- Cròniques de Llançà, I - V - VI - VII - VIII.\nCròniques de Llançà ( VIII )\nA través dels llibres d'Actes de l'Ajuntament : 1884 / 1887\n17 agost 1884.\nEs crida als aspirants per llogar el dipòsit municipal dit ‘La Corralassa’ ja neta i tancada per l’ajuntament, per evitar la propagació del còlera provinent de França. El dit magatzem es llogarà al millor postor ingressant. El Sr. Ignacio Bofill apoderat de la Sra. Dolores Fàbrega i Serena, viuda de Claret, presenta una denúncia contra les obres que fa a la ribera el Sr. José Falcó i Durán, al front del marge de la seua finca. La Comissió acorda visitar les obres per a dictaminar.\n24 agost 1884.\nEl Sr. José Falcó i Durán demana se li designi una línia de construcció on intenta aixecar un mur per a resguardar la seua finca camp en el terme denominat ‘Salorda de Guanter’ de les avingudes de la riera Massot, com va fer fa poc al seu marge esquerra.\n7 setembre 1884.\nCom no s’ha presentat cap més oferta per llogar el magatzem municipal dit ‘La Corralassa’, l’ajuntament adjudica la Sr. Jerónimo Piferrer i Falgás per quantitat de 20 pessetes anuals, amb la condició que no hi pot instal·lar ni una cort de porcs, ni fems ni qualsevol altre material que pugui alterar la salut pública.\nEl Sr. Juan Vilallonga i Puig demana se li doni la línia a seguir per construir una paret al límit del seu hort a ‘La Creu’ que llinda amb el camí veïnal que es dirigeix a Figueres.\n12 setembre 1884.\nEls propietaris dels territoris ‘Rigorella’, ‘Salanca Serrapí’, i altres, protesten del tall de camins que travessen la ribera per part de la Companyia del Ferrocarril de Tarragona, Barcelona a França al caure balast a la llera.\n28 setembre 1884.\nL’ajuntament crida als tres principals mestres d’obra de la població, els Srs. Miguel Teixidor i Birba, Jaime Pacera(?) i Viñas, Juan Masdeu Cortés. El primer ofereix fer els nínxols a 30 pessetes cadascun, el segon diu que per qüestions de salut i temperament no li convé treballar al cementiri, i el tercer que ho farà per 27 pessetes per nínxol. El Sr. Teixidor no millora la oferta, per tant les obres s’adjudiquen al Sr. Juan Masdeu i Cortés.\n26 octubre 1884.\nL’ajuntament acorda no mostrar-se part en el procés que s’instrueix sobre l’incendi de la Capella de la Verge del Port, facultat que li concedeix l’article 109 de la llei d’enjudiciament criminal vigent.\n2 novembre 1884.\nL’ajuntament llegeix una demanda de l’alferes judicial del cos de la Guardia Civil de la circumscripció. L’ajuntament acorda que ignora si hi ha a la població alguna casa a propòsit de ser un quarter per dita força, llevat la que des de fa molts anys ocupa la propietat de la Sra. Maria Bartra, i que tampoc el municipi pot contribuir ni en tot ni en part per sufragar l’import de nous lloguers, donat que l seu pressupost és molt limitat i sempre es troba en dèficit.\n23 novembre 1884.\nComentant que aquest municipi manca d’un recinte dedicat a enterrar les persones que moren fora del gremi de l’església catòlica, ja que potser que el dia menys pensat ocorri algun conflicte amb l’autoritat eclesiàstica. Com que l’ajuntament posseeix al nord, contigua al cementiri catòlic un altre recinte suficient per el cementiri neutre, cal tancar-lo amb paret de suficient alçada, i una entrada i porta independents. Així s’acorda dedicar el recinte a tal cementiri neutre. I com que no són molt nombroses aquesta mena d’inhumacions, es destina a elles el terç més meridional del recinte, deixant el restant de l’àrea a jardins. Es donen les ordres a l’enterramorts i al paleta per fer tals obres.\n14 desembre 1884.\nEl Sr. President dóna compte d’una comissió de veïns del barri del Port, on el Sr. Pedro Bosch i Cervera presenta les firmes d’uns 45 veïns demanant un privilegi al Sr. Comandant de la Marina d’aquesta província de Palamós, en què la càrrega i descàrrega de bocois i altres mercaderies, es verifiquin com abans en la part de la platja situada al nord-est de l’embarcador, ja que fer-ho com ara a l’est, ocasiona greus perjudicis al signants. L’ajuntament acorda actuar en sentit favorable a la demanda dels veïns.\n21 desembre 1884.\nEl ‘reverendo cura párroco’ i una altra persona administradora de la Capella del Cementiri General comuniquen la seua protesta sobre l’acord del cementiri neutre, i reclamen una clau del cementiri de catòlics. Desprès d’una llarga discussió l’ajuntament decideix que poden tenir un desacord en lo personal, però mai com administradors de bens comuns, que tant sols exerceixen com a delegats del mateix ajuntament.\n15 gener 1885.\nEs presenten a l’ajuntament pare i fill, Sr. Vicente Castelló Seriñana de 55 anys i Jaime Castelló Fàbrega de 16 anys, proveïts de cèdules de dècima i onzena classe, a proclamar que el primer dóna i concedeix el paternal consentiment i autorització al segon, el seu fill, per tal que pugui anar a viure i treballar a la illa de Cuba.\n17 gener 1885.\nL’ajuntament revisa a la baixa proporcional les contribucions directes de la riquesa, degut a l’atac de la fil·loxera que ha destruït tota la riquesa vinícola de la comarca i amenaça atacar tota la península.\n18 gener 1885.\nL’ajuntament paga 125 pessetes per atendre les despeses del litigi contra el marqués de Medinacili al Sr. José Ribot Sala de Figueres.\n14 juny 1885.\nEl Sr. Jutge municipal reclama a l’ajuntament el mobiliari indispensable del que absolutament manca, i certes obres de millora del local, donat que aquest és al costat d’una cort de porcs, i la porta té un pany molt fràgil. L’ajuntament respon que en aquestes èpoques de penúria general no pot distreure ni un cèntim de l’erari públic, però posa a la seua disposició el saló de decisions de la Corporació junt amb el mobiliari, una taula sòlida, cadires, llums i un armari que es pot tancar amb clau.\nDesprès es passen comptes, pagant 13 pessetes al Sr. Alcalde i al secretari que havien avançat per a socórrer a emigrats pobres, 3’40 pessetes al secretari per socórrer transeünts i obres transcendentals entre altres despeses municipals.\n12 juliol 1885.\nUna comissió de l’ajuntament passarà a estudiar una queixa del Sr. Ferreol Imbert contra una cort de porcs que el Sr. Pedro Giralt té immediata a un carreró sense sortida del carrer Cabrafiga.\n19 juliol 1885.\nS’encomana al paleta Pedro Masdeu dirigir els treballs de neteja que han de fer els veïns confrontats al dit ‘Rech Madral’ per tal de deixar-hi la fondària necessària pel desguàs de l’aigua. També es passa un ofici als consorts Sirvent i Fulcarà per tal retallin una vulgar barda que impedeix el lliure trànsit per el camí dit ‘Jausá’, i un altre ofici al Sr. Pedro Giralt per què tombi una paret que ha construït al carrer Cabrafiga, que impedeix el complert trànsit que equival a tota la cort de porcs, a excepció de la paret final que tanca aquest carrer.\n24 juliol 1885.\nEs presenten els Srs. Pedro Barberà Castelló, Juan Blavi i Naval(?) i Emilio Comentell i Capdevila per a secretaris de la vila, desprès d’una breu discussió s’escull al Sr. Capdevila, nomenament que es fa saber al M.I.Sr. Governador Civil de la província.\n26 juliol 1885.\nEs dóna lectura a una instància presentada per varis veïns del poble, propietaris i llauradors, posant en coneixement a l’ajuntament que la Sra. Úrsula Fulcarà ha obstruït amb una paret el camí veïnal que duu a les poblacions del Port de la Selva i Selva de Mar, i els camins de les comarques dites ‘Fanè’ i ‘Farella’, de manera que els transeünts han de passar per la sèquia que porta l’aigua al territori de ‘Mixarola’, i demanen que s’ordeni a la Sra. Fulcarà que deixi el camí lliure i no calgui caminar per la sèquia. L’ajuntament acorda dirigir un ofici a la Sra. Fulcarà, dient que en vuit dies ha de deixar lliure el camí del costat de la sèquia dins de la finca dita ‘Les Esplanes’ o ‘Toca l’Ase’ amb l’amplada suficient per a cavalleries amb càrrega o sense.\nEl Sr. Domingo Suñer demana construir una paret entre una sèquia i una finca que posseeix anomenada ‘Garruti’. El Sr. Juam Heras demana construir una vorera en tota la façana de la seua casa.\n2 agost 1885.\nEl Sr. Pedro Giralt Imbert presenta una denuncia dient que el Sr. Ferreol Imbert té una parra i un pedregar sota d’ella, que treu amplada a la via, així mateix el dit Imbert i el Sr. Casimiro Vilanova assenten les llenyes al carrer i que al retirar-les ho deixen tot ple de branquetes i escorces que no netegen, i demanen que els hi ordenin de treure el pedregar i abstenir-se de deixar llenyes a la via pública.\n11 agost 1885.\nDegut a les provades infeccions i focus d’immundícies que pateix la població, segons aconsella la ciència, es compren a la ‘Sociedad Farmacéutica Española’, dos barrils de clorur de calç de 50 kg., i al Sr. Salvio Berduch 12 quintars de calç. Així que s’han d’omplir totes les basses i eliminar el focus d’immundícies del territori municipal.\nS’acorda també fumigar els equipatges i mercaderies que es vulguin introduir a la població per tren, provinents de llocs infectats. Es sol·licita al ‘jefe’ d’estació que disposi un local apropiat per a tal fi. Els Srs. Galter, farmacèutic i un altre individu de la Junta de Sanitat es brinden desinteressadament a tal feina fins no es designi una persona adient, la que serà retribuïda. També s’acorda suprimir la Festa Major del poble per què donada l’aglomeració de persones que allà es produeix, pot agreujar el desenvolupament de dita malaltia (no es diu quina és) contagiosa, cosa que es farà saber al periòdic del partit, l’altre de la província, l’altre de Barcelona i també es pregonarà a aquesta població. Com que la dita malaltia a portat a la indigència a infeliços de la classe proletària, es destinarà un trimestre de la contribució de consums i es demanarà a la Administració Provincial doni permís per extreure de la Caixa Municipal els fons que convinguin per tal d’alleujar les mancances dels necessitats.\n30 agost 1885.\nS’elegeix al Sr. Pedro Masdeu, paleta, per tal es fixin els jornals a pagar per la neteja i restauració de la claveguera principal, sent aquest segons costums del país : el carros a 6 pessetes per cada jornal, els paletes 3’25 pessetes, i els peons 2 pessetes, i cada viatge de pedres o sorra 1 pesseta.\n6 setembre 1885.\nEl Dr. Torrent d’aquesta vila junt amb l’opinió del Dr. Jifle, tenen la gravíssima sospita que la mort d’una nena al poble és deguda a la malaltia epidèmica actual. S’acorda que el Sr. Ferreol Imbert ha de treure el pedregar que té al seu peu la parra per donar amplada a la via, i construir una paret de vuit pams per a protegir la dita parra.\n20 setembre 1885.\nEl Sr. Jaime Pou i Ayats d’aquesta vila, presenta una sol·licitud demanant autorització per a poder tancar un pati al carrer Colón. També queda fixat el preu de 1’50 pessetes per metro de façana de les cases que voregen la claveguera principal.\n11 octubre 1885.\nL’alcalde posa en coneixement de l’assemblea que degut a les moltes crítiques que rep diàriament dels veïns del poble degut al camí veïnal, obstruït per la Sra. Úrsula Fulcarà, i degut als greus perjudicis que això comporta, i que la dita Sra. Fulcarà, no a complert el que se li va ordenar en data de 28 de juliol últim, l’ordre es farà efectiva a mans del jornaler Sr. Gregorio Vilà d’aquest municipi.\nEl Sr, José Sirvent en representació de la Sr. Úrsula Fulcarà demana d’haver els papers on l’ajuntament sentència la demolició de la paret, dates i firmes de tals papers, i la instància d’alçada que la Sra. Fulcarà va interposar al Governador Civil contra la sentència de l’ajuntament. L’assemblea acorda donar el certificat del llibre d’actes, però la resta de papers els ha de demanar al M. E. Sr. Governador de la Província ja que va ser allà on els va transmetre.\nEl Sr. Jaime Pacreu apunta que és necessari buscar un lloc on els venedors ambulants puguin comerciar sense interceptar la via pública. Al final s’acorda que sigui la Plaça de la Constitució d’aquesta vila el lloc destinat al mercat de venedors ambulants de tots els gèneres, donat que aquest era el lloc destinat antigament.\n18 octubre 1885.\nEs posa en coneixement de l’assemblea que el ‘Jefe de Carreteras Provinciales i Caminos Vecinales’, fa saber que s’ha acordat amb la Sra. Úrsula Fulcarà i el seu representat José Sirvent i amb l’Ajuntament, amb la intermediació de dit ‘Jefe’, la dita Úrsula Fulcarà retirarà cinc pams la pared dins la seua finca ‘Toca l’asa’ donat-se així per acomplert lo que es va acordar.\n8 novembre 1885.\nEl president llegeix una carta enviada pel ‘Reverendo Cura Párroco’ d’aquesta vila invitant al Consistori a assistir a l’acte que es farà a la parròquia cantant un solemne Te-Deum. Desprès de deliberar s’acorda doner les expressives gràcies per la invitació al capellà, però manifestant que l’ànim de la Corporació és no assistir-hi oficialment, i que si de cas l’assistència serà en caràcter particular.\nEl regidor Sr. Estevan Parés fa saber que ha acceptat el nomenament de Fiscal Municipal suplent, i que per tan abandona el càrrec de regidor síndic.\n15 novembre 1885.\nEs llegeix una comunicació del M. I. Sr. Governador Civil de la Província en la que es recrimina la poca neteja i endreça de la població, segons les moltes queixes rebudes en aquell Centre. Es decideix respondre al M. I. Sr. Governador que l’ajuntament fa tot el possible dintre del què està a les seues mans, per tal de complir al màxim amb la neteja i pulcritud de la població.\nEl Sr. Nicolás Ferre i Roig demana permís per edificar una casa al carrer de la Creu, i que l’ajuntament li doni les línies que ha de seguir dita edificació.\nEl regidor Sr. Jaime Pacreu Pagès es manifesta sobre dels constants abusos que es fan contra les propietats en relació als ceps americans, que són l’única esperança desprès de la plaga de la fil·loxera, i proposa que un petit número de paisans, a càrrec d’un regidor, per tal de fer una vigilància a les propietats dins del terme municipal.\nS’aprova la proposició lamentant que s’hagi arribat a l’extrem de tals abusos. Així s’organitzarà una ronda nocturna de tres particulars i un regidor municipal per tal de vigilar les propietats del terme, donant compte d’això al M. I. Sr. Governador Provincial.\nEs llegeix una circular del director administratiu del diari ‘La Gazeta de Madrid’ reclamant el pagament de 80 pessetes de la subscripció d’un any.\n22 novembre 1885.\nEl Sr. alcalde llegeix una notificació feta pel sereno municipal Antonio Vidal en què es denuncia que els Srs. Joaquin Barlam, Joaquin Padrosa, Juan Bohada i José Carreras, havien trencat a les 12:30 h de la matinada, una pedra de la claveguera general del carrer Muralla, i als que se’ls hi ordena que en un màxim de cinc dies reparin els desperfectes amb una pedra nova, bona i de dimensions i gruix que determini el mestre d’obres Sr, Pedro Masdeu.\nEl Sr. Agustín Gibre demana poder construir una paret a la finca ‘Pla de Sant Pere’ per protegir-la de les avingudes de les aigües de la ribera. S’acorda posar al dia els títols dels nínxols del cementiri general, cosa que es posa de manifest que està molt descuidada. Es demana que el secretari faci un model nou, ja que el que tenen és de ‘cementerio parroquial’ i el d’aquesta vila és ‘general público’, un cop s’hagi concretat un model es farà imprimir.\n29 novembre 1885.\nArriba l’expedient amb la solució al conflicte del camí veïnal amb la Sra. Úrsula Fulcarà i Dèu, i que amb data d’ahir es va traslladar el citat expedient a la tal Sra. Úrsula Fulcarà referida a l’acord d’obligat compliment.\nL’assemblea acorda que s’ha de fer complir aquest acord, si no es fes, quedaria desqualificada l’autoritat de l’ajuntament i els tractes que es fan amb la província. S’acorda que la comissió d’obres, amb el tinent d’alcalde del districte nord es presentin al lloc on la Sra. Úrsula Fulcarà va tallar el camí i es dibuixi la línia on de manera efectiva ha de ser construïda la nova paret, desprès de la demolició de la il·legal. La comissió fixa la línia de la paret que ha de construir el Sr. Agustín Gifre a la finca ‘Pla de Sant Pere’.\nEl regidor Jaime Pacreu Pagès manifesta que ‘el Sr. jefe de la aduana de Port Bou’ reté tots els ceps americans que entren per aquell punt, una acció que podria ser absurda, ja que el Govern va decretar la lliure entrada d’aquesta planta a les províncies de Girona i Màlaga, i demana se’n informi al M. I. Sr. Governador Civil per si tal decisió del ‘jefe de la aduana de Port Bou’ pot ser abusiva, donat el greu perjudici que ocasiona a tota la comarca. El regidor Vicente Parés manifesta la urgent necessitat de trobar una solució al pou del carrer de la Creu, per evitar una desgràcia i la insalubritat pública.\nS’observa per unanimitat que últimament aquell pou només és un dipòsit d’immundícies i s’aprova d’emplenar-lo de terra el més aviat possible.\n6 de desembre 1885.\nEl Governador Civil, en una circular, dóna el vistiplau per què es facin rondes nocturnes, per tal de protegir les propietats plantades amb ceps americans.\nEl Sr. president proclama la urgent necessitat d’adquirir un local per donar solució als pobres transeünts. S’acorda utilitzar el local que existeix a l’hospital, davant de l’hort del mateix, en la planta baixa, per recollir i donar abric durant la nit als pobres transeünts que no tinguin on dormir en aquesta vila. S’haurà d’avisar al fuster José Borràs que el desocupi immediatament i el posi a disposició de l’ajuntament.\n13 desembre 1885.\nEs reclama als veïns de les cases amb façana a la claveguera principal, la poca puntualitat en pagar les taxes corresponents. S’acorda que si no paguen en un termini de tres dies, se’ls hi privarà de connectar-se a la dita claveguera.\nEls Srs. de la Comissió d’Obres donen part de que la dita carretera del cementiri, en el punt on té la finca que cultiva el veí Sr. Gregorio Estela, s’ha fet més estreta per què la tanca de la finca del dit Estela ha envaït la carretera, i opinen que s’ha de tirar una línia que estableixi l’amplada de la carretera.\nEl regidor Jaime Pacreu Pagès exposa que molts veïns del carrer Pilota volen que es rectifiqui la claveguera general. L’ajuntament a fi d’aconseguir el millor pel poble, dóna al Sr. Pacreu el permís per ampliar i rectificar la claveguera general, però donat que l’ajuntament no té maneres no fons per a participar-hi, ho deixa a la responsabilitat del dit regidor.\n27 desembre 1885.\nEl regidor Pedro Masdeu fa saber l’indecorós que resulten tots el pilots de terra que es fan a la carretera del Port. L’assemblea està d’acord i farà passar un bàndol als veïns, on es prohibeix dipositar terres a la via pública, fora dels llocs expressament indicats per aquest ajuntament. El regidor Jaime Pagès manifesta a la corporació que els treballs d’arranjament de la claveguera general del carrer Pilota ja s’han acabat. Però degut que s’ha hagut de desbrossar la claveguera de l’escorxador municipal , i també la que passa per davant de la casa capitular, per aquest motiu seria de correspondre a l’ajuntament pels metres de claveguera que passen per davant de ambdues façanes municipals.\n3 gener 1886.\nEl Sr. Jaime Pacreu Ferrer reclama el títol del nínxol que posseeix del costat de ponent del cementiri general marcat amb el número 48.\n17 gener 1886.\nLa Sra. Antonia Lluch demana permís per a construir una vorera a la seua façana i una claveguera que es connecti amb la general del carrer Pilota.\nS’acorda pagar 45 pessetes per la neteja de la claveguera general, corresponents a la casa consistorial i a l’escorxador municipal.\n6 febrer 1886.\nEl Sr. secretari llegeix una comunicació sobre la reunió per tractar assumptes del plet amb la E. Duquesa de Medinacelli que tindrà lloc al local Café del Siglo de Figueres. Així es delega al primer tinent d’alcalde, Sr. Vicente Pagès per tractar a dita reunió.\n13 febrer 1886.\nEn reunió extraordinària es tracte el tema de com resoldre el focus d’immundícies que surten de la pròpia casa de la Sra. Úrsula Fulcarà i corren pel mig dels carrers Hospital i Major.\nCompareix al Sr. José Sirvent Oriol, marit de la Sra. Fulcarà, invitat per l’assemblea, per parlar del tema. El Sr. Sirvent es lamenta de que no hi hagi claveguera en aquell punt, i demana permís a l’ajuntament per construir-ne una ell, a pagar ell mateix les despeses, des de casa seua fins la del carrer Pilota, quedant així els carrers nets. L’ajuntament dóna permís sempre que sigui sense carreges per a la casa consistorial.\n18 febrer 1886.\nL’ajuntament de l’Escala reclama al de Llançà si ja ha escollit al representant par a la reunió del ‘Café del Siglo’ de Figueres, per debatre els assumptes del plet amb la Sra. Duquesa de Medinaceli.\n21 febrer 1886.\nEl president va llegir dues comptes presentades per l’Hospital de la Vila, una amb l’import de dues arroves de palla per als pobres transeünts que es recullen a l’estança de l’hospital, incloent-li 6 rals de despeses d’un malalt sent en total 5’15 pessetes. I la segona de 10’50 pessetes per despeses de malaltia, caixa i drets de sepultura del cadàver del veí d’aquesta vila dit Sebastian Pumarola. L’ajuntament declara que com que el difunt Sebastian Pumarola pertanyia a la ‘Sociedad de Socorros Mutuos’ d’aquesta vila, segons el títol 3er del reglament d’aquesta societat, és ella la que s’ha de fer càrrec de les despeses de malaltia dels seus afiliats, i en cas de mort de l’associat ha d’abonar la quantitat de 25 pessetes a la família o persones properes al finat associat.\n28 febrer 1886.\nEl Sr. Jerónimo Forch reclama 70 pessetes pels treballs en la carretera projectada per anar a l’estació del ferrocarril. L’ajuntament acorda incloure-ho dins dels propers pressupostos. L’alcalde dóna compte de l’entrevista amb el president de la ‘Societat de Socorros Mutuos’ establerta en aquesta vila, per tal satisfés aquesta societat les despeses de la malaltia i sepultura del seu soci Sebastian Pumarola. El president de la Societat de Socorros declara que no està en disposició de pagar aquelles despeses. L’assemblea acorda que com que en el moment de la mort, degut d’una llarga malaltia, el finat patia una gran misèria, i no havent-hi cap persona ni familiar al poble, i considerant que era la societat a la que pertanyia la que hauria de cobrir totes les despeses, es posaran tots aquests fets en coneixement del M. I. Sr. Governador Civil de la Província, a fi que obligui a dita societat a satisfer les costes, o en cas contrari decreti la seua dissolució. S’acorda ingressar als fons de l’hospital la quantitat de 122 pessetes per a cobrir les necessitats de l’establiment.\n7 març 1886.\nEl regidor Masdeu presenta la necessitat de posar els números que falten al nínxols satisfent la quantitat de 50 cèntims de pesseta, amés de l’import dels dits números. El regidor Vicenç Parés, diu també que és indispensable fer alguna obra al dit cementiri, doncs diu que passa desapercebut com a tal. Caldria fer una entrada amb l’amplada suficient com per passar-hi els cadàvers junt amb el carro i la gent que acompanya, i fer una corresponent porta. S’acorda que una comissió estudiï tot plegat. S’expedeix un títol de ‘Guarda Jurado de a pie’ al Sr. Pedro Ruses Buhada per a vigilar diverses finques del territori municipal.\n21 març 1886.\nEs sol·liciten les alteracions de la riquesa en la manera següent. Que es troba\n1 – El Sr. José Sirvent i la Sra. Úrsula Fulcarà sol·liciten ser alta en una finca olivar de 12 vessanes dita ‘Rataconill’.\n2 – El Sr. josé Basegoda sol·licita ser baixa d’un camp dit ‘Mas d’en Heras’\n3 – El Sr. Felix Heras vol ser baixa d’un olivar dit ‘Massot’ que ha venut a Isidre Palet.\n5 – El Sr. Juan Molins vol ser baixa d’una finca de 5 vessanes a ‘Banturé’ per cedir-la al Sr. Luís Montiel.\n6 – La Sra. Cayetana Felip i el Sr. Esteban Granollers, mare i fill volen ser baixa d’una vinya a ‘Miralles’, per haver-la cedit i renunciat al Sr. Pedro Feliu i la Sra. Maria Bosch.\n9 – El Sr. José Casellas Causa vol ser baixa d’una vinya de 5 vessanes i mitja al terme de Sant Silvestre de Balleta dit ‘Clarà’.\n10 – José Pagès sol·licita ser baixa d’una vinya de 6 vessanes dita ‘La Roca’ renunciant a favor del Sr. Luís Montiel.\n11 – El Sr. Francisco Ballesta vol ser alta d’un hort amb una caseta que es troba en un carreró sense nom que ha adquirit al Sr. Juan Majuelo.\n28 març 1886.\nS’acorda subhastar les obres per a la construcció d’un pas al cementiri neutre d’aquesta vila de deu pams d’ample i 15 pams d’alt, i la porta necessària, amb les condicions següents, el paleta ha d’obrir un pas a la paret del cementiri que dóna davant la carretera del Port, els materials han de ser bons i proporcionats pel propi paleta. El fuster farà una porta que haurà de ser de fusta d’arbre blanc. La porta tindrà pany i dues claus, i serà col·locada per compte del fuster, i pintada per dins i per fora. Els licitadors han de presentar un plec tancat de condicions.\n11 abril 1886.\nS’aproven les despeses màximes per a les obres al cementiri neutre, i aquestes són de : 50 pessetes per al paleta, i 45 pessetes pel fuster. El Sr. Agustín Gifre sol·licita permís per edificar els arcs de casa seua que dóna davant la Plaza de la Constitución de la vila, en tot el seu frontal. L’ajuntament li dóna permís i concedeix el terreny que sobra.\nLa corporació acorda posar a disposició del Sr. Administrador de l’Hospital els fons recollits procedents dels seus bens, i estipula un recàrrec del 14% als morosos.\n2 maig 1886.\nEl Sr. president llegeix una carta del Sr. procurador de Barcelona D. Antonio Grases, representant d’aquesta vila en el plet que juntament amb altres té contra la Duquesa de Medinacelli, que la vista serà el dia 6 del corrent mes.\nEs dóna compte també de que aquest ajuntament està al descobert de tres anualitats de la subscripció a la ?Gazeta de Madrid’. Resultant ser cert aquest deute, s’acorda pagar una part dels pressupostos d’aquest any, i les altres dues parts dels pressupostos dels anys vinents.\nLa comissió d’obres dóna permís al Sr. Gifre que demana la construcció dels arcs, donat la neteja i ornat públic que donen dites obres, i priven dels possibles perills que representen un racó tant fosc pels transeünts, sempre atenent que el terreny sobrant seria via pública, i sense perjudicar als demés propietaris veïns.\n9 maig 1886.\nEn una instància presentada pel Sr. Juan Olivet en nom de la seua principal la Sra. Dolores Fabrega de Claret, es demana a la comissió es doni línia per reedificar al nº 6 del carrer Floridablanca. La comissió dóna a seguir la línia vàlida per tot aquell carrer.\nEl Sr. Miguel Estela Bech, Francisco Pacreu, Fidel Fulcarà, Jaime Salvá, Felix Mallol, Fidel Tribulieitx i Manuel Cervera, expressen en una instància que el camí rural que arranca del ‘Rech Madral’ amb sembrats i horts fins el territori dit ‘Salanca de Gafarot(?)’ ha de ser de l’amplada necessària pel passatge de cavalleries carregades i sense càrrega, amplada de la que no disposa, sent indispensable derruir el marge el marge del límit oriental de l’hort de la Sra. Magdalena Fulcarà a un 70 o 80 centímetres d’ample. Vista aquesta instància per l’ajuntament, i veient que el camí és un pas particular per pertànyer només a alguns propietaris, i l’article 72 de la llei municipal, i vist l’article primer d’expropiacions, l’ajuntament desestima aquesta instància.\n30 maig 1886.\nEl Sr. Procurador de Barcelona Antonio Grases informa a l’ajuntament de que el plet contra la Duquesa Viuda de Medinaceli, la sentència es confirma en els costos que es van dictar a la de primera instància, i sol·licita fons per emprendre el recurs de cassació junt amb el d’altres municipis afectats.\n5 juny 1886.\nDesprès d’una reunió al ‘Café de Paris’ a Figueres per tractar del plet contra Medinaceli, es va arribar a la conclusió de que els ajuntaments haurien de pagar 125 pessetes cadascun per tirar endavant el recurs de cassació. S’acorda transmetre aquesta quantitat a l’advocat Ballés i Ribot per tirar endavant dit plet.\nEs manifesta que el Sr. Agustín Gifre s’ha extralimitat en la reedificació de la seua casa a la Plaza de la Constitución, i s’acorda una comissió per l’examen d’aquelles obres.\n18 juny 1886.\nEs dóna un títol de ‘Guarda Jurado de a pie’ a favor del Sr. Pedro Ruses Bohada.\n19 juny 1886.\nLa comissió d’obres, desprès d’haver revisat la reedificació de la casa del Sr. Agustín Gifre a la Plaza de la Constitución, conclou que dites obres no s’han extralimitat, i per tant no deu l’ajuntament recriminar tal construcció.\nEl Sr. Ignacio Bofill com apoderat de la Sra. Dolores Fabrega i Serena(?), demana permís per a construir una vorera i obrir una claveguera que empalmi amb la general la casa del carrer Floridablanca. Es donarà autorització quan el propietari pagui a 1’50 pessetes el metre de façana que doni a dita claveguera general.\nEl Sr. president manifesta amb disgust que el Sr. Gifre ha col·locat canals a la nova façana sense demanar permís a l’ajuntament, i prega a la comissió d’obres que estudiï tal abús en passatge públic.\n23 juny 1886.\nEl Sr. Secretari aquesta carta invitació del capellà de la parròquia literalment “Debiendo todos prestar el debido homenaje a su Divina Majestad, que siendo Rey de los Reyes y Señor de los que dominan, se ha quedado por amor nuestro en el Excelentísimo Sacramento, y quiere que en la Festividad de Corpus se le acompañe en la Solemne Procesión que ( Dios mediante ) saldrá de la Iglesia Parroquial de esta villa el día 24 del corriente a las 4 de la tarde; se invita a Ud. Y al Magnífico Ayuntamiento de su muy digna presencia, para que se sirvan asistir a la indica Procesión, ocupando en ella el lugar que de derecho les corresponde, y cumpliendo con el deber de deferencia a la Primera Autoridad que hay en el Cielo y en la Tierra, que les invita por medio de este, su indigno representante, que al mismo tiempo les recuerda, para que se vea el derecho que le asiste, y el deber que Uds. tienen, que el Cura-Párroco es un funcionario público constituido en autoridad según sentencia del Supremo Tribunal de Justicia de 6 de julio de 1881, y bajo este respecto ha de saber muy bien Ud. Y ese Magnífico Ayuntamiento, a que debe atenerse siendo la Religión del Estado la Católica. Llansá 22 junio 1886. Enrique Cotó. Cura-Párroco.”\nLlegida aquesta invitació i deliberada llargament, es va considerar que més que una invitació semblava una amenaça dirigida a l’Ajuntament. Així s’acorda per unanimitat que no assistirà a la Processó del Corpus i contestar al capellà amb aquesta carta literal : “Sabiendo el Ayuntamiento a que debe atenerse, se acordó contestarle a Ud. Que no asistirá a la Precesión a la que Ud. le ha invitado; y al mismo tiempo hacerle presente que en lo sucesivo sea más respetuoso con la Autoridad Local, y que guarde la sentencia que cita para cuando convenga. Los concejales Sres. Parés, Pumés, Fco. Pacreu Ferrer y Jaime Pacreu, hacen constar que no quieren asistir a la Procesión ni solamente como particulares.”\n7 setembre 1886.\nEl Sr. Francisco Negra i Barneda veí del poble sol·licita llicència per a reedificar una casa al barri del Port. La comissió traça la ínia de construcció.\nEs dóna el títol de ‘Guarda Jurado de a pie’ al Sr. José Iter Marli.\n26 setembre 1886.\nEl Sereno Sr. Antonio Vidal i Girval presenta una instància denunciant el mal estat en que es troba la neteja i higiene de la població, i proposa de trobar un conveni que obligui a retirar tots els munts d’escombraries i fems dels carrers dels llocs de venta al públic de la població.\n3 octubre 1886.\nEls Srs. José Bosch Cervera, Jaime Marce Iter i Felix Calsina Purcallas, es queixen davant l’ajuntament de que el Sr. Joaquin Guanter els vol fer fora d’uns terrenys des de les cases del Port tirant cap a l’Estany, que des de temps immemorials han sigut d’utilitat comunal, com on fer eixugar i reparar els estris de pesca, i demanen que la corporació obri a favor seu davant l’abús del Sr. Joaquin Guanter, i que li ordenin s’abstingui de molestar a qui sigui en absolut dins d’aquells terrenys comunals.\nEs paga al Sr. Ricardo Marce 4’25 pessetes per una corda nova del rellotge de la vila.\nDesprès d’estudiar detingudament la instància sobre l’ús comú dels terrenys de cap a l’Estany, l’ajuntament dóna la raó als Srs. Bosch, Marce i Calsina sobre la utilitat comunitària i la utilitat pública dels dits terrenys des d’anys immemorials.\n24 octubre 1886.\nL’ajuntament publica un edicte per fer saber que durant tres dies l’agutzil Sr. Antonio Vidal, passarà a recollir les escombraries i immundícies dels carrers. Al final el sereno fa la feina al seu càrrec i haurà de portar totes les deixalles a un terreny dels Estanys delimitat per l’ajuntament.\n21 novembre 1886.\nL’alcalde posa de manifest la necessitat de confeccionar un llibre del cens electoral d’acord al què marquen les lleis.\n2 gener 1887.\nEl Sr. Antoni Vidal i Baret dimiteix com administrador de la Verge del Port.\n17 gener 1887.\nLa Sra. Antonia Lluch vídua Dalfau, suplica se li rebaixi la quota de riquesa ja que donat a la plaga filoxèrica, i a que la seua família no ha augmentat, en l’actualitat es troba amb uns ingressos dels anys 1883, 1884.\nL’ajuntament reflexiona que la misèria ataca a tot el districte i s’ha de col·laborar des de tots els estaments socials, i s’acorda desestimar la reclamació de la Sra. Antonia Lluch vídua Dalfau.\nS’acorda reparar la barana de l’escala de l’església en els llocs on s’han desprès les pedres. La corporació aprova pagar al carboner 1’50 càrregues.\n9 març 1887.\nEl Sr. Joaquin Guanter demana a l’ajuntament delimiti els terrenys quan parla del ‘Sorral del Port’ en un acord de l’octubre de l’últim, i s’ofereix a presentar els títols de propietat que té sobre el dit ‘Sorral del Port’. La corporació resol que com que el concurrent té un recurs d’alçada pendent davant del Consell d’Estat, i que dit recurs va ser desestimat pel Ministeri de la Governació. Quedant l’assumpte tancat, no ve a lloc la sol·licitud del Sr. Joaquin Guanter.\n12 març 1887.\nEl Sr. Manuel Falcó Ginjaume demana ser baixa d’una terra a ‘La Coma’ que ha venut a Lucia Cervera. El Sr. Miguel Estela Bech demana ser baixa d’un camp a la Salanca, d’una casa dita Can Baqué al carrer Riamera 23, i d’un hort al Port que ha venut a Joaquim Bech, de Cervera. La Sra. Josefina Sabate Marce es fa alta d’una casa que ha adquirit per donació del seu marit al carrer Muralla 14.\n20 març 1887.\nEl Sr. Jaime Riera Viñal demana límits per una paret que vol construir a l’hort de la carretera del Port, en el lloc dit Verge de l’Esperança. Vist el lloc, la comissió d’obres dóna la línia que estableixen els plànols de dita carretera.\n16 abril 1887.\nS’elimina el pagament d’impostos als exclusius usos particulars; un porc que cada veí podrà sacrificar, de les espècies de peix per salaó de sardina, anxova, “cavallas” vulgo barats, sempre que es compri en quantitats de 5 o més quilos, a la Plaza de la Contitución o a la Plaza del Port.\n19 abril 1887.\nEl Sr. José Bosch Fulcarà es dóna d’alta d’una vinya al territori dit ‘Venture’ que ha comprat al Sr. Vicente Compte Clausells. El Sr. Juan Camprubi Viñal és baixa d’una casa i pati al carrer de la Creu nº 2. El Sr. Francisco Ballesta és baixa d’un terreny de 7 vessanes que ha venut al Sr. José Falcó. El Sr. Benito Mallol és alta d’un hort i d’uns terrenys a ‘L’hort d’en Negre’ o ‘La Sínia’, i també a ‘Rataconill’, de 2 àrees i 73 centiàrees, que compra al Sr. Narciso Xaubet. El Sr. Pedro Masdeu és alta d’una casa que ha comprat al carrer Oriente nº 2 a la Sra. Mercedes Llorella. El Sr. José Negre Arnau és alta de sis finques que ha comprat al Sr. Joaquin Donaiu. El Sr. José Coll és baixa d’una finca venuda al seu germà Ignacio Coll.\n2 maig 1887.\nLa Sra. Maria Pagés demana la línia per a construir una paret a l’hort que té al lloc dit ‘Verge de l’Esperança’ que voreja la carretera del Port.\n26 juny 1887.\nEl Sr. president fa notar a la corporació la poca cura que observa el sereno del poble en el compliment de les ordenances municipals de neteja pública i tinença d’animals domèstics, que desprès són abandonats, i proposa que es donin boles d’estricnina als gossos sense morrió i morts de gana, ja que donen un repugnant espectacle pels carrers del poble. La comissió proposa que el sereno els dos cops que al dia recull immundícies i fems, també reculli els gossos que resultin ser morts.\n1 juliol 1887.\nEl Sr. Secretari llegeix la vigent llei municipal que diu li correspon a aquest terme jurisdiccional la quantitat de 2000 residents o domiciliats.\n9 juliol 1887.\nEl regidor Felix Heras fa present a la corporació que ve observant nombrosos gossos descuidats i sense morrió. S’acorda continuar subministrant boles d’estricnina.


Ordino veu possible que Saetde entri aviat a Arcalís - El Periòdic d'Andorra\nOrdino veu possible que Saetde entri aviat a Arcalís\nSi Viladomat guanya, entraria a la societat la pròxima temporada\nPublicat el Dimarts, 25 de juliol de 2017 | 03:15 h\nJoan Viladomat i Josep Àngel Mortés se saluden al Govern. | MARICEL BLANCH\nEl Comú d’Ordino estudiarà a fons durant les pròximes setmanes la proposta de l’accionista majoritari de Saetde, Joan Viladomat, perquè la societat pugui entrar a l’accionariat de Secnoa. La voluntat és que, entre finals del mes de setembre i principis d’octubre, es pugui convocar el concurs que hauria de permetre l’entrada de Saetde a la societat que gestiona l’estació d’Arcalís.\nEl cònsol major d’Ordino, Josep Àngel Mortés, va explicar ahir, durant la sessió de consell de comú, que Viladomat té la intenció d’entrar a formar part de Secnoa durant la pròxima temporada d’hivern i, per tant, si es convoca el concurs per a la concessió dels terrenys i també es fa l’ampliació de capital, cap al mes d’octubre, hi haurà temps suficient perquè al novembre ja estigui «tancat» tot el procés, segons informa l’ANA.\nDesprés de l’anàlisi de la proposta (que Mortés ha qualificat de «ferma», tot i que preliminar) durant el mes d’agost per tenir «les coses clares», es convocaran les empreses al concurs, ja que hi podrien optar altres interessats. La finalitat és que la proposta sigui «el màxim d’atractiva» per a la corporació comunal, va afegir.\nEl cònsol també va destacar que si bé hi ha moltes qüestions que s’han d’analitzar, sense que hi hagi «cap punt irrenunciable», la proposta de Viladomat sembla força alineada amb el pla director d’Arcalís en el qual el comú continua treballant. De fet, Mortés va admetre que ha estat arran de la presentació del pla que Viladomat ha presentat la proposta, i que les inversions previstes en aquest document són les que es proposen també des de Saetde.\nDes de l’oposició, les conselleres liberals Sandra Tudó i Eva Choy van destacar que tot i que desconeixen els detalls concrets de la proposta de Viladomat la valoren «positivament» ja que es creu que és «important que entri un inversor extern» a l’estació. La setmana passada, de fet, van mantenir una reunió en la qual van ser informades de la intenció del soci majoritari de Saetde, però han destacat que no coneixen molts dels detalls. «La idea inicial és molt bona» i, per tant, esperen que «arribi a bon port».\nD’altra banda, durant la sessió de consell de comú d’ahir, el cònsol major va informar que s’ha arribat a un acord amb un particular que ha de facilitar l’habilitació d’un aparcament de 20 places a Arans. L’acord és per a cinc anys, renovable, i les obres es faran entre els mesos de setembre i octubre perquè pugui estar disponible de cara a la temporada d’hivern.\nFinalment, l’oposició va preguntar pel projecte de xarxa de calor. La majoria va explicar que el concurs per subministrar energia als edificis públics amb l’excedent generat per la caldera de biomassa del Centre Esportiu d’Ordino va quedar desert perquè les propostes que es van presentar superaven el pressupost disponible, de 315.000 euros. Ara el projecte es troba en estudi ja que s’hi voldrien afegir edificis privats.


Mercat Figueter de Capellades, l'Anoia : :: Socpetit.cat\nLa popular Fira, d’una banda, destaca per la part comercial, amb parades i botigues al carrer oferint tot tipus de productes. La plaça Catalunya acollirà els estands dels comerços locals i la plaça Verdaguer la mostra “L’Anoia. Del camp a la taula ”, amb productes de proximitat.\nI a més a més aquest any, l’animació començarà la nit abans amb un concert espectacular. L’Anna Roig i l’Àlex Cassanyes Big Band Project oferiran a les 9 al Teatre LA Lliga el seu darrer espectacle “La Tendresse” , amb cançons adaptades per l’Àlex. Les entrades es poden comprar a 9 i 12 euros a www.ticketea.com o bé dues hores abans a la taquilla.\nConsulteu aquí el programa del Mercat Figueter de Capellades »


Oficina Tècnica d'Arquitectura - IPAE\nHome > Serveis d’Arquitectura i Enginyeria > Oficina Tècnica d’Arquitectura\nA la nostra oficina tècnica d’arquitectura desenvolupem Projectes d’Arquitectura residencial, per a edificis del sector terciari, d’interiorisme, etc.\nPer a nosaltres són projectes que es conceben i es treballen d’una manera global, completament adaptats a les necessitats del client, tant des del punt de vista de la funcionalitat, com de l’estètica i el comfort.\nEls nostres serveis tècnics d’Arquitectura:\nEstudis previs, avantprojectes i estudis de viabilitat.\nProjectes integrals d’arquitectura residencial, industrial i de serveis.\nDirecció facultativa i executiva d’obres.\nCoordinació de seguretat i salut en fase d’execució per a obres.\nGabinet tècnic de càlcul d’estructures.\nPer a més informació pot contactar amb nosaltres


L'informatiu migdia - 02/11/11 - RTVE.es\nL'informatiu migdia - 02/11/11\nEl president de la generalitat es compromet a col·laborar amb un possible govern del Partit Popular, sempre i quan respecti els interessos de Catalunya. Ho ha dit en l'última sessió de control abans de les eleccions generals, en la que els socialistes han qualificat d'apagada sanitària la reducció de serveis de dilluns als hospitals.\nMetges de l'Hospital de la Vall d'Hebron operen amb èxit un fetus de 24 setmanes que patia d'espina bífida utilitzant, per primera vegada al món, un pegat de colàgen i elastina. La nena, que ara té 5 mesos, podrà caminar i tindrà menys seqüel.les neuronals provocades per aquesta malformació.\nUn metge i una infermera de guàrdia els matins feiners per a un territori que supera els 800 quilòmetres quadrats. Les retallades han deixat els veïns de nou municipis de l'area de Tremp amb la meitat de personal sanitari. Un servei que consideren del tot insuficient. Salut diu que l'atenció està garantida malgrat la reducció de l'equip d'atenció continuada.\nLa Generalitat paralitza la dessaladora de Blanes per estalviar en el consum d'energia. Els 14 municipis de l'Alt Maresme i La Selva als quals donava servei hauran d'abastir-se d'aigua a través dels pous. Segons l'Agència Catalana de l'Aigua l'aqüífer de la Tordera s'ha regenerat i la planta,que va costar prop de 30 milions d'euros, només funcionarà en moments de màxima demanda.\nI en esports, el Barça es classifica pels vuitens de final de la Champions en guanyar el Viktoria Pilsen per 4 a 0 en una nit rodona. Guardiola va complir 200 partits, Messi, amb un hat-trick, va arribar als 202 gols i Valdés va batre el rècord de Reina de minuts imbatut. A més, els blaugrana són líders del grup, en solitari.\nveure més sobre "L'informatiu migdia - 02/11/11" veure menys sobre "L'informatiu migdia - 02/11/11"\n> L'informatiu migdia - 02/11/11


Primer reclús afectat per coronavirus a Catalunya: Justícia aïlla un mòdul de la presó de Brians 2 amb 105 interns\nDivendres un funcionari també va donar positiu i a tots els centres hi ha 14 casos més sota sospita\n1 min. Barcelona 14/03/2020 22:40\n651x366 La tanca de la presó Brians 2, amb un dels mòduls dels presos al fons / F. MELCION La tanca de la presó Brians 2, amb un dels mòduls dels presos al fons / F. MELCION\nUn reclús de la presó de Brians 2 ha donat positiu per coronavirus, segons ha informat aquest dissabte a la nit el departament de Justícia en un comunicat. Es tracta del primer pres afectat que es detecta al conjunt de les presons catalanes, tot i que divendres també es va confirmar un cas positiu d'un funcionari d'un altre centre penitenciari. Segons Justícia, en tot el sistema penitenciari català, a més d'aquest dos positius, hi ha 14 casos sota sospita: vuit interns i sis treballadors.\nCom a mesura preventiva, la direcció del centre penitenciari de Brians 2 ha aïllat durant 14 dies tot el mòdul on es trobava l'intern contagiat, que convivia amb 105 reclusos més. Les cel·les estan obertes, però els interns no poden sortir del mòdul i accedir a la resta dels equipaments comuns de la presó, com ara els tallers i les zones educatives o esportives, per impedir la propagació del virus.\nPel que fa a l'intern contagiat, ha estat traslladat a la Unitat Hospitalària Penitenciària de Terrassa, en compliment del protocol establert entre els departaments de Justícia i de Salut de la Generalitat.


Les cançons de Juli Garreta - El Temps de les Arts\nLes cançons de Juli Garreta\n25 gen. 2021 per Jaume Radigales\nEn un moment i en un context en què la crisi del disc (això vol dir de la música enregistrada en un suport tangible) és un fet més que provat, cal titllar d’heroica la tasca de segells com Ficta que, desafiant els estranys signes dels temps, continuen editant CDs. Més encara quan en el seu catàleg s’aposta per música catalana mal o poc coneguda (o directament desconeguda) o desvirtuada per determinats i absurds clixés.\nAquest podria ser el cas de la música de Juli Garreta (1875-1925), un compositor associat a la sardana però que té moltes obres al marge de les músiques al servei de la “dansa més bella de totes les danses que es fan i es desfan”. Al llarg dels seus cinquanta-anys, l’artista de Sant Feliu de Guíxols va llegar-nos, efectivament, una seixantena de sardanes. Però també més de trenta obres per a orquestra, unes quantes de cambra i una seixantena per a veu i piano.\nMonument a Juli Garreta a Sant Feliu de Guixols\nPrecisament, de les seixanta cançons de Garreta se’n conerven vint-i-una. I, gràcies a la recerca de musicòlegs com Joaquim Rabaseda i Guillem Martí, Ficta Edicions ha presentat el disc Records i somnis, protagonitzat pel tenor Roger Padullés i pel pianista Francisco Poyato. Un treball amb voluntat de ser integral, a l’espera que a través d’investigacions posteriors apareixin noves cançons.\nGarreta va escriure-les entre 1900 i 1907, en plena eclosió d’un modernisme (o d’un prenoucentisme) que maldava per generar un model musical propi, autòcton, que reivindiqués la llengua catalana però “protegint-se” del que aleshores es considerava vulgar i previsible, és a dir el género chico i l’òpera italiana. Eren temps de Joaquim Pena, de l’Associació Wagneriana i de la revista Joventut. Eren, en definitiva, altres temps.\nEscampades i moltes d’elles perdudes, ara aquelles cançons veuen la llum per revelar-nos la saviesa d’un músic sovint emmirallat en el prolífic univers de Franz Schubert, palpalble en pàgines com Orfe!, Cançó de l’aire o La molinera, per citar-ne tan sols tres.\nSensible a la poesia del seu temps, Garreta va posar música a poemes de Jacint Verdaguer, Víctor Català (Caterina Albert) o Apel·les Mestres entre d’altres. I els resultats són sorprenentment extraordinaris. Confesso que “sorprenentment” perquè aquells clixés a què abans feia referència podrien fer pensar en unes obres excessivament amarades d’elements populars o folcloristes i no és així. I quan ho és, la cosa és plenament justificada, com ara cançons amb text anònim com ara Corranda o L’hereu Riera. O bé en la citada La molinera, amb text d’Apel·les Mestres.\nAl llarg de les vint-i-una cançons conservades i ara feliçment enregistrades, palpiten sons elegíacs (El reliquiari, Scherzo, La non non trista) o la cançó que per a mi és el punt culminant del disc, En l’enterro d’un nin sobre text de Verdaguer), expansius, lluminosos i joiosos (Primaveral, Alpestre, Ave Maria), tot i que el que presideixen aquestes composicions són els aires intimistes, ocasionalment a mode de cançons de bressol (Orfe!, Les dotze). Músiques, les de Garreta, meravellosament escrites per a la veu i sustentades en un acompanyament pianístic que revela l’erudició i sensibilitat del compositor. Músiques, en definitiva, que flueixen: “Tot en Juli Garreta és un doll”, com bé afirma el compositor Joan Magrané en un dels dos articles (l’altre és de Joaquim Rabaseda) que es publiquen en el llibret que acompanya el disc.\nRes de tot això, però, no tindria sentit sense els ambaixadors d’aquestes cançons: el duet Padullés-Poyato, que funciona a les mil meravelles, i amb un enregistrament tècnicament de qualitat.\nLa veu del tenor Roger Padullés se’ns revela fresca, amb domini de l’instrument i salvant els esculls de molts fragments escrits sobre la sempre delicada zona del passatge. El cant de Padullés entén, a més, el sentit últim de les paraules, de les intencions dels poetes que hi ha al darrere -fins i tot si són menors- i tradueix l’esperit de les composicions amb un acurat i calculat sentit expressiu, sense que se’n vegin les costures. Al seu costat Francisco Poyato destil·la una altra lliçó d’estil amb els passatges virtuosístics que li són destinats: els darrers compassos d’una peça com Records i somnis servirien per il·lustrar el que dic, així com el pulcre fraseig de veu i piano a Scherzo o a la Cançó de l’aire.\nMagnífic treball, doncs, que cal saludar i celebrar amb tots els honors per descobrir tresors amagats del nostre patrimoni i que ara veuen la llum gràcies a una excel·lent iniciativa. Valdria la pena mantenir-los sota els focus dels nostres programadors. “I qui tingui orelles, que escolti”.\nDoctor en Història de l'Art i professor de la Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals Blanquerna de la Universitat Ramon Llull. Des de 1992, exerceix la crítica musical a diversos mitjans de comunicació.\nJaume Radigales: darrers articles (Veure-ho tot )\nPatrimoni intangible a la gran pantalla: ara, El Cant de la Sibil·la - 26 febr. 2021\nDe què parlem quan diem “òpera catalana”? - 13 febr. 2021\nLes cançons de Juli Garreta - 25 gen. 2021\nMúsica i músiques per a un confinament Música i músiques per a després del confinament Albert Torrens ens descobreix la dama de l’orgue Benet Casablancas i el Romanticisme\nEtiquetes Jaume Radigales, Juli Garreta Navegació per les entrades\nBenet i Jornet com a símptoma\nEl vitalisme vistós de Joan Bennàssar


Maragall expulsa avui del govern els sis consellers d'ERC\nMaragall expulsa avui del govern els sis consellers d'ERC0\n475 11/05/2006, 14:28 | Europa-Press\nEl president de la Generalitat, Pasqual Maragall, vol que les destitucions dels sis consellers d'ERC siguin immediates i té previst fer aquesta tarda una compareixença pública a les 19.30 hores en la qual informaria sobre la remodelació del Govern i la nova composició, segons fonts de l'executiu.\nMaragall té previst agrupar algunes de les conselleries vacants amb altres d'ocupades per consellers d'ERC, i fer nous nomenaments en algun cas, i fins i tot arribar a designar conseller Ernest Maragall, segons fonts del tripartit. Des d'ICV, Joan Saura ja ha comunicat a Maragall que no té intenció d'assumir cap nova responsabilitat que no estigués prevista en el Pacte del Tinell.\nLes conselleries que ERC deixa vacants són la Conselleria Primera, que ocupa Josep Bargalló; Governació i Administracions Públiques, amb Xavier Vendrell; Educació, amb Marta Cid; Benestar i Família, amb Anna Simó; i Universitats, Investigació i Societat de la Informació, amb Manel Balcells.\nBargalló i Simó són els únics consellers d'ERC que eren al Govern des del dia de la seva composició, encara que el primer va passar de conseller d'Educació a conseller primer arran de la destitució de Josep-Lluís Carod-Rovira després de la seva reunió amb la cúpula d'ETA. Per altra banda, Vendrell i Balcells seran els consellers més breus que ha tingut un govern de la Generalitat ja que només han ocupat el càrrec 19 dies.


Reobrim inscripcions extraescolars\nReobrim les inscipcions per intentar acabar d'omplir les extraescolars on falten alumnes por poder-les dur a terme. Inscripcions obertes fins dimarts dia 31.\nUn cop finalitzat el període d'inscripcions us fem un resum de la situació en la que ens trobem. Com ja sabeu, degut a la situació derivada de la Covid-19 el màxim de participants en una extraescolar si barregem bombolles és de 9 alumnes més el/la monitora. És per això que intentant que el mínim de persones es quedin sense poder fer l'extraescolar que volien, estem intentant buscar solucions per aconseguir que aquestes dos premises tinguin cabuda.\nA continuació passarem a detallar cada extraescolar en quin estat es troba:\nTRIESPORT 1r-3r i 4t-6è: hi ha 18 inscripcions, per tant, volem intentar poder fer dos grups de 9 (estem a l'espera que ens confirmin si pot ser el mateix dia per després parlar amb les famílies). Inscripcions tancades.\nTEATRE P5-1R: hem arribat al mínim de 6 inscripcions i farem l'extraescolar (podrien afegir-se 3 alumnes).\nTEATRE 2n-6è: només hi ha 3 inscripcions així que en falten 3 per poder arribar al mínim de 6.\nTAEKWONDO P5-1R: hi ha hagut nou inscripcions i no es poden fer dos grups per incompatibilitat d'horaris del professor. Farem l'extraescolar. Inscripcions tancades.\nTAEKWONDO 2N-6È: hi ha hagut 11 inscripcions, farem l'extraescolar, però les dues últimes inscripcions es queden en llista d'espera ja que el monitor no disposa de més dies per dur a terme l'activitat.Inscripcions tancades.\nSUPORT D'ESTUDI 3r i 4t ESO: hi ha una inscripció per tant en falten 8 perquè es pugui dur a terme.\nSUPORT D'ESTUDI 1r i 2n ESO: hi ha una inscripció per tant en falten 8 perquè es pugui dur a terme.\nROBÒTICA ESO: hi ha dues inscripcions per tant en falten 7 perquè es pugui dur a terme.\nROBÒTICA infantil i primària: hi ha 18 inscripcions, per tant, farem l'extraescolar amb dos grups de 9 alumnes. Queden 2 places.\nMULTIESPORT: hi ha 11 inscripcions i per tant farem l'extraescolar en dos grups. En aquest cas estem pendents que ens confirmin si es pot fer el mateix dia o si hi ha d'haver alguna modificació en l'horari. En breu, quan tinguem tota la informació ens posarem en contacte amb les famílies. Queden 7 places!\nMECANOGRAFIA 5è, 6è i ESO: entre els tres grups hi ha 47 inscrits, per tant, farem les extraescolars; es podrien fer 5 grups de 9 buscant dos horaris addicionals, pero quedarien dos alumnes fora. Hem demanat a l'escola la distribució per grup bombolla d'aquests 47 alumnes per si d'algun grup bombolla podem fer algun dels grups d'extraescolars amb més de 9 alumnes i, per tant, no deixar-ne cap fora. Conforme tinguem aquesta informació i les propostes d'horaris dels dos nous grups, farem la proposta de grups i horaris a les famílies.\nIOGA P4-1R: hi ha hagut nou inscripcions, que és el màxim permès i per tant es pot dur a terme l'extraescolar: Inscripcions tancades.\nIOGA 2N-6È: hi ha hagut dues inscripcions, per tant en falten 5 perquè es pugui dur a terme.\nCIRC: hi ha hagut 3 inscripcions a 1r-3r i 6 a 4rt-6è. Això no permet arribar al mínim a cap d'elles. Els monitors diuen que poden fer un sol grup de 9 alumnes; ho parlarem amb les famílies per si hi estan d'acord.\nBALLET: hi ha hagut 2 inscripcions a P4-P5 i 3 a 1er-6è. Això no permet arribar al mínim a cap d'elles. Estem buscant alternatives amb la monitora. Ara mateix faltarien dues inscripcions per fer grup a P4-P5 i 1 per fer grup a 1er-6è.\nART DE PROCÉS P3-1R: hem arribat al mínim d'inscrits que és sis, per tant, farem l'extraescolar (podrien afegir-se 3 alumnes).\nART DE PROCÉS 2N-6È: hi ha hagut 4 inscripcions, per tant, en falten dues perquè es pugui dur a terme.\nANGLÈS P3-1R: hi ha hagut prou inscripcions com per poder fer tres grups. Hem enviat mails a les famílies per tal de poder gestionar els horaris. Amb tres grups ja amb plaça per tots els inscrits, encara quedarien 3 places per si algú es vol apuntar.\nANGLÈS 2N-3R: hi ha hagut 4 inscripcions, que és el mínim per poder dur a terme l'extraescolar i per tant, la farem. (podrien afegir-se 4 alumnes)\nANGLÈS 4T-5È: Hi ha hagut 5 inscripcions, es podrà dur a terme l'extraescolar. (podrien afegir-se 3 alumnes)\nANGLÈS 6È: hi ha hagut una inscripció així que falten 3 inscripcions perquè es pugui dur a terme l'activitat.\nANGLÈS ESO 1R-2N: hi ha hagut dues inscripcions, per tant en falten 7 perquè es pugui dur a terme l'activitat.\nANGLÈS ESO 3R-4T: hi ha hagut una inscripció, per tant en falten 8 perquè es pugui dur a terme l'activitat.\nHem decidit ampliar el període d'inscripcions per tal d'intentar arribar al mínim d'inscripcions o per omplir els grups que encara tenen cabuda (els que hem indicat que estan tancats ja no admetem més inscripcions). Teniu temps d'apuntar-vos fins dimarts 31 d'agost a les 18:00. Si creieu que hi ha algú que pot estar interessat o interessada no dubteu en fer-li arribar la informació per tal de que ningú es quedi sense plaça!!\nTambé aprofitem per demanar-vos a totes aquelles famílies que us hem reclamat que ens falta algun document o alguna dada que ens ho feu arribar el més aviat possible pel bon funcionament de les extraescolars.\nLes extraescolars han tingut una gran rebuda i estem molt contents i contentes!\nGràcies i recordeu que estem a la vostra disposició.\nPD: si no ens seguiu a l'insta @afaiebesalu , feu-ho, així estareu informats de totes les novetats!


Puigdemont difon el vídeo enregistrat per si el detenien abans del referèndum\nTV3 l'hauria emès en cas que haguessin detingut el president\nEl president de la Generalitat Carles Puigdemont ha difós un vídeo d’un missatge institucional enregistrat abans del referèndum del Primer d’Octubre que TV3 hauria d’haver emès en cas que l’haguessin detingut. Segons que ha pogut saber VilaWeb, va ser enregistrat el 27 de setembre de manera confidencial per un equip d’informatius de TV3.\n‘Entre les accions de repressió contra el conjunt de la població i institucions del nostre país s’inclou des de fa poc la meva detenció, que ha vingut precedida d’una escalada de tensió perfectament intencionada per part del govern espanyol per tal de provocar reaccions que s’allunyin del comportament exemplar que ha tingut i que té la gran organització democràtica de Catalunya.’ Així és com Puigdemont hauria descrit als catalans la seva detenció en mans de la policia espanyola si l’haguessin detingut. Al missatge, deia del govern espanyol, en relació amb la ràtzia del 20-S i les posteriors accions de la Guàrdia Civil per a intentar desarticular els preparatius del referèndum: ‘Han fet tot el possible per a enrarir les condicions de celebració del referèndum, però la resposta dels ciutadans ha estat una vegada més massiva i clara’.\nAl missatge, Puigdemont descrivia la seva hipotètica detenció com una acció ‘irresponsable i insensata, però previsible’ i demanava als ciutadans de dins i fora de Catalunya de ‘contenir i revertir la greu regressió democràtica que es produeix en aquesta part de la Unió Europea’, a qui feia una crida a defensar els seus valors fundacionals. ‘La meva detenció no servirà per a esborrar el conflicte polític que es viu entre l’estat i Catalunya, al contrari: contribuirà a agreujar-lo.’\nAixí mateix, avisava les forces de l’estat espanyol: ‘Per més repressió, venjança i represàlies que es puguin exercir contra les persones, el poble de Catalunya sempre posa les coses al seu lloc’. ‘Si estic detingut és perquè l’estat espanyol no vol que Catalunya la governem els qui ens vau escollir amb el vostre vot i no vol que apliquem els compromisos que vam contraure amb tots vosaltres. Si estic detingut és que la democràcia els importa menys que la unitat de l’estat a qualsevol preu.’\nDavant la detenció, Puigdemont feia una crida a ‘mantenir la serenor i el rebuig a tota acció de violència que puguin causar provocadors i oportunistes’. ‘La nostra resposta només pot ser de pau, democràtica i profundament cívica’, afegia. Tot seguit, demanava de fer sentir ‘encara més alta i clara la veu de tots nosaltres’ defensant un dret fonamental. Puigdemont acabava el missatge demanant de respondre ‘de la manera que els catalans fem les coses’. ‘I tinguem molta confiança en la nostra capacitat i en la nostra força com a poble.’


« 2 exercicis de conciència respiratòria\nEl vol de la papallona »\nConstrueix la vida que desitges\nEns agradaria viatjar, estudiar una carrera, tenir parella, perdre pes… I mai no ho podrem aconseguir perquè som massa grans o massa joves, ens ve de família, tenim mala sort, sempre hem estat així… I si aquestes “raons” només fossin excuses disfressades i fabricades amb l’ajuda de la nostra educació, l’entorn cultural…?\nEl psicòleg Wayne W. Dyer ha ideat un mètode per aconseguir-ho que requereix la presa d’una decisió, certa disciplina i un propòsit ferm.\nEl seu sistema desbarata una per una les excuses més habituals i no només amb paraules, molts dels seus arguments es basen en investigacions científiques i en experiències personals.\n“Sóc així, no puc alterar el meu ADN. La meva constitució genètica en té la culpa”\nLa majoria de nosaltres pensem que no podem fer res per variar el nostre ADN i que, per tant, hi ha coses que, a causa de la nostra herència biològica, queden fora del nostre abast.\nEn el seu llibre “Piensa diferente, vive diferente”, Wayne Dyer ens recorda que alguns científics especialitzats en biologia cel·lular han començat a posar en dubte la validesa d’aquesta potent “excusa”.\nEns parla concretament de les troballes del Dr. Bruce Lipton, investigador i autor del llibre “La biología de la creencia“. Segons Lipton, la vida no està dominada pels gens, sinó per una energia invisible sense propietats físiques que és la que controla el cos i sobre la qual podem influir.\nCom? Amb els nostres pensaments i creences. Si variem la visió que tenim de nosaltres mateixos i de les nostres capacitats podrem modificar aquest ADN pel qual ens sentíem atrapats i que ens impedia arribar a les nostres il·lusions.\nAprofundir en aquesta idea, ens diu Dyer, pot ser el primer pas per canviar la nostra vida.\nEstudis sobre biologia cel· lular ens animen a pensar que la genètica es pot canviar”.\n“És el meu caràcter, l’he heretat de la meva família, no puc evitar ser així”\nLa memètica és la disciplina que estudia els memes: Creences que es propaguen com virus entre individus de la mateixa família, raça, religió… i que acaben sent les “excuses” en què ens recolzem per deixar de fer tot el que se surt d’aquestes creences.\nEl pitjor és que molts d’aquests memes són, en realitat, conviccions limitants que ens impedeixen superar-nos a nosaltres mateixos, lluitar pels nostres somnis i fer realitat els nostres anhels.\nLa paraula “meme” li devem al biòleg de la Universitat d’Oxford Richard Dawkins, autor de “El gen egoista”.\nSegons Wayne Dyer: “Als sis o set anys d’edat tots estem ja programats amb un vastíssim inventari de memes, que són difícils d’extirpar perquè s’han convertit en allò que pensem que som”.\nSi acceptem que les nostres “excuses” són memes disfressats d’explicacions, haurem fet un pas de gegant perquè haurem descobert que ¡els podem canviar!\nLes creences són “memes”, es contagien com virus i es combaten amb noves conviccions”.\n“Serà molt difícil, no sóc capaç, mai no ho podré aconseguir”\nAlgunes creences ens desanimen fins al punt d’impedir fer alguna cosa per por al fracàs.\nO per por a aconseguir-ho?\nLa idea que tenim de nosaltres mateixos de persona incapaç es podria desintegrar si assolim el nostre objectiu i amb això deixaríem de saber qui som, ens hauríem de reinventar.\nDe vegades ens resulta més còmode creure que no podem: aprimar-nos, deixar de fumar, aprendre una llengua… que posar-nos a treballar-hi per aconseguir-ho amb totes les nostres forces.\nPer Dyer aquesta situació es resol a base de coneixement, desenvolupant un estat mental obert a totes les possibilitats: Tot és possible!\nTrencar amb els vells hàbits de pensament exigeix coneixement, fer-nos conscients.\n“No tinc temps. Estic massa ocupat “\nSi la nostra agenda està tan plena que no ens queda temps per dedicar-lo a les coses que pensem que ens farien més feliços podem fer dues coses: donar-li la culpa a la feina, la família, els estudis … i seguir com fins ara, o acceptar que nosaltres hem escollit aquest estil de vida i decidir fer alguna cosa per canviar-ho.\nFer realitat els nostres anhels requereix que estiguem a la seva disposició.\nI, segons Wayne Dyer això vol dir estar disposat a responsabilitzar-nos de tot el que passa en la nostra vida; estar disposat a deixar de donar-nos excuses per no fer-ho; estar disposat a mantenir la il·lusió per arribar a aquest somni, i estar disposat a posar tota la nostra passió, força, entusiasme… en aconseguir-ho.\nSegurament és important tenir molt clar el somni, perquè segons ens diu Dyer, si ho volem de veritat, ho podem aconseguir.\nPosar-nos a disposició dels nostres somnis implica responsabilitzar-nos de la nostra vida.\nPosted in Creixement personal, Eines benestar | Tags: ADN, alegria, benestar, biologia, biologia cel·lular, Bruce Lipton, caràcter, conviccions, creences, Creixement personal, culpa, energia, excuses, Família, felicitat, genètica, Llibre, memètica, Oxford, religió, Richard, Richard Dawkins, salut, somnis, Vida, virus, Wayne W. Dyer


L'Ajuntament de Son Servera ha volgut retre homenatge als voluntaris de l'agrupació de protecció civil del municipi amb un acte en el teatre municipal de La Unió\nCovid 19, tasques no gens fàcils, ja que davant la incertesa inicial de la situació\n13 membres de l’Agrupació de Protecció Civil de Son Servera. Una vegada acabat l’acte més institucional, s’ha pogut gaudir d’una mostra dels recursos dels quals disposa l’agrupació per a la seva feina.\nAGENCIA MANACORNOTICIAS 20/11/2021 - 04:42:00\nSon Servera ret homenatge als voluntaris de Protecció Civil amb un acte de reconeixement a la seva labor. També s’han pogut conèixer els recursos que empra l’agrupació en la seva tasca de servei voluntari a la ciutadania.\nL'Ajuntament de Son Servera ret homenatge als voluntaris de Protecció Civil amb un acte de reconeixement a la seva labor. També s’han pogut conèixer els recursos que empra l’agrupació en la seva tasca de servei voluntari a la ciutadania.\nL'Ajuntament de Son Servera ha volgut retre homenatge als voluntaris de l'agrupació de protecció civil del municipi amb un acte en el teatre municipal de La Unió on la batlessa, Natalia Troya al costat del Regidor de Policia, Sergio Valbuena i altres membres de la corporació municipal han lliurat als membres de l’agrupació els distintius de suport bàsic i essencial: medalles de reconeixement a la constància i als serveis prestats i medalles de reconeixement per la seva labor durant la pandèmia de la Covid 19.\nLa Unió on la batlessa, Natalia Troya al costat del Regidor de Policia, Sergio Valbuena i altres membres de la corporació municipal han lliurat als membres de l’agrupació els distintius de suport bàsic i essencial: medalles


L'aposta d'un dels sectors destacats al Bages - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'aposta d'un dels sectors destacats al Bages\ntoni arnaste 31.05.2020 | 23:43\nCicle Formatiu de Grau Mitjà en Mecanització\nCFGS en Programació de la Producció en Fabricació Mecànica\nCFGS de Disseny en Fabricació Mecànica\nEl sector metal·lomecànic és uns dels principals motors de l'activitat empresarial i econòmica de la comarca del Bages. Com a conseqüència d'això, hi ha una gran demanda de professionals formats dins dels àmbits relacionats amb el disseny i la fabricació mecànica: interpretació de plànols, mecanització (tornejat, fresatge), tractament de xapa, soldadura, programació per control numèric, disseny CAD, automatització, verificació, organització industrial...i, en general, de formació relacionada amb totes les activitats que realitzen les empreses dedicades a la creació de producte o serveis industrials.\nLes darreres dades d'inserció laboral dels estudis professionals a la Catalunya Central situen els graduats de la família de fabricació mecànica al nivell més alt, per sobre del 85 %, la qual cosa demostra la rellevància del sector del metall a la comarca i la importància que els estudis de formació professional tenen i seguiran tenint en un futur immediat.\nA l'institut Lacetània de Manresa s'imparteixen tres cicles formatius de la família de fabricació mecànica, un de grau mitjà i dos de grau superior: CFGM en Mecanització (en modalitat Dual), CFGS en Programació de la producció en fabricació mecànica i CFGS de Disseny en fabricació mecànica. Aquests dos darrers, amb una distribució curricular que permet l'obtenció dels dos títols amb tres cursos acadèmics.\nLes tasques segons el cicle\nEn el cas del cicle formatiu de grau mitjà, l'objectiu és donar una visió global i introductòria al sector de la fabricació mecànica i capacitar l'alumne en els processos generals d'obtenció dels productes: la preparació de la maquinària associada, el coneixement de la tecnologia que s'hi aplica, la correcta execució de les fases de mecanitzat bàsiques i la verificació dels productes obtinguts. El cicle formatiu es complementa amb nocions de control numèric i programació bàsica, així com dels continguts teòrics. Aquest cicle s'ofereix en horari de matins, amb modalitat Dual, i es dona a l'alumne l'opció de realitzar una part molt important de la formació (unes 1.000 hores) en empreses associades del sector a través d'una vinculació laboral remunerada.\nLa durada del cicle és de dos cursos acadèmics. La finalitat última és que l'alumnat pugui introduir-se laboralment al sector un cop acabats els estudis, i/o preparar-se per continuar una formació de grau superior relacionada.\nPel que fa als graus superiors de la família, a partir de l'aportació d'una dosi important i addicional de coneixements teoricopràctics, es dota els alumnes d'una major autonomia en comparació amb els tècnics de grau mitjà.\nPer explicar les diferències entre els dos graus, el més adequat és conèixer els dos àmbits de treball naturals a l'empresa de cadascun dels perfils. En el CFGS en Disseny en fabricació mecànica s'ofereix una capacitació professional en l'àrea de l'oficina tècnica i tot allò relacionat amb les tasques pròpies del disseny dels productes mecànics: desenvolupament i viabilitat de la fabricació de productes, disseny de les matrius o utillatges associats i la creació de tota la documentació tècnica que se'n deriva i que serà necessària per a l'execució dels productes.\nEl segon grau superior de la família, el CFGS de Programació de la producció en fabricació mecànica, és el que capacita el professional que, amb tota la documentació generada a l'oficina tècnica, serà l'encarregat de la planificació, l'organització, la programació, l'execució, validació i el control de la fabricació.\nEn tractar-se de dos perfils professionals complementaris, la distribució dels mòduls formatius s'ha fet de tal forma que l'alumne pot cursar els dos cicles formatius en un total de tres cursos acadèmics. Es fa un primer curs comú i posteriorment els dos segons cursos corresponents. També s'han repartit els mòduls en una distribució horària (sempre en horari de tarda) que facilita la incorporació a les classes per a la gent que treballa i té uns horaris restringits.\nTots els cicles formatius duen associades unes 400 hores de pràctiques obligatòries en empreses del sector directament relacionades amb el cicle triat.\nEl departament de fabricació mecànica de l'institut Lacetània està dotat amb diverses instal·lacions industrials específicament equipades: taller de fabricació amb màquina convencional, zones de mecanització amb CNC, aules específiques de CAD-CAM, de verificació, d'automatització i soldadura, i tots els corresponents equips i màquines associats a l'àmbit de la fabricació mecànica com són torns i fresadores convencionals, plegadores, trepants, rectificadores, màquines d'electroerosió per penetració i fil, centres de mecanitzat amb CNC, equips de fabricació additiva, màquines de mesura per coordenades, equips de soldadura, forns per a tractaments tèrmics, etc.\nL'institut Lacetània participa en el programa Erasmus + i ofereix la possibilitat de realitzar les pràctiques en empreses de l'estranger, i així es dona la possibilitat d'ampliar la visió del sector als alumnes amb suficient competència en idiomes.\nEls alumnes que en acabar qualsevol dels cicles de grau superior encara tinguin necessitat o ganes d'ampliar la seva formació, poden fer-ho accedint a diversos graus d'enginyeria relacionada amb el món de la mecànica, tot convalidant un nombre important de crèdits universitaris.\n(*) Cap de seminari de la família de fabricació mecànica.\nEls camioners es reivindiquen com un dels motors que estan fent aguantar l'economia.\nHòsties a la cabina.


15 de Febrer, Dia Internacional del Càncer Infantil\nUn diagnòstic que canvia la vida de tota la família El càncer és la primera causa de mort per malaltia en els nens i nenes dels països desenvolupats. Al voltant de 900 nens i nenes de 0-14 anys són diagnosticats de càncer tots els anys a Espanya i ...\nUna jornada de mobilitzacions per fer visible una realitat que afecta a tothom Cada 4 de febrer, el Dia Mundial contra el Càncer anima a tot el món per mostrar suport, aixecar la veu col·lectiva, prendre accions personals i pressionar governs perquè f...\nLa sisena edició de la gorra a Lleida celebra la seva festa el pròxim 17 de febrer Lleida es prepara per posar-se la gorra, un any més, de manera massiva, tal com acostuma a fer sempre la seva ciutadania, persones molt implicades que no dubten a donar ...\nEncetem l’any amb dos nous projectes d’ampliació d’espais i estalvi energètic Aquest 2019 s’han complert 10 anys d’ençà que vam posar la primera pedra a La Casa dels Xuklis. Avui, després de set anys en funcionament, la ...\nRenovar l’entorn, millorar el servei La delegació de Tarragona ha renovat part del seu mobiliari per tal cobrir les noves necessitats d’espai i emmagatzemament. Millorar l’entorn de treball és una bona manera d’iniciar l’an...\nEls Xuklis viuen una tarda amb l’Eric Abidal\nL’exjugador i actual director esportiu del Barça va visitar per tercer any consecutiu La Casa dels Xuklis, deixant el regal més valuós per a les famílies, un somriure enganxat al rostre dels infants Que a l’Eric li agrada la canalla és un...\nUn “Posa’t la Gorra!” monumental celebra la seva festa més apoteòsica i estratosfèrica!\nGràcies a les prop de cinc mil persones que vau acudir a la cita omplint de gom a gom el Parc de la Ciutadella, de solidaritat, implicació i compromís. El reclam però, era del tot irresistible: tallers i activitats de primer nivell per a petits i gran...\nMolins de rei s’omple de gorres un any més\nMolins de Rei es posa la gorra per dotzena vegada, amb l’empenta i il·lusió de la primera Gràcies a l’esforç i la complicitat de l’Associació de suport als infants de Molins de Rei i l’ Ajuntament Molins de Rei – Barce...\nL’AFANOC rep el premi Aster per la campanya “Posa’t la Gorra!”\nEl premi, de Màrqueting i Valors 2018, va ser ex aequo amb la Fundació Affinity El passat 13 de novembre, ESIC Business & Marketing School , va fer l’acte de Graduació dels seus alumnes de grau i postgrau de la promoció 2017-2018 al Teatre...\nLa delegació celebra el Nadal amb les famílies i el voluntariat amb el suport incondicional del Club Banyetes El Nadal és temps de retrobaments, celebracions i reconeixements, les agendes s’omplen amb cites assenyalades que s’han de complir...


Esmorzar a l’hotel. Aquest dia el dedicarem a visitar Sarlat, una de les ciutats més boniques de França. Passejarem pels carrers del centre històric medieval i tindrem ocasió de visitar el seu famós mercat. Dinar. A la tarda visitarem el Castell Medieval de Beynac, objecte de disputes entre francesos i anglesos durant la guerra dels cent anys. En el seu interior podrem admirar l’ornamentació gòtica que es troba a l’oratori i gaudirem d’unes vistes increïbles. En acabar, ens dirigirem als jardins de Marqueyssac, mirador sobre la vall de Dordonya que ofereix la vista més bonica del Perigord. Es tracten d’uns jardins romàntics i pintorescos, d’interès artístic, amb més de 6 quilòmetres de camins envoltats de més de 150.000 arbres i arbustos, balcons, cursos d'aigua, cabanes de pedra seca i una capella gòtica. A l’hora convinguda, retorn a l’hotel. Sopar i allotjament a l’hotel.


Busseig | Càmping Sènia Cala Gogo (Costa Brava)\nBusseig Cala Gogo\nBusseig amb DIVERSUB\nLes aigües cristallines i la gran quantitat de fauna i flora, fan de "Cala Gogo / Ses Torretes" un lloc únic per a la pràctica del busseig. En la mateixa Cala del càmping, tenim una escola de busseig, per animar-te a descobrir el fons marí de la Costa Brava.\nSota les aigües turqueses de la nostra cala, trobaràs un món diferent: un món ple de vida i d'animals fantàstics.\nBusseig a tots els nivells: Si mai no has practicat aquest apassionant esport no et preocupis ja que a la nostra escola disposem de classes per a tots els nivells. A més fem sortides a altres llocs per fer busseig: Palamós, Canons de Tamariu, Illes Medes, etc ...\nImmersions nocturnes: Durant l'estiu, en caure la nit ens submergim a la platja del càmping per visitar la fauna nocturna de les profunditats. Una experiència única. Amb el busseig nocturn, a més de veure animals que són impossibles de veure durant el dia, gaudiràs de l'estampa de la lluna sobre el mar i sobretot podràs experimentar sensacions totalment diferents a les del dia.\nVisita Diversub per a més informació.


Els 12 MILLORS HOTELS a Morro de São Paulo amb ofertes i HOTELS BARATS\nTroba les millors ofertes a Morro de São Paulo\nELS MILLORS HOTELS A Morro de São Paulo\nDescobreix els 10 llocs increïbles del Morro de Sao Paulo\nEstàs preparat? agafeu la maleta, poseu-vos roba lleugera i veniu al Morro de Sao Paulo , un poble amb belleses pintoresques excepcionals, situat a l'extrem nord-est de l'illa Tinharé , al Brasil .\nQuan tanqueu els ulls, sentireu la brisa marina movent els cabells, mentre el sol brillant cau a la cara i els peus descalços es perden entre la sorra suau, llavors estareu al paradís. Benvingut a Morro de Sao Paulo!\nEs pot triar entre un ventall de platges espectaculars denominades en ordre numèric. Les fortes onades de la Primera Platja són perfectes per practicar esports aquàtics. El moot i la popularitat és la Segona Platja , és la més visitada. La serenitat és característica de la Tercera Platja , ideal per al busseig. La Cuarta i la Quinta Playa són les més remotes i desertes.\nL'adrenalina al màxim és la regla en el seu viatge. Pujar al Mirador de la Tirolea , gaudir d'unes esplèndides panoràmiques i després baixar 320 metres de la tirolina fins a una de les platges, serà emocionant.\nRecorre els monuments emblemàtics de la comarca com el Farol do Morro, la fortalesa de Tapirandú i l'església de Nossa Senhora da Luz, riqueses històriques de la vila.\nEn la teva visita degusta els plats més populars de la comarca. Vas a xocar amb venedors ambulants amb el deliciós carajé , uns deliciosos pastes.\nAquests són els 10 llocs al·lucinants de Morro de São Paulo .\nEsports a la primera platja\nÉs una platja amb onades fortes i altes, és la preferida dels aventurers, ideal per al surf. Les característiques de la First Beach van permetre als aficionats als esports nàutics seleccionar-la per les seves rutines.\nAlgunes de les activitats que es duen a terme són el busseig amb tancs d'oxigen, folre de tirolina, surf , banana boat i wakeboard. Prengui el seu tauler i animar al surf.\nLa segona platja, la més popular\nLa segona platja és la més animada i bulliciosa de totes, l'algarabia forma part d'ella. Escoltaràs música brasilera, xerrades, bars estaran plens de turistes, i a la nit la festa continua.\nEl local disposa de botigues de moda, restaurants, lloguer de paraigües i molt més. Destaca les seves aigües cristal·lines i la seva suau sorra. La seva vista al mar és impressionant. És la platja més popular entre els turistes.\nRelaxa't a la platja Tercera\nSi prefereixes un lloc més tranquil, Tercera Platja és el lloc ideal per a tu. Et delectaràs amb els seus paisatges i gaudiràs de la seva serenitat. És perfecte per bussejar gràcies a un illot proper envoltat d'un extens escull barrera.\nAtreveix-te a explorar-lo en els tours que s'organitzen a la zona. A la platja destaquen els seus esculls rosats, et captivaran.\nLa Quarta Platja, la Més Bella!\nPer a molts, la Quarta Platja és la millor platja de Morros de Sao Paulo. La seva bellesa és incomparable. És la platja menys visitada de tots. Destaca els seus cocoters que el fan encara més bonic.\nSi la visiteu us captivarà amb les seves piscines naturals, formades sobre les marees baixes. Experimenta un llarg passeig mentre escolta només el rugit de les ones, serà fascinant. És una excel·lent elecció.\nTurisme Sol, Sorra i Mar: La Quinta Playa\nTambé es diu Platja de l'Encanto , és la més llunyana i solitària. a Quinte Playa pots arribar-hi amb bicicleta, cotxe o caminant un llarg trajecte.\nDescansareu plenament mentre gaudiu del paisatge ple de manglars, ocells i molt més. Igual que la quarta platja està semi deserta . La bellesa, la soledat i la pau es poden apreciar.\nLa llanterna Morro\nFarol do Morro és un lloc privilegiat per obtenir grans panoràmiques. La seva construcció es va iniciar el 1848 i va concloure el 1855. Aquest monument emblemàtic de la comarca es remunta al segle XIX. Contemplaràs des del cim, el poble i les seves espectaculars platges.\nPrepara't per pujar 120 esglaons i arribar al mirador. Durant la teva visita gaudiràs d'una espectacular posta de sol.\nConeix la història a la fortalesa de Tapirandú\nÉs la construcció més antiga de la comarca. Dates de l'any 1630. Es va fer amb pedres i oli de balena. La fortalesa de Tapirandú va ser un lloc estratègic per protegir la ciutat de les invasions holandeses.\nEn aquell moment, era el sistema defensiu més gran del país. Destaca el seu pòrtic, ple d'història on viatgen els que arriben al moll del Morro de São Paulo.\nEl mirador tirolès a Morro de São Paulo\nT'atreveixes a llançar-te? visita aquest mirador popular de la comarca. A més de grans vistes de les platges, es pot saltar a la tirolina fins a la primera i segona platja de l'illa.\nDes del Mirador de la Tirolea apunta't a aquesta aventura de 320. Genera adrenalina al màxim. En el descens admirar els paisatges més bonics.\nEsglésia de Nossa Senhora da Luz\nLa construcció d'aquest temple oscil·la entre 1628 i 1845. És una església senzilla amb un estil barroc definit. El seu nom és en honor de la patrona de la comarca.\nDestaquen les seves imatges sagrades i làpides dels antics indígenes a terra. L'església de Nossa Senhora da Luz conserva una història de robatori d'objectes valuosos. És un lloc tranquil on apreciaràs la pau i la tranquil·litat.\nGastronomia a Morro de Sao Paulo\nEn aquesta destinació costanera hi ha plats variats que podràs degustar. Els seus sabors exòtics i condiments de la localitat la fan especial. Entre les degustacions més populars es troba la moqueca , un plat tradicional que consisteix en una barreja de marisc i peix amb llet de coco.\nAcarajé , t'encantarà és un pa fet amb massa de fesols i gambes fregides en oli de palma.\nReserva hotels a Morro de São Paulo\n5.0 (280 Ressenyes)\nMitjana preu/nit: 301 BRL\nMitjana preu/nit: 39 BRL\n4.5 (136 Ressenyes)\nMitjana preu/nit: 99 BRL\nMitjana preu/nit: 207 BRL\n4.5 (466 Ressenyes)\nMitjana preu/nit: 290 BRL\n4.5 (149 Ressenyes)\nMitjana preu/nit: 57 BRL\n4.5 (1130 Ressenyes)\nMitjana preu/nit: 155 BRL\nMitjana preu/nit: 46 BRL


El Govern premia l'aposta per la tecnologia d'11 ajuntaments de Catalunya com a eina de millora de qualitat de vida de la ciutadania | IoT Catalan Alliance\ni2cat 26 novembre, 2019\nOnze ajuntaments d’arreu de Catalunya van rebre la setmana passada, en el marc de l’Smart City Expo World Congress, el distintiu Soc Smart, que els acredita com a municipis que fan una aposta estratègica per la innovació tecnològica com a eina per millorar la qualitat de vida dels seus ciutadans. El conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró, va presidir l’acte de lliurament dels distintius als alcaldes i alcaldesses d’Esplugues de Llobregat, Igualada, Lloret de Mar, Manresa, Mollerussa, Sabadell, Salou, Sant Feliu de Llobregat, Tarragona, Terrassa i Viladecans.\nPuigneró va posar aquests municipis, els primers que reben el distintiu, com a exemple del que han de ser els pobles i ciutats de la nació digital referent que impulsa el Govern de Catalunya: “ens calen municipis com vosaltres, ciutats connectades i amb futur on s’hi vulgui viure i s’hi pugui emprendre; més sostenibles, més ben gestionades, amb més oportunitats laborals, més participatives i més democràtiques”, els ha dit. En aquest sentit, Puigneró va afegir: “en aquest objectiu que com a Govern i com a país ens hem marcat, els municipis hi jugueu un paper capital”.\nDurant l’acte de lliurement es va presentar l’informe “L‘impacte de la 5G a les ciutats” elaborat pel Departament de Polítiques Digitals en col·laboració amb l’aliança 5G Barcelona.\n5G, Administració, Esdeveniment, Smart Cities


1.200 manifestants reivindiquen els 70 anys de lluita contra el feixisme i els seus hereus – Kaos en la red\nCentenars de persones van participar dissabte en els actes convocats a Barcelona per l’Esquerra Independentista en motiu del 70 aniversari de l’entrada de les tropes de Franco a la ciutat. La convocatòria la feia la campanya ‘300 anys d’ocupació, 300 anys de resistència’. Els actes van començar a primera hora de la tarda amb exhibicions de cultura popular. Després va ser el torn d’homenatjar i reivindicar la lluita de les persones que des d’aleshores fins l’actualitat s’han enfrontat a l’ocupació, la represssió i l’explotació. Tot seguit, 1.200 persones es van manifestar pel centre de Barcelona. Un concert va cloure la jornada.\nDesprés de l’homentage reivindicatiu, 1.200 persones van manifestar-se pel centre de la ciutat darrere d’una pancarta on es podia llegir: "70 anys després, continuem lluitant contra els seus hereus".La manifestació vaacabar al passeig del Born, on una representant de l’Esquerra independentista féu el parlament de l’acte. Al final d’aquest, 4 persones cremaren retrats de Franco i del seu hereu, el rei espanyol, així com dues banderes espanyoles, una de franquista i una de constitucional.\nMés informació: Campanya 300 anys d’Ocupació, 300 anys de Resistència.&nbsp\n[+] La Caiguda de Barcelona //// L’independentisme commemora el 70è aniversari de l’entrada dels feixistes a Barcelona. //// 70 anys després, la guerra continua //// 1200 manifestants reivindiquen els 70 anys de lluita contra el franquisme i els seus hereus


Fiscalia Anticorrupció sol·licita reobrir la causa del papa per a esclarir el destí de 3 milions d'euros | Valencia Extra\nEl fiscal demana a l’Audiència que s’impute a Eusebio Monzó i que es revoque l’arxiu\nLa Fiscalia Anticorrupció ha sol·licitat a l’Audiència de València reobrir la causa de la visita del papa, que va ser arxivada pel Jutjat d’Instrucció núm. 5. A més, demana que ordene l’obertura de judici oral amb la finalitat d’aclarir el destí, d’almenys, 3 milions d’euros pels deutes que va haver d’assumir la Generalitat després de la visita del pontífex Benedicto XVI el juliol de 2006.\nLevante-EMV ha tingut accés a l’escrit dirigit a la secció quarta de l’Audiència. En aquest, el Fiscal Anticorrupció ha demanat que es revoque l’arxivament de la causa en la qual estan investigats, entre altres, l’expresident de la Generalitat, Francisco Camps, i el bisbe Esteban Escudero. Considera que, després de la investigació realitzada, es desprenen “fets que presenten clars indicis de criminalitat”, per la qual cosa no s’ha d’“impedir o coartar la possibilitat de sotmetre a enjudiciament plenari davant el tribunal competent”.\nA més, Anticorrupció insisteix a tornar a investigar a Eusebio Monzó (qui era secretari autonòmic de Justícia) i que es revoque l’arxivament de la causa pel fet que considera que existeixen en el presumpte delicte de malversació “indicis racionals bastants per a la seua imputació com a cooperador necessari”.\nQuant als diners presumptament desviats, Anticorrupció recorda que la Generalitat va haver d’assumir 884.753,85 euros a condicionar el llit del Túria per a albergar la missa pontifícia, entre altres treballs, a través de Vaersa. A pesar que Vaersa sí que va arribar a facturar a la Fundació V Trobada mundial de les famílies (Fvemf), hi ha obres per valor de 519.011,65 euros de les quals consta que “la Fundació no va pagar ni un euro”. Segons l’escrit, també consten altres 180.000 euros facturats per Teconsa (empresa pantalla de la Gürtel) a la Fvemf “de manera indeguda per a pagar uns suposats treballs de llum i so que evidentment Teconsa no va realitzar”.\nFinalment, el fiscal també creu que hauria d’aclarir-se on van anar a parar els dos milions d’euros assumits per la Generalitat en 2010 per a saldar deutes de la Fundació dels quals no s’aclareix “el que es paga, per què es paga i en virtut de quins criteris d’ordre, prelació i imports es van pagar”.


El Portàtil avui – EL PORTÀTIL\nEl Portàtil avui\nPublished on 29 Octubre, 2016 29 Desembre, 2016 per El Portàtil\nDurant aquests quasi 30 anys, des que es va fundar la companyia, els portàtils hem estat molts i de muntatges hi ha hagut més de 20, de registres ben variats.\nAvui El Portàtil és una Companyia de teatre amateur que forma part de les entitats de l’Associació Cultural i Social Bac de Roda del barri del Poblenou. On hi ha un petit teatre on assagem cada divendres nit.\nLes nostres sessions consten de dues parts, en primer lloc fem training; tècniques teatrals, estiraments, relaxació, exercicis de respiració, tècniques de Ioga, hipopresius i balls, moment que aprofitem per a desconnectar de la setmana i començar l’assaig ple d’energia i relaxats. Després d’un descans comencem l’assaig del nostre actual projecte: TOC-TOC.\nAvui som 7 actors i actrius amb direcció professional, amb il·lusions, amb passió, amb compromís amb ganes de fer teatre, de tenir llargues converses i d’estat plegats fent qualsevol activitat en qualsevol lloc.\nI Com diu el Roger: El portàtil va i ve, però mai no s’atura!!\nEsperem veure-us i fer-vos gaudir a la propera obra que estem preparant!!\nDirecció: Aida Moraga\nActors/actrius: Gabriel Calzado, Laura Forcada, Núria Forcada, Núria Martí, Roger Masdefiol, Encarna Perales i Estefania Sasot.\nCategories Els actors\nSegüent Com treballem?\nArxius Selecciona el mes Mai 2020 Novembre 2019 Octubre 2019 Setembre 2019 Mai 2018 Març 2018 febrer 2018 Mai 2017 Abril 2017 gener 2017 Desembre 2016 Novembre 2016 Octubre 2016\nAquí no paga nadie ConfinAmén Daniel Varsano Els actors Els nostres entrenaments eric satie Fotos d'assajos La música que ens agrada Postura del pez (ioga) Saludo al Sol Sèrie teatral training\nDiari online a càrrec dels alumnes de 4rt d'ESO del Col·legi San Pedro.\nCompanyia de Teatre Amateur


El govern gasta 4.000 euros en elaborar el Pla de Turisme i 21.000 en presentar-lo | Sabadell | Partit dels Socialistes de Catalunya\nEl govern gasta 4.000 euros en elaborar el Pla de Turisme i 21.000 en present...\nEl govern gasta 4.000 euros en elaborar el Pla de Turisme i 21.000 en presentar-lo\nActualizado: 2/7/2018 a las 16:4\nEl Teatre Principal va acollir a mitjans de juny la presentació del Pla Estratègic de Turisme de Sabadell. Els socialistes denuncien que l'acte promocional del govern ha costat 21.679 euros, cinc vegades més del que el quadripartit ha pagat pel projecte.\nImatge de la nova marca Sabadell\nEl pla s’ha desenvolupat des de fa un any de la mà de la Diputació de Barcelona, i es va aprovar en el ple municipal del mes de maig. A mitjans de juny es va fer la posada de llarg del Pla, en un acte públic al que van assistir representants de la societat local al Teatre Principal.\nLa redacció i elaboració d'aquest Pla Estratègic de Turisme de Sabadell ha tingut un cost total de 15.000 euros, dels quals la Diputació de Barcelona ha posat 11.000 i la resta, 4.000, ha anat a càrrec de l'Ajuntament.\nEls socialistes han comprovat amb sorpresa i amb indignació que la presentació d'aquest Pla de Turisme ha costat molt més que l'elaboració del propi document: «No es coherent, ni digne, quintuplicar els 4.000 euros que es va haver de gastar el govern en aquest projecte per fer-ne una presentació ostentosa al Teatre Principal».\n«Càtering, presentació i actuacions, so i llum, producció de l'acte, serveis tècnics i condicionament del Teatre...tot això va costar gairebé 22.000 euros», ha dit el primer secretari del PSC de Sabadell, Pol Gibert.\nSegons Gibert, aquest desfasament entre el que costa un projecte i el que es gasta en promocionar-lo «demostra una vegada més que el govern municipal no té criteri a l'hora de gestionar la despesa i que la seva prioritat és invertir els diners dels ciutadans i ciutadanes en shows propagandístics amb finalitat electoralista. Fum per tapar les seves deficiències».\nEl primer secretari critica que el govern justifiqui que el finançament d'aquest acte s'ha fet amb els ingressos de la taxa turística: «Doncs encara pitjor. El que han de fer és utilitzar aquests diners per implementar accions efectives que fomentin el turisme en Sabadell i generin llocs de treball, i no en presentacions fastuoses».