca de respecte a la representació democràtica dels ciutadans que no van votar l’alcalde Trias i una vulneració del dret a l’anàlisi i control de les actuacions del Govern. Aquest conseller va protestar molt enèrgicament per la manera d’actuar del Regidor Blasi i les formes antidemocràtiques que demostra.\n- El segon un conflicte amb la Federació d’Entitats l’Harmonia. Aquesta Federació, junt amb l’entitat Iniciativa Andreuenca, aspirava a gestionar el casal de barri de la Fabra i Coats. El Districte ha declarat desert el concurs per a la gestió, deixant amb un pam de nassos les dues entitats, amb gran indignació dels components de la Federació, que van protestar a dins i a fora de la sala.\n- I el tercer conflicte, la nova localització dels mòduls prefabricats de l’escola La Maquinista. El Districte proposa situar-los al carrer Barcelonesa, en ple parc de La Maquinista, contra el parer dels veïns (i de l’associació de veïns del Bon Pastor) però amb el recolzament de la comunitat de l’escola (i de l’Associació de Veïns de La Maquinista). Aquest conflicte és el més greu dels tres perquè la manera d’actuar del govern ha acabat ocasionant un greu enfrontament entre els veïns perjudicats i la comunitat de l’escola. Enlloc d’atemperar els ànims i buscar solucions alternatives (el PSC proposa els terrenys de l’antiga fàbrica de la Mercedes Benz, un carrer més avall), la incertesa creada per no prendre una decisió definitiva i per la manca de diàleg del Regidor amb els veïns, han creat neguit en ambdues parts i molta tensió, que es va viure tant a l’entrada del plenari com a dintre de la sala. Al nostre parer, un Ajuntament ha de vetllar especialment perquè no hi hagi enfrontament entre veïns que defensin interessos de vegades contraposats. El diàleg ha de prevaldre i s’han de trobar solucions de consens, però mai enfrontar uns veïns amb d’altres. Mai. Esperem que el sr Blasi sigui capaç de reconduir la situació i oferir vies alternatives perquè els uns i els altres vegin una sortida a l’embolic. La comunitat de l’escola ha de tenir els nous mòduls enguany i els veïns no han de veure malmès l’espai públic.\n14 maig 2014 | Paraules clau: ajuntament, Barcelona, Congrés-Indians, Districte de San Andreu, escola La Maquinista, l'Harmonia., Plenari, PP, PSC, Raimond Blasi, San Andreu, Xavier Trias | Tema: Barcelona, Barri del Congrés, El nostre barri, Escoles Públiques, La Maquinista, Raimond Blasi, Sant Andreu, Sinverguenzas, Xavier Trias


En la societat actual, les organitzacions sense ànim de lucre juguen un paper important en la prestació de molts serveis bàsics per a la població més necessitada i des de Moretó som molt conscients d’aquesta realitat.\nPer fer front a la situació actual de les ONG’s, precàries en recursos econòmics i humans, és imprescindible comptar amb la col·laboració de les empreses a través dels seus plans de Responsabilitat Social. L’anomenat Llibre Verd de la Comissió Europea, defineix les estratègies de responsabilitat social com «la integració voluntària, per part d’una empresa, de les preocupacions socials i mediambientals en les seves operacions comercials i en les seves relacions amb els interlocutors».\nD’una banda, hi ha la donació econòmica, que es pot fer de forma anònima o en forma de mecenatge, destinada a un fi concret contra la prestació del reconeixement empresarial. D’altra banda, es pot fer una donació en espècies, és a dir, fer una donació de béns o dels productes que la pròpia empresa elabora.\nLa col·laboració també es pot fer en forma de campanya de captació de fons, ja sigui entre clients o treballadors. També l’empresa pot impulsar programes de voluntariat entre els seus treballadors per col·laborar amb la causa.\nA Moretó ens sumem una vegada més a aquest corrent solidàri i seguim col·laborant amb la Fundació Banc dels Aliments. Amb ells, aquests últims mesos hem dut a terme dues donacions de les millors varietats de farina, en format d’1 kg. aportant així el nostre granet de «farina».\nFundació Banc dels Aliments Responsabilitat social empreses Solidaritat\nLa importancia de la responsabilitat social de les empreses2019-02-062019-02-06https://www.moreto.cat/wp-content/uploads/2017/01/logotipo-moreto.pngMoretóhttps://www.moreto.cat/wp-content/uploads/2019/02/banc-dels-aliments.jpg200px200px\nBUNYOLS DE QUARESMANovetats, Sabies que…


El sector lleter d’ASAJA “no entén” la reacció de Competència vers la nova normativa sobre els preus lactis | agropres\nEl sector lleter d’ASAJA “no entén” la reacció de Competència vers la nova normativa sobre els preus lactis\nEl sector lleter d’ASAJA a Catalunya “no entén” la reacció que ha tingut la Comissió Nacional dels Mercats i la Competència (CNMC) que veu que hi ha “un excés de transparència” en la nova normativa sobre els preus lactis entre indústria i distribució que ha publicat el Ministeri d’Agricultura (MAGRAMA).\nEl Reial decret del MAGRAMA assenyala que s’han de fer públics els preus de cessió entre la indústria i la distribució.\nASAJA recorda que tot just fa un any agraïa al president de la CNMC, José María Marín, la seva “bona feina” i la defensa dels productors i consumidors després d’haver multat amb 88 milions d’euros a 15 indústries lleteres i 2 associacions sectorials per haver pogut cometre en el mercat d’aprovisionament de llet crua “una infracció greu i continuada des de al menys el 2000 fins al 2013”.\nContradicció de la CNMC\nL’associació agrària indica que “ara Marín i la CNMC es contradiuen”, i per aquest motiu “demanem aquesta transparència que és necessària per defensar un sector que sempre ha estat molt maltractat”.\nEl sector lleter d’ASAJA manifesta que la Unió Europea (UE) ha tret les quotes lleteres “cantant meravelles, però ha estat al revés ja que no es va al fons del problema. A dia d’avui s’està deixant de recollir llet a Catalunya i a la resta de l’Estat espanyol, i la indústria l’entra de fora”. Per això es pregunta: “Millor preu o la llet de fora la porten aquí per què els sobra?”.\nPer últim, ASAJA comenta que “no entenem com a Competència li agrada la transparència del preu del productor a la indústria i, en canvi, de la indústria a la distribució, no. Hi ha alguna cosa que se’ns escapa”.\n« Del 15 de març al 15 d’octubre està prohibit fer foc al bosc El ministeri d’Hisenda es compromet amb Unió de Pagesos i Unió d’Unions a adequar l’IRPF per al sector dels conills »


the lost art of keeping a secret: de novembre 2008\nsupersticions no, gràcies!\nm’importen un cogooooooooooombre així de gran les supersticions. és més, en relativitzo tant el seu poder que, a la mínima oportunitat que tinc, les repto en duel de pistola com en qualsevol d’aquells westerns que passaven dissabtes a la tarda per la tele. piñau-piñau!\nque enmig de la vorera hi ha una escala? passo per sota tot xiroi. que el saler té vocació de funambulista? jo que l’empenyo damunt la taula. que hi ha un mirall a casa que s’ha de llençar a l’escombraria? l’òscar l’esmicola en bocinets mentre s’hi veu reflectit. portarà malestruc però jo el raïm de la nit de cap d’any me l’he menjat tota la vida obert, peladet i sense un sol pinyol.\ntot i que ara en presumeixo inflat i orgullos com un gall dindi, fins ben entrada l’adolescència era un supersticiós de tres parells de nassos i, especialment, amb tot el que tingués relació amb el futbol.\nrelaciono alguna de les manies balompèdiques jovenils inel.ludibles. sempre samarreta blanca sota la de l’equip. escalfadors sota els pantalons. sortia al camp amb el cabell moll, ni que fóssin les vuit del matí d’un diumenge del mes de febrer. i, durant tota una temporada, vaig mantenir la creença que sols jugava bé si duia una bota de model diferent que l’altra.\nles dèries, traslladades a la meva religió blau-i-grana, esdevenien de psiquiàtric. anar al camp nou amb el mateix jersei mentre no perdèssim (l’empat no trencava l’encanteri i, per tant, m’he trobat veient un barça-hèrcules amb coll alt al mes de maig). prometre que si remuntàvem no beuria coca-cola durant una setmana ... però l’anècdota més ridícula vaig coprotagonitzar-la en companyia d’un entrepà; d’un entrepà de carn arrebossada.\n1982. final de la recopa. assolida certa llibertat infantil, a casa em permeten per primer cop anar a l’estadi tot sol. però on comença la llibertat de moviments acaba la gastronòmica i ma mare, pessada com encara és amb el menjar, posa com a condició sine qua non que m’acompanyi un entrepà estratosfèric de carn arrebossada. embolicat amb paper albal, és clar!\nel partit es complica amb un gol dels belgues i jo, molt nervios, començo a desplegar una bateria de promeses a cumplir en cas de victoria. res. ni ens acostem a porta. osti, si fins i tot el Papa és soci del barça, collons!\ntrec part de l’albal i faig una trista mossegada. arrebossat, carn i pà fan una bola de difícil digestió. fàstig d’entrepà, penso, i fàstig de final. falta a favor. expectant, tens, clavo la mirada en el llançament mentre intento mastegar. goooooooooool de simonsen. esclat de joia al gol sud i, de l’emoció, l’entrepà inicia un alegre vol, rodolant a càmera lenta, molt similar al dels ossos del 2001 de kubrick fins a dipositar-se entre mig dels meus peus.\nallò va ser una senyal divina. vaig anular les inoperants promeses realitzades fins el moment per fer-ne una de nova i d’eficàcia científica: si l’entrepà es quedava allà, enmig dels meus peus, durant tot el partit no hauria col de brusel.les ni makenen pis que ens guanyés. i així va ser: 2 a 1. campions de la recopa.\nreconec que, en determinades ocasions, he tornat a tenir la temptació d’emprar l’entrepà de carn arrebossada com amulet. a l’examen de selectivitat, quan vaig intuir que tindria el meu debut sexual o la única vegada que vaig visitar un casino.\nno ho vaig fer. però encara avui, quan afirmo que les supersticions m’importen un cogooooooooombre així de gran, estic convençut que el veritable artífex de la victoria no va ser altre que el meu entrepà de carn arrebossada.\nestava bó l'entrepà? -va preguntar-me en entrar a casa-\nel millor que he menjat mai, mama!\nPublicat per òscar a 13:04 79 comentaris:\ncom una sípia a la planxa\ncom si fos un dels concursants engabiats del gran germà, mentre xafardejava més content que un gínjol els blocs nostres de cada dia, he escoltat la veu suprema d’amèlia (addicted to love) cridant-me al confessionari. glupsss!\nencongit com una sípia després de passar per la planxa, amb el teló de fons d'aquell quadret de coloraines darrera el meu clatell, la veu, com arribada del més enllà, d’una amèlia taxativa em deia: “estàs nominat, xaval, a fer un meme”. després el silenci. i sepulcral.\nun mes dins d’aquest univers i, per fi, legitimat primer a respondre i després aixecar un dit per preguntar. com al cole però sense bata.\nrespondre amb un petit llistat de SIS COSES QUE EM FAN FELIÇ (NO RELACIONADES AMB EL SEXE). més senzill que el pretèrit imperfecte de subjuntiu, la taula periòdica d’elements químics o la fórmula per resoldre equacions de segon grau ja que, a mi, fer llistes m’agrada. sempre les he fetes i, algunes, tan inversemblants que fa vergonya comentar-les sense la influència d’un (o dos) patxarans.\nsis d’una mica originals:\n1)cantar (o baladrar, segons la generositat adjectivadora del pobre veí) a la dutxa. vampiresa mujer de johnattan richman i todo lo que nos gusta de sidonie són dos dels meus darrers èxits del karaoke-shower.\n2)jugar pel passadís de casa a futbol amb el nen. les parets estan contentíssimes.\n3)anar a l’fnac a escoltar música, anotar-me títols al mòbil dissimulant davant dels dependents i, ja a casa, baixar-les de internet.\n4)plorar d’alegria al final d’una peli. sols ploro d’alegria i per pelis amb finals tipus love actually, qué bello es vivir, etc. la meva dona es parteix del riure veient-me.\n5)fer vaixells, a la llet, amb galetes principe.\n6)mirar la meva dona com llegeix. es queda embadalida dins d’una bombolla lectora. i jo, observant-la tota feliç, encara més embadalit que ella.\nsuperada la por del confessionari. recobrat l’aspecte normal després de ser per uns segons sípia a la planxa ara aixeco la mà i pregunto ... algú pot dir-me perquè a això se li diu meme? a quanta gent ho he de passar ara?\nPublicat per òscar a 21:15 56 comentaris:\nla natura és sàvia i la seva força incontrolable. l’home, en general, lluita per derrocar la dictadura natural amb escamots de parallamps, dics de contenció o construccions preparades pels seismes guanyant petites batalles a un rival prepotentment superior.\nés una guerra perduda, quan les forces de la natura despleguen tot el seu potencial bèlic ...\ncada matí, davant del mirall del bany, blasfemo en arameu i recordo la santa mare que va matricular les forces de la natura que, mentre dormia, s’han entretingut dipositant a la meva cara una abundant gernació d’antipàtics pèls. no podrien dedicar el seu temps i esforços en altra afer que no sigui el creixement indiscriminat de capilars a la meva cara?\nl’antídot per combatrel’s, pà per avui i gana per demà, és una pírrica maquineta d’afaitar i un trist pot d’escuma. igual que (intentar) matar dinosaures amb tiraxines!\ncarrego, des de fa molts anys, l’emprenyador pes de l’afaitat amb animadversió. descartades les maquines elèctriques, òptimes per oferir-te un agradable pessigolleig matinal però d’una inútil impotència rasuradora, els bàlsams suavitzants i les maquinetes lastgeneration sols amortigüen la carnisseria diària que em fa emular sweeney todd.\nla meva dona diu que sóc un exagerat, que em queixo per vici i no n’hi ha per tant. que els homes som molt poc suferts i ens ofegeguem en un xupito d’aigua. que és rematadament més cruel fer-ho amb cera i, en canvi, ella no engega focs artificials de queixes cada cop que es depila.\nsegurament té raó. i també, segurament, l’home intenta ensinistrar en và la natura sàvia i incontrolable amb parallamps, dics i pírriques maquinetes d’afaitar.\nliteralment irritat per l’afaitat, pregunto al mirall tan dramàtica i sufertament com els homes per algunes collonades sabem fer, “perquè, mare natura, no em vas crear imberb?”.\nuna goteta, minúscula, de sang apareix a la meva cara. quan les forces de la natura ...\nPublicat per òscar a 13:44 56 comentaris:\nla botiga dels horrors lectors\nla saviesa popular atribueix el poder de la somnolència a la comptabilitat de xais. la litúrgica successió d’un imaginari d’anyells, degudament numerats, sembla una de les solucions més efectives per aconseguir vèncer la son quan et presenta batalla.\na mi, propietari d’una imaginació massa condicionada per les imatges vistes a la tele, el únics exemplars del món oví que em vénen al cap en situacions com aquestes són el borreguito de norit i la famosa dolly. i clar, amb referents d’aquesta mena, no hi ha forma d’adormir-se.\nen canvi, si desitjo plenes garanties de son immediata, tinc oníricament comprovada l’efectivitat narcòtica de dos llibres permanentment inacabats. zzzzzzz.\nhe llegit, i gaudit fins el darrer punt i final, llibres verinosos, feridors, tramposos, superficials i d’altres adjectius sense ensenyar la bandera blanca de la rendició. devorat el rayuela de cortázar sense tenir la sensació d’estar autoflagelant-me. acabat el 2666 de bolaño amb ganes trobar-me altres mil pàgines més. però amb aquests dos, amb l’illa del dia abans d’eco i l’ulises de joyce que sembla deixar captivada la marylin de la foto, no puc.\no si que puc. puc fer unes fantàstiques zetes sense pastilles ni dollys ni norit el borreguito.\nquín llibres no heu pogut mai acabar? quíns llibres són el vostre millor somnífer? zzzzzzzzz.\nPublicat per òscar a 13:37 58 comentaris:\ndes d’aquestes línies, que gentílment m’ha cedit l’escribent del bloc, vull denunciar la situació de vilipendi i menyspreu generalitzat que estic patint els darrers anys.\na l’exili cromàtic al que estic sotmés, que arracona la meva presència a capses de més de divuit colors per darrrera de trepes nouvinguts com el verd festuc, cal afegir-hi d’altres, més filosòfics potser, que fan que ningú vulgui saber res de mi. el gris fa nosa. no interessa.\nasumeixo, amb resignació, carregar amb el feixug pes de ser titllat d’ensopit i trist. és una etiqueta que m’acompanyarà tota la vida. però d’un tems ençà, la meva reconeguda gamma de grisos que separava el blanc del negre, ha estat desterrada pel pensament que exigeix l'elecció d'un bàndol.\no defenses fermament la nova cuina creativa o et postules com inequívoc guàrdia pretorià del receptari tradicional. ets un malalt de la literatura de consum massiu o no llegeixes res que aparegui a la llista dels més venuts del fnac. 40 principals o indi. o afirmes que aquest quadre el pot fer el teu fill de tres anys amb els ulls tancats o no legitimes altra cosa que performances i videoinstal.lacions.\nseré, en pocs anys, declarat una espècie en extinció?\nPublicat per òscar a 8:00 40 comentaris:


Més de 7.500... i creixent\nDemografia i desenvolupament econòmic\nL'augment desigual de la població crearà més problemes de recursos bàsics als països pobres\n17 de de juliol del 2017. Actualitzada 18 de de juliol del 2017 a les 16:07\nDurant la major part de la història el ritme de creixement de la població mundial ha sigut molt lent. Fins a començaments del segle XIX no es va arribar als 1.000 milions i van haver de passar 125 anys més per arribar als 2.000 milions. Però durant l’últim mig segle la població mundial ha entrat en un període de creixement accelerat, i ha augmentat de 3.000 a més de 7.500 milions. El ritme de creixement és tan alt que en el moment d’escriure aquestes línies som gairebé 47 milions d’ànimes més que a finals de l’any passat (resultat de comptabilitzar al voltant de 77 milions de naixements i prop de 30 milions de defuncions). I segons les últimes projeccions fetes per les Nacions Unides la població mundial continuarà creixent al llarg d’aquest segle, fins a arribar als 9.300 milions el 2050 i els 10.100 milions el 2100, malgrat que, òbviament, aquestes projeccions presenten un considerable nivell d’incertesa.\nSegons les Nacions Unides, l’Índia, amb 1.690 milions d’habitants serà el 2050 el país més poblat del món, i desplaçarà la Xina, amb 1.390 milions, al segon lloc del rànquing. Una altra dada interessant és que els països en desenvolupament aglutinaran el 2050 el 86% de la població mundial, i absorbiran el 97% de tot l’increment de la població previst fins al 2050. Per aquesta última data, l’Àsia seguirà sent la regió més poblada, amb un 55% del total, encara que l’Àfrica serà la que haurà experimentat un creixement més ràpid, i albergarà el 24% de la població mundial el 2050.\nAixí mateix, les previsions ens diuen que a mitjans d’aquest segle el 69% de la població mundial es concentrarà en àrees urbanes i que als països desenvolupats la relació entre població en edat de treballar i la que no ho està haurà caigut de manera alarmant.\nEl panorama descrit suscita immediatament la vella qüestió de si el creixement demogràfic ens empobrirà o no. Una qüestió sobre la qual no hi ha acord. La polèmica s’inicia a finals del segle XVIII amb Thomas Malthus, que va pronosticar que, com a conseqüència d’un creixement de la població més ràpid que el de la producció d’aliments, la misèria i la pobresa serien un destí inevitable per als humans. Un punt de vista que es va tornar a popularitzar el 1968, després d’un treball de Paul R. Ehrlich ('The population bomb').\nNo obstant, en contraposició a aquestes visions pessimistes, altres estudiosos han defensat que l’escassetat de recursos associada a un augment demogràfic estimularà l’enginy humà i propiciarà avenços tecnològics i canvis institucionals que impulsaran un ràpid increment en la producció d’aliments i del nivell de vida. I, juntament amb aquestes dues visions extremes, també tenim una altra de més escèptica, que defensa que no es pot demostrar l’existència d’una relació consistent, positiva o negativa, entre creixement demogràfic i creixement econòmic.\nEn qualsevol cas, sabem que el centre de gravetat de la demografia mundial continuarà desplaçant-se des dels països rics cap als menys desenvolupats i que molts d’aquests s’enfronten a reptes sense precedents pel que respecta al subministrament i la distribució d’aliments, aigua, vivenda i energia. El creixement de la població també suscita moltes inquietuds en temes com la degradació mediambiental i el canvi climàtic, ja que la creixent demanda de recursos i l’augment dels residus resultants del seu ús suposen un gran impacte sobre un ecosistema complex que es troba en un estat cada vegada més delicat.\nAl mateix temps, l’acceleració del ritme d’envelliment de la població en els països industrialitzats (i en no pocs dels que estan en desenvolupament) pot crear nous desafiaments en els àmbits del creixement econòmic, la seguretat financera i la viabilitat de l’anomenat Estat del benestar en facetes tan importants com la sanitat, l’educació i el sistema de pensions. I el panorama mundial es complica encara més si tenim en compte les incerteses actualment existents al voltant de les pandèmies, les guerres, l’emigració, la nostra capacitat per a la cooperació global, etcètera.\nSens dubte, el creixement de la població també crearà noves oportunitats. Però la concreció d’aquestes implica la presa de decisions polítiques per modelar la demografia i prevenir o aprofitar les tendències raonablement més previsibles. Prestar atenció als indicadors demogràfics i actuar de manera proactiva sobre les seves causes i conseqüències resultarà fonamental per assegurar el benestar humà.\nCreixement econòmic Envelliment