'Masterchef' fa saltar l'alarma de l'homofòbia televisiva\nFlorentino Fernández es riu dels homosexuals efeminats al programa de Televisió Espanyola\nFlorentino Fernández demanant matrimoni a Pepe Rodríguez en un moment del programa RTVE\nBarcelonaDes de fa algunes setmanes, cada dilluns Masterchef Celebrity encén la indignació a Twitter. El talent show de La 1, que fa competir als fogons famosos d'àmbits diversos, té com a concursants l'humorista Florentino Fernández i l'estilista José Fernández-Pacheco, conegut artísticament com a Josie. En els últims episodis emesos, Fernández s'ha inventat un personatge suposadament inspirant-se en Josie i que apareix sovint al programa batejat com a Flosie. Aquest alter ego de l'humorista és un home efeminat, que busca el contacte sexual amb els cuiners del jurat –primer ho va intentar amb Jordi Cruz i en els últims capítols ha perseguit Pepe Rodríguez– i que exagera el seu desig sexual i la seva ploma mentre la resta de participants se'n riuen. El personatge s'escuda rere l'argument que busca fer bromes, però una part dels espectadors de Masterchef Celebrity, com també el col·lectiu LGTBI+, acusen el programa d'homofòbia i exigeixen a Televisió Espanyola que rectifiqui i demani disculpes.\n"El personatge de Florentino Fernández perpetua la idea que està bé burlar-se d’un home gai amb ploma, i que la feminitat en un home és inferior i és còmica. Aquests acudits cap als homosexuals són propis del tardofranquisme. El 2020 són inconcebibles", explica el periodista Rubén Serrano, autor del llibre No estamos tan bien (Temas de Hoy, 2020). Serrano no només critica el personatge de Fernández, sinó també l'actitud de l'equip del programa i dels altres concursants. "El que més em sorprèn és la seva complicitat rient-se de les bromes i com el guió i el muntatge del programa ho reforcen amb música i sons incorporats a la postproducció. La narrativa que en queda és que tenir ploma és una broma", assenyala.\nLa burla de l'homosexual efeminat ha anat perdent pes a la televisió amb el pas del temps, però el cas de Masterchef Celebrity demostra que encara no ha desaparegut. Per trobar exemples en la ficció cal anar dècades enrere, fins a sèries com Aquí no hay quien viva i Aída. A la primera un dels personatges principals era el Mauri (Luis Merlo), un home gai i efeminat que vivia en un dels pisos de l'edifici protagonista. I a la segona apareixia el Fidel (Eduardo Casanova), un noi amb ploma de qui es feia broma de la seva sensibilitat.\nRidiculització en una tele pública\nMalgrat els avenços, la representació de l'homosexualitat a la televisió encara està a mig camí. El doctor en comunicació de la Universitat Pompeu Fabra Rafael Ventura explica que l'homosexualitat ha passat de ser invisible als mitjans a ser representada de manera imperfecta i ridiculitzada. L'aspiració és que la presència estigui normalitzada, i ja hi ha continguts que ho aconsegueixen, però "Masterchef és un exemple dels passos enrere que es fan en aquesta lluita".\nSegons el seu punt de vista, el tipus de programa propicia la polèmica. "El contingut de ficció i l'informatiu passa molts més filtres, mentre que amb els realities hi ha menys control. El conflicte amb Masterchef ens indica que el discurs homòfob encara forma part de l'imaginari espanyol. Hi ha una bretxa entre el discurs oficial, que no accepta l'homofòbia, i el discurs de carrer, en què encara està integrada", detalla Ventura, i afegeix que el personatge de Fernández també transmet la idea "que l'home gai és perillós perquè ataca l'heterosexual". A banda de Masterchef, els últims anys han aparegut altres casos d'homofòbia televisiva, com quan Operación Triunfo va obligar dos concursants a cantar una cançó de Mecano amb la paraula mariconez i quan un col·laborador de Sálvame va insultar Jorge Javier Vázquez per ser homosexual.\nLa polèmica de Masterchef s'accentua perquè és un programa d'una televisió pública. "No només no es prenen mesures des de la cadena per desaprovar aquest humor homòfob, sinó que des del mateix programa continuen donant-hi joc. El missatge final que emet és que el desig homoeròtic, l'home efeminat i el matrimoni homosexual són motius de paròdia", assenyala Ventura, en referència a moments com quan Fernàndez intenta fer un petó a Pepe Rodríguez o quan li demana per casar-s'hi. Per això, l'Observatori Contra l'Homofòbia lamenta "l'omissió" davant de situacions homòfobes i reclama als professionals que tinguin "indicadors clars i coneixements bàsics" per poder identificar i no reproduir "situacions d'odi". De fet, és un requeriment establert per la llei catalana 11/2014, que obliga els professionals a "tenir la formació i sensibilització adequada" i a "vetllar per tractar amb normalitat la diversitat d'opcions afectives i sexuals".\nLlibertat d'expressió sense odi\nAtacar humorísticament l'estereotip d'home efeminat també delata una confusió entre identitat, orientació sexual i expressió de gènere. "L'expressió de gènere, que pot ser masculina o femenina, és independent de l'orientació sexual. Hi ha homes efeminats i dones masculinitzades que són heterosexuals", exemplifica el president de l'Observatori Contra l'Homofòbia, Eugeni Rodríguez. Riure's del clixé de gai amb ploma "és molt rendible i fàcil", però segons Rodríguez demostra "una falta total de recursos intel·lectuals" a l'hora de fer broma.\n"De seguida surt el relat dient que som els ofesos, i que no es pot fer broma de res. Però és que l'homofòbia no és una broma", diu Serrano. I Rodríguez afegeix: "Estem a favor, sempre, de la llibertat d'expressió, però l'humor no pot ser injuriós ni pot ser sinònim de menyspreu o d'odi". A més, l'impacte d'aquesta mena d'humor, diuen, transcendeix l'homosexualitat perquè també carrega contra la masculinitat dels heterosexuals. "El personatge de Flosie té molt a veure amb els referents espanyols sobre què vol dir ser un home –diu Ventura–. Valida la masculinitat tòxica hegemònica, que evita les emocions i el contacte físic entre homes, i invalida qualsevol altra opció de masculinitat. Tots els homes en som víctimes".


(Article publicat a EL PONT, 30 de maig de 2012)\nLa ciutadania d’Esplugues ha demostrat històricament el seu fort compromís amb totes aquelles mesures domèstiques que contribueixen a millorar el nostre medi ambient. Per exemple, el consum d’aigua a la nostra ciutat està per sota de la mitjana metropolitana, gràcies a l’estalvi que fem a casa. Un altre indicador en el qual destaca la nostra ciutat, en relació als municipis del nostre entorn, és en el grau de separació dels residus domèstics i la inclusió de cada bossa en el contenidor corresponent.\nPerò volem anar més enllà, pel que fa sobretot a la recollida selectiva. Encara és possible reduir el volum de residus que llencem als contenidors de rebuig (els de color gris) i que no es reciclen. Amb això, no només contribuirem a la millora del medi ambient, sinó també a un estalvi econòmic per a la ciutat d’Esplugues, ja que la Generalitat estableix un cànon de penalització per cada tona de residus que no es recicla.\nI aquest estalvi, quan es produeixi, anirà destinat a incrementar les polítiques d’ajudes socials, per frenar els efectes de la crisi sobre les famílies amb menys recursos. Àmbit en el qual la població d’Esplugues també ha mostrat una especial sensibilitat durant els darrers anys.\nPer tant, la campanya per incrementar el reciclatge dels residus domèstics que es posarà en marxa al juny a Es plu gues serà un bon moment per refermar el doble compromís de la nostra ciutadania: amb el medi ambient i amb les po lítiques socials. Amb el gest de separar els residus a casa, contribuirem a fer una ciutat millor, més sostenible i més solidària.\n(Article publicat a El Far, 27 d'abril de 2012)\nL’educació infantil preobligatòria, per a infants de 0 a 3 anys, és una conquesta obtinguda en els darrers 30 anys amb l’esforç de les famílies i dels ajuntaments per afavorir la conciliació laboral i personal de mares i pares. Gràcies al finançament a tres bandes de govern català, ajuntaments i famílies, en aquest període de temps s’han creat xarxes municipals –a Esplugues vam ser dels primers municipis- que han permès l’accés de moltíssimes famílies a una plaça d’escola bressol. Famílies, moltes d’elles, sense ingressos per portar el seu nen o nena a una llar d’infant privada.\nDe cara al proper curs 2012-2013, el Departament d’Ensenyament de la Generalitat ha proposat reduir la seva aportació a les escoles bressol municipals dels 1.600 euros per cada plaça als 1.000 euros. Una reducció que s’hauria d’afegir a la de 200 euros que va haver-hi per al curs actual (en passar de 1.800 a 1.600). És a dir, una rebaixa de gairebé la meitat en només dos anys, que pot suposar un cop molt dur a aquesta conquesta social. De moment, la primera retallada ja va obligar a alguns ajuntaments o bé a assumir-ne la part corresponent, com ha passat a Esplugues gràcies a una gestió eficaç dels recursos dels quals disposem, o bé a apujar les tarifes a les famílies.\nPerò aquesta segona retallada que s’anuncia amenaça amb fer insostenible el model que havíem aconseguit. Un model que garantia l’accés de tothom a una plaça d’escola bressol. Un model propi de països avançats, que ara pot quedar en entredit per culpa de les polítiques conservadores d’austeritat extrema en la despesa pública que estan sacsejant Europa.


El Young Talent es posa líder i el Llefià perd una oportunitat d’or | Diari de Badalona\nEl Young Talent es posa líder i el Llefià perd una oportunitat d’or\nEl conjunt de Badalona Sud recupera la primera plaça gràcies al triomf per la mínima sumat contra el Pla d’en Boet.\n14/03/2017 – El conjunt de Badalona Sud recupera la primera plaça gràcies al triomf per la mínima sumat contra el Pla d’en Boet.\nEl grup IV de la Tercera Catalana torna a estar comandat per un equip de Badalona. Parlem del Young Talent, el bloc del campionat que ha estat líder durant més jornades aquesta temporada. Els grocs aprofitaven el favor fet pel Pere Gol en l’empat sumat contra el CE Districte (3-3) per avançar el filial del Sant Andreu en la classificació.\nEl Young Talent, nou líder amb 52 punts, també faria la seva part de la feina, imposant-se a casa al Pla d’en Boet (1-0). Un gol de Granado superada la mitja hora de partit donaria el triomf als badalonins, malgrat que aquests patirien una expulsió en el tram final. Després de viure un moment complicat encadenant dues derrotes i un empat, el Talent ha tornat amb quatre victòries consecutives.\nManquen deu partits perquè finalitzi la lliga a la Tercera Catalana i els grocs encara han de jugar contra molts dels seus perseguidors. Al Young Talent li manca enfrontar-se al segon, el CE Districte (51), al quart, el Premià de Dalt (48) i al cinquè, la UD Molinos (45).\nOportunitat perduda (2-1)\nMentre el Young Talent experimentava una gran alegria, el passat cap de setmana la Unificació Llefià perdia l’oportunitat d’avançar el líder del grup II de la Segona Catalana.\nEl conjunt de Jordi Souto visitava el camp del Mataró (48) després d’encadenar cinc triomfs seguits, ratxa que no es podria allargar a la capital del Maresme (2-1). En mitja hora, dues combinacions brillants del Mataró propiciarien els gols d’Urbano (8’) i Mario López (31’).\nEn la represa, un parell d’aturades de molt mèrit de Joel evitarien que el Llefià pogués reaccionar a temps. El 2 a 1 marcat per Fede Rodríguez amb un xut sec des de fora de l’àrea no seria suficient per puntuar (86’). La Unificació (44) queda en tercera plaça, a quatre punts del primer i a tres del play-off marcat per la Fundació Grama (47).


Gala de lliurament de premis del I Circuit de Duatlons - Agenda - El Miragall\nGala de lliurament de premis del I Circuit de Duatlons\nGALA DE LLIURAMENT DE PREMIS DEL I CIRCUIT DE DUATLONS RIBERA DEL XÚQUER CAIXA POPULAR\nEls Clubs organitzadors tenen el plaer de convidar a tota la gent de Castelló a la Gala de lliurament de premis del I Circuit de Duatlons Ribera del Xúquer Caixa Popular, que es celebrarà el divendres 11 de Gener a Albalat de la Ribera.\nEn aquesta cita, es lliuraran els guardons a esportistes i clubs guanyadors del circuit a l'any 2018.\nL´acte té previst el seu inici a les 19:30 hores en el Saló d´Actes de La Casa de la Cultura, d´Albalat de la Ribera.\nEl Club Multiesport El Castellet assistirà a l´acte acompanyats per la Regidora d´Esports com a un dels Clubs organitzador. A més, enguany, el II Duatló de Relleus de Castelló 2019 serà Campionat Autonòmic i a banda d'estar dins del Circuit de Duatlons Ribera del Xúquer també serà prova puntuable per a la Lliga de Clubs Caixa Popular 2019, la prova per equips més important del panorama triatleta a la nostra Comunitat.\nDesprés del lliurament es presentarà el Circuit 2019 i finalitzarem l´acte amb una picadeta.\nVos esperem a totes i a tots els castelloners.\nINSCRIPCIONS PER A LA GALA pique ací.


40 anys fent la Travessada del Montseny\nL'edició de diumenge passat va ser una de les més especials per la mataronina colla excursionista "Tres quarts de vuit"\nDijous, 30 Novembre 2017 10:22\nDos moments de la 40a Travessada del Montseny\nDiumenge passat una vuitantena de maresmencs va fer la Travessada del Montseny per quarantè any seguit. Sempre en dates similars, a finals de novembre i sempre fidels a un esperit que fa d'aquesta marxa quelcom especial, diferent a altres caminades. I és que la iniciativa que enguany va bufar literalment les espelmes amb el 4 i el 0 és obra de la colla "Tres quarts de vuit" –que va agafar el nom de l'hora en què sempre es convocaven per anar a caminar– i amb el suport del Centre Atlètic Laietània ha arribat als nostres dies, té gran salut, ha viscut un canvi generacional al capdavant i és una cita més que esperada per tothom qui l'ha completat.\n40 anys sumant adeptes\nFa quaranta anys que, volent imitar unes ressenyes d'un segle enrere, Pere Icardo va tenir la idea d'aquesta travessa juntament amb Lluís Belmonte. Ells dos, amb el suport de gent com Joan Parera, van organitzar aquelles primeres caminades amb 5 o 10 persones que amb el pas dels lustres va anar agafant bona fama i sumant gent interessada fins al punt que ja fa anys que l'organització munta un autocar que s'omple de caminaires atrets pel Montseny i l'ambient de la Travessada.\nDe bon inici, doncs, la prova va ser cosa de la pròpia colla, d'amics i familiars i aquest bon ambient és de ben segur una de les raons per la qual ha arribat als nostres dies. L'enyorat David Belmonte, fill d'en Lluís, va agafar-ne el testimoni juntament amb en Jordi Bonamusa i altres coneguts i familiars dels primers promotors. En Pere Icardo encara hi col·labora i hi participa any rere any.\nEl pastís especial del sopar\nExplica el propi Bonamusa que “la Travessada és una activitat de Muntanya” i no una sortida, ni una marxa, ni una cursa i molt menys una competició: “La Travessada viu i respira de l'essència del muntanyisme; Amistat, companyonia, solidaritat, generositat en el camí, tolerància. I valors com el respecte a la natura, el compromís amb el medi l'amor al Massís del Montseny”.\nÉs per això que tot i el seu recorregut exigent d'uns 40 quilòmetres i fins a 2.000 metres de desnivell, bona part dels al·licients de l'excursió passen per poder gaudir de la natura. Fins i tot els qui hi participen prenen part d'un certamen literari a petita escala i elaboren unes poesies que són llegides al final. La Travessada acaba sempre amb un sopar de germanor que clou una jornada de convivència entre amics, paisatge i natura. Una prova més que especial.


Consells per protegir el teu jardí de les gelades\nActualitzada 22/01/2022 a les 17:24\nLes temperatures extremadament baixes són grans enemics de les plantes\nDurant les últimes setmanes hem pogut veure com les fredes temperatures glaçaven els nostres carrers i cotxes, però també les nostres plantes. Per aquesta raó, aquestes recomanacions t'ajudaran a protegir el teu jardí de les baixes temperatures.\n1. Incloure cultius d’hivern. Sempre podem optar per conrear diferents espècies, com l’espinac, la coliflor o les cols, que aguanten perfectament el fred, de manera que també comptarem amb unes reserves alimentàries en el cas que tanquessin els establiments i no poguéssim desplaçar-nos per anar a comprar.\n2. Integrar al teu jardí un hivernacle. Al final aquests elements no són més que una zona habitable perquè creixin les plantes. Un hivernacle amb el sol i la calor es tempera, però a més, es pot calefactar de diferents maneres, per exemple amb geotèrmia, o amb altres combustibles energètics. El fet de tenir hivernacles al jardí, ens permet comptar amb zones de lleure, que poden tenir una temperatura agradable.\n3. Fer un paisatgisme conscient. És essencial no concebre els jardins o el món del paisatge de forma ràpida i curtterminista, fent intervencions que siguin molt estètiques però després poc sostenibles. En aquest sentit, es recomana l’ús de marcs de plantació adequats, que els arbres no estiguin gaire junts, perquè la copa es pugui desenvolupar de forma convencional i no forçada, de manera que permeti que quan, per exemple, tingui una càrrega de neu la toleri millor. Si aquests arbres es planten molt a prop de les façanes o habitatges, els arbres creixen torts i la massa foliar de la copa no creix equilibrada en ambdós costats, la qual cosa fa que la planta sigui molt més vulnerable davant de nevades. També és aconsellable incloure tècniques de manteniment, com uns adobs equilibrats que no siguin molt nitrogenats, que fan que les plantes creixin molt però amb branques poc consistents. El més recomanable són esmenes orgàniques però amb els elements que formen un complex de nutrients que necessiten les plantes, i sobretot podes molt justes i controlades, partint de la base que de forma natural els arbres fan la seua pròpia muda i poda de brancatge.\n4. La tela anti gelades és una malla tèrmica que protegeix a les plantes de les condicions externes. Durant la tardor i hivern, les temperatures baixen radicalment i algunes varietats com els cítrics o falgueres pateixen molt. Una manera de senzilla de protegir-les és col·locar sabre elles aquesta tela durant la nit. Una vegada surti de nou sol, s’ha de retirar perquè les plantes transpirin perfectament. Si no es disposa d’aquest material, es pot utilitzar al seu lloc una tela lleugera que no s’utilitzi.\n5. La funció de l’embuatat és mantenir la terra protegida per evitar el creixement d’herbes no procedents (males herbes), mantenir la humitat del terra i protegir les arrels del fred. Aquest pot ser de material orgànic com a palla, escorces o fulles, o inorgànic (plàstic, graves...).\n6. Ubicar les plantes en un lloc on no hi hagi corrents.\n2.Augmenta la clamídia i en detecten 32 casos a Lleida\n4.VÍDEOS | Un total de 750 motos omplen el Turó de la Seu Vella de Lleida, la primera e...\n5.Detingudes a Lleida 33 persones per presumptes estafes bancàries amb 'phishing' i ...\n4.Multats 14 conductors per utilitzar el mòbil a la cua d'un accident a l'autovia\n1. Una nova tècnica de ressonància permetrà diagnosticar abans malalties com parkinson, al...\n2. Catalunya detecta 5 casos més de verola del mico i ja en són 9\n3. La Família Reial va rebre 507.700 euros en sous el 2021\n4. Així és el primer poble exclusiu per a malalts d'Alzheimer\n5. Finalitza la reparació de la passarel·la d'accés als instituts de Lleida


Entramiento d'anglès per a Professors a Barcelona || IEN\nCursos reconeguts per la Generalitat de Catalunya.\nEl propòsit d’aquests cursos és proveir els professors d’idees pràctiques i activitats que augmentin les habilitats de comprensió oral dels seus alumnes i que alhora generin conversa a les classes.\nACTIVINSPIRA’T – PISSARRA DIGIRAL\nAprèn a crear els teus propis exercicis interactius de manera fàcil i ràpida amb el programa ActivInspire i els podràs fer servir a qualsevol ordinador i pantalla digital.\nClasses impartides per professors per a professors incloent idees i metodologia per a diferents edats i necessitats.\nCursos per a professors de primària i secundària.\nDimarts i dijous o dilluns i dimecres de 19 h a 20.30 h.\nConsulta aqui les tarifes de Cursos per a professors.\nLes classes poden començar màxim 10 minuts més tard de l’hora indicada per tal de facilitar l’arribada a l’aula, tant del professorat com de l’alumnat.\nLes classes tenen un màxim de 15 alumnes.\nL’Institut Nord-americà es reserva el dret de designar o canviar el professor segons les necessitats del Centre encara que el curs hagi començat.\nLes classes que no reuneixin un mínim de 6 alumnes poden ser cancel·lades. En aquest cas, als alumnes matriculats en un curs cancel·lat per l’Institut Nord-americà, se’ls retornarà l’import abonat.\nL’Institut Nord-americà retindrà una quantitat de l’import del curs per despeses administratives als alumnes que anul·lin la seva matrícula abans del primer dia de classe.\nUna vegada començades les classes no es retornarà l’import de la matrícula ni el del curs, encara que l’alumne es matriculi després del primer dia de classe, o no hagi assistit a cap classe.\nPassades dues setmanes des de la data de matriculació d’un alumne, no es podran fer reclamacions sobre drets i devolucions de matrícules, altes o baixes, encara que l’alumne no hagi assistit a les classes, bé sigui en cursos presencials o cursos multimèdia.\nCALENDARI CURSOS I MATRÍCULA\nConsulta aqui el calendari trimestral de Cursos per a professors i dates de matrícules.


El consentiment informat a l’atenció primària de salut | Comitè d'Ètica Assistencial en Atenció Primària\n← “Iatrogènia: una responsabilitat professional que cal afrontar”\nLa mort, una qüestió de vida. Fent Treball Social →\nEl consentiment informat a l’atenció primària de salut\nPublicat el 12/03/2018 per ceaapics\nAteses les consultes rebudes al Comitè d’Ètica Assistencial d’Atenció Primària de l’ICS (CEAAPICS) sobre la necessitat o no de fer consentiment informat (CI) per escrit en l’atenció primària de salut, recollim una síntesi de les mateixes com a eina d’ajuda als i a les professionals.\nDes del punt de vista ètic, el dret de cadascú a la informació i a donar o no donar el consentiment abans de cada actuació sanitària deriva del respecte a l’autonomia personal en la situació de malaltia. Aquest dret només és possible quan la informació clínica és completa i s’adapta a les necessitats i capacitats de cada pacient, tenint en compte que pot variar d’un a un altre i d’un moment a un altre de la vida. El CI adequadament obtingut afavoreix la seguretat clínica (no maleficència i beneficència) i reafirma l’autonomia de la persona. Els requisits bàsics de tot CI són llibertat , competència i informació suficient. Per tant, s’ha d´entendre com un fruit de la relació clínica sempre basada en dos pilars que són la confiança i el procés d´informació que pot ser més o menys complexa.\nEl CEAAPICS considera necessari fer un seguit d’apreciacions en relació amb el procediment d’obtenció del CI.\nS’incorpora el document a “Documents del CEA”\nAquesta entrada s'ha publicat en Documents d'interès i etiquetada amb CEAAPICS, Comitè Ètica Assistencial d'Atenció primàira de l'ICS, Consentiment informat, procediment obtenció consentiment informat.. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


'Cursa d'autos locos' per al Cap de Setmana de la Joventut de Bétera – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\n'Cursa d'autos locos' per al…\nLa Regidoria municipal de Joventut, encapçalada per Maite Bes, ha organitzat un ‘Cap de Setmana de la Joventut‘. Aquest esdeveniment tindrà lloc del 29 de juny a l’1 de juliol.\nUna de les iniciatives preparades és una ‘cursa d’autos locos‘. Aquesta es portarà a terme el dissabte 30 de juny, de 12.00 a 14.00 hores, des de l’Avinguda Constitució fins al carrer Calvari.\nDesprés de la cursa, es farà entrega de trofeus als 3 millors temps i 1 addicional a l’auto loco més original. L’Aforament és Limitat. Qui desitge participar té de temps per a inscriure’s fins al pròxim 27 de Juny.\nPer a apuntar-se a qualsevol activitat emmarcada dins del programa, s’haurà de passar pel Punt d’Informació Juvenil, ubicat a l’edifici de Casa Nebot (C/Estació, 5), en horari de 09.00 a 14.00 hores de dilluns a divendres i de 17.00 a 19.00 hores dilluns i dimecres. També es podrà telefonar al 96 169 87 14 o enviar un correu electrònic a la direcció d’e-mail: juventud@betera.es\nA continuació, adjuntem tota la programació del Cap de Setmana Jove:


He llegit l’article de rèplica que l’amic Xavier Brotons em dedica el passat dia 28 de setembre, i sense cap ànim de polèmica vull fer-li alguns aclariments. Brotons em retreu que no és cert el que vaig dir que no ha quedat cap rastre de tradició oral respecte l’intent de 4de9 net del Catllar del 1881, i diu que un vendrellenc, en Salvador Sanabra Bruix li va dir a Pere Ferrando que havia conegut el casteller Joan Farré (Jan de la Casa Roja), que havia pujat a segons en un 4de 9 net al Catllar. Potser jo em vaig expressar malament o tu Xavier no ho vas entendre bé, però jo l’únic que deia és que “mai m’havien parlat els seus protagonistes o descendents”. Aquesta font oral és de l’any 1970, o sigui, més o menys des del moment precís que es comença a fer “bullir l’olla” d’aquest castell. A més, que hi hagués pujat no és cap garantia que s’hagués fet.\nQuan fas referència a Lluís Solsona dius: “Com bé recorda Bartolí, en un article publicat el 1987 a la revista Foc Nou…”. T’equivoques Xavier, jo no parlo del 1987, sinó del llibre “Geni casteller” publicat el 2010, i si el Lluís va morir el 2011 com dius, no crec que en tant curt espai de temps canviés d’idea. No confonguem més els lectors.\nCom que de referència escrita només hi ha la crònica de Ramon Roca Vilà, i tothom ha begut d’aquesta única font, no puc entendre com Pere Ferrando pot diferenciar el primer del segon, quan Roca diu que va passar el mateix. La defensa que em fas Xavier, la trobo un xic ingènua. Et reconec una gran sinceritat quan dius: “Per mi el més destacat (i criticable) és que en cap dels dos casos ni Solsona ni Ferrando van justificar el seu canvi de parer”.\nEn quan a la seva relació personal sobre aquest 4de9 net és cert que afirma “que no es pot dir rotundament que la Colla Nova carregués l’agost del 1881 el 4de9 net al Catllar, ni més ni menys”. Recordo que jo ho deia. Brotons i Beumala són més discrets i almenys ho posen en dubte i crec que no es diferència gaire del que ells afirmen. Amb tot, jo el que els hi retreia és que no em responguessin si era interpretable el final de la frase de Ramon Roca on diu: “Probaronlo nuevamente i volvio otra vez al suelo”. Per als presentadors del llibre la meva queixa era únicament això, i no van voler contestar-m’ho.\nDesprés, Xavier, fas una sèrie de reflexions sobre la nota del cronista defensant tota classe d’interpretacions, fins arribar a lligar-ho amb el que va passar amb el 5de9 amb folre de la Colla Vella per la diada de Santa Úrsula del 1883. Aquest castell tu saps que està ben documentat, que l’enxaneta i aixecador gairebé eren baix quan va caure, i no té punt de comparació amb el 4de9 del Catllar.\nTampoc entenc quan dius: “Sigui com vulgui, vull aclarir que l’únic motiu pel qual el dia de la presentació del llibre vaig “esquivar” aquesta pregunta de Bartolí va ser perquè vaig considerar que ens estàvem allargant massa en una qüestió massa concreta de la publicació que estàvem presentant”. Vols dir Xavier que això era el motiu principal? O la realitat és que la pregunta era massa punyent?\nSi bé és veritat que vaig escriure que si les referències que es posen no es transcriuen exactament com es troben escrites no tenen cap valor, en cap moment he volgut dir que no trobés interessant i correcte el treball fet per l’autor i, per tant, la meva més sincera enhorabona per a en Joan Rovira Miró.


Juny de 2017 – anna mi ™\nl’amor (i prou)\nD’aquell petit i estrany.\nCom si, després de tant de temps, encara no saps de què va exactament però et fa sentir bé.\nQue es va fent fosc i s’acaba el dia i, amb ell, tots aquests mesos compartits. De blancs i negres, de dies i nits, d’alts i baixos. D’ombra i llum, com la que donen les espelmes que hem encès al mig i que deixen entreveure la brillantor de tots els ulls. I el silenci ens mig inunda, interromput pels cotxes que circulen pel carrer aliens a la nostra història. I la lluna quasi plena que somriu, còmplice, des del cel.\nI l’esperança, que era nul·la, ara és immensa i creiem plegats en el canvi del món. Del nostre i del que no ho és, perquè la plenitud del moment ens veu capaços de tot.\nM’agrada pensar que l’autenticitat de què parlàvem és aquest no-sé-què que s’escapa immers en les seves paraules, en la força de les seves abraçades, en l’explosió dels seus somriures, en la complicitat de les seves mirades. Segurament, una cosa instantània però ben real pel moment.\nJa no és un i l’altre, i l’altre, i l’altre… ara ja som nosaltres, un nosaltres per sempre. O al menys fins demà, quan s’inundaran les xarxes socials amb declaracions d’amor eternes que el pas del temps les anirà esborrant amb més o menys mesura. Suposo que és la seva manera de donar a conèixer l’entusiasme vital que hem pogut transmetre. La petjada suau i profunda de l’amor per una tasca, per un servei, per les persones que volen rebre’l.\nPerquè, al final, es tracta d’això, d’estimar de forma sincera i, a partir d’aquí, deixar fluir.\nGràcies. Tot el que he donat, ho he rebut amb escreix.\nComentari 11 Juny 2017 12 gener 2019 annne2


Com a casa, res!: de setembre 2014\nFa dos caps de setmana, tot anant cap a la platja escoltant el programa de Tàpies variades a Catradio , parlaven sobre els pastissos de formatge, de les mil i una receptes que els oients anaven trucant per dir-hi la seva... quan de sobte el Pep Nogué, tertulià expert del programa, va i ens ens proposa que, en lloc de fer-lo amb formatge cremós, mascarpone... com fem habitualment, ens atrevíssim i provéssim de fer-lo amb un formatge curat, un Manxego, un Idiazabal o algun altre formatge fumat, només havíem havíem d'adaptar la quantitat del formatge cremós que posem habitualment, posant mitat formatge curat mitat nata (sense muntar, i que el combinéssim amb fruites vermelles perquè lligaven molt bé amb el gust més fort del formatge. De fet, ja combinem el formatge amb fruita, figues, raïm...per tant la combinació ja sabem que és molt bona. Tot el dia vaig estar rumiant la recepta, i esperant arribar a casa per a fer-lo! Tenia tots els ingredients, doncs mans a l'obra! i aquí teniu el resultat, bé, visual perquè no en va quedar gens ni mica per a tastar-lo... Vaig mirar una de les receptes del bloc, la més senzilla i gens complicada, vaig adaptar-la amb el formatge Idiazabal i uns gerds que tenia congelats i aquí teniu el resultat, boníssim!\nAquest cap de setmana no ha tocat platja, però ...mireu quins bolets vam trobar...!!!! fotos al final...\n150 g de formatge Idiazabal o altre formatge curat\nEn un bol posem tots el ingredients, el formatge el ratllem, i amb el pimer triturem bé fins a tenir una barreja fina. Afegim els gerd i amb una espàtula remenem per a integrar-les. A diferència de d'altres fruites o fruits secs, els gerd com que pesen poc, com veureu, queden a la superfície.\nEngreixem el motlle i l'empolsinem amb farina, traiem l'excés.\nAboquem la barreja al motlle i coem a 180º durant 45 minuts. El punxem per a comprovar si ja està cuit.\n*c/s Cullerada sopera\nQUIN GOIG, EH??\nQuan de temps que no menjàvem tiramisú! Ahir per celebrar que feia uns quants anys que ens vam casar, tants com 39...!, vaig preparar aquest que veieu! El tiramisú són d'aquestes postres que agraden molt, són fàcils de fer i no necessita cocció, que amb la xafogor d'aquest dies s'agraeix no haver d'encendre el forn!\nMelindros (dels secs) (bizcochos de soletilla)\nCafè (tres o quatre)\nAmaretto (2-3 cullerades soperes)\n1. Separar els rovells de les clares\n2. Batem els rovells amb el sucre fins a tenir una barreja blanquinosa\n3. Afegim el mascarpone de mica en mica i barregem bé fins a tenir una barreja cremosa i consistent\n4. Muntem les clares a punt de neu. Un polsim de sal ajuda a que muntin millor\n5. Barregem la crema mascarpone amb les clares muntades, de mica en mica, amb espàtula i de dalt a baix, fins que tinguem una crema homogènia\n6. En un recipient fondo barregem el cafè fred amb l'Amaretto, per a poder-hi sucar els melindros (en lloc d'Amaretto es pot fer amb vi dolç Marsala o altre)\nCobrim la base de la safata amb els melindros sucats de cafè, no massa, perquè no volem que es desfacin, cobrim amb la meitat de crema mascarpone, repetim amb una altra capa de melindros i acabem amb la resta de crema.\nDeixem reposar a la nevera tapat amb film.\nA l'hora de servir l'empolsinem amb cacau en pols, ens ajudem d'un colador o tamís perquè quedi ben repartit.\ni visita a\nDesprés d'unes merescudes i esperades vacances tornem amb ganes i amb les piles carregades! Vam acabar els dies de vacances fent una visita a la fàbrica de iogurts La Fageda, amb un grup d'amigues blocaires, la Maria, l'Ana i la Cristina. Vam començar el dia visitant la Fageda, on el Marc Alegre ens va fer d'amfitrió i ens va explicar tot el funcionament i el procés d'elaboració dels productes que fan, iogurts, gelats, melmelades...Després, com veureu en alguna foto, vam fer un tastet tot xerrant una estona amb el Marc, gaudint de l'entorn i acabant així la visita. Després ens en vam anar de pícnic! ja era l'hora de dinar!!! L'Anna ens havia fet una amanida americana i la Maria un llom arrebossat, de postres flam i crema catalana de la Fageda, com no!! Un dinar de luxe amb la millor companyia i un entorn magnífic!!!Des d'aquí, gràcies al Marc Alegre per la seva bona predisposició en tot moment, a l'Enrique, marit de la Maria que ens va fer de xofer, i a l'Anna i la Maria per preparar la teca!!! La Cristina i jo vam col·laborar amb la beguda, les postres i cafès!!! Trobades com aquestes s'han de repetir!! Us deixo unes fotos més a baix perquè us animeu a visitar La Fageda i com no a consumir els seus productes, que són de màxima qualitat i estan bonísssims...\nTot i els dies tants pesats de xafogor, que no saps com i on posar-te, només falta encendre el forn... doncs un d'aquest dies, vaig fer aquesta coca de forner, sense saber quin seria el resultat, primer perquè no l'havia feta mai, segon per la humitat, tenia por que quedés com un xiclet, i l'escalfor de l'ambient que fermenta volant la massa. Però tenia la garantia que la recepta és del xef i mestre Pep Nogué! no podia ser que no fos bona i que no sortís bé! i així va ser. Vam tenir una coca, només vaig fer la meitat d'aquestes quantitats, per tant una coca, bona, boníssima!!! només m'hi va faltar un trosset de xocolata quan la vaig provar, no en tenia! (això passava a finals de juliol...)\nTinc costum quan passo per algun poble de buscar el forn, el de tota la vida, i provar la coca...direu que és una mania, si, però ho faig! Doncs bé, aquesta coca és una d'aquestes que m'agradaria trobar ... però que és difícil, eh? perquè no totes són bones!\nÉs molt fàcil de fer, animeu-vos! teniu garantit un bon esmorzar o berenar (amb un trosset de xocolata...)\n500 g de farina forta (jo la vaig posar normal)\n280 ml d'aigua mineral\nVaig fer la massa amb la Tmx, però podeu fer-ho a mà o amb algun altre robot de cuina. Si ho feu a mà heu d'amassar durant una estona, uns 10 minuts, fins que tingueu una massa llisa i fina.\nPoseu la farina, la sal, el llevat i l'aigua en el got de la Tmx , reserveu-ne una mica d'aigua perquè segons la farina n'admet més o menys. Programeu 10 minuts, got tancat, velocitat espiga, aneu mirant com teniu la massa per anar afegint una mica més de l'aigua reservada, (jo li vaig acabar de posar tota) segons estigui la massa.\nPoseu la massa en un bol (empolsinat amb farina), tapada amb un drap reposant durant una hora ( ara a l'estiu les masses fermenten abans). Dividim la massa en dos, amb aquestes quantitats surten dues coques ben maques, damunt de la taula enfarinada aixafem amb els dits les dues meitats de massa, les enrotllem, cadascuna per separat, eh?, les tapem amb un drap i deixem fins que doblin el volum (uns 30 minuts).\nTot seguit untem amb una mica d'oli la safata de forn ( si és de llauna millor), o bé la folrem amb paper especial de forn, aixafem amb els dits donant forma a la coca, deixem que quedin les marques dels dits, clotets, la superfície no ha de ser totalment llisa. Quan ja li hem donat la forma, reguem amb l'oli, repartim els pinyons i per sobre el sucre, abundant.\nCoem a 250º durant 10-15 minuts, amb el forn preescalfat !\n* Amb aquesta massa, que no porta sucre, podem fer una focaccia de romaní boníssima! només us cal, un cop tenim la forma de coca, a cada clotet dels dits posar unes fulles de romaní, regar-la amb oli i al forn! En sortir del forn regar amb oli i tirar per sobre una mica de sal rosa, boníssima!!\nEtiquetas: COQUES, PA, THERMOMIX


Conferències a La Escocesa | La Escocesa Fábrica abierta de creación analógica en Barcelona\nDimarts 16 Art d'acció, amb l'acció, a càrrec d'en Joan-Marc Batlle amb la col·laboració d'en Gonçal Sobrer.\nLa conferència intentarà fer arribar a la gent què és això de l'art d'acció i es donaran unes pinzellades sobre el recorregut històric de l'art d'acció, des dels orígens fins ara. A més comptarà amb la participació d'en Gonçal Sobrer que explicarà la seva trajectòria artística.\nDimecres 17 Ikebana, a càrrec de Juan Fco. Segura amb la col·laboració de l'Aurora Matarín i l'Imma Moreno.\nConferència sobre la tècnica, història i filosofia de l'ikebana amb demostració en directe.\nDijous 18 Art i indústria i art industrial a càrrec d'en Ricard Casabayó. Imatges a càrrec de Ll. P. Checa i Ricard Casabayó.\nEl paisatge industrial del Poblenou crea espais idonis on l'artista troba el seu hàbitat natural, un entorn molt propi per a la inspiració i germinació d'idees. Hem de ser conscients que aquesta pèrdua d'espais a Barcelona és un fet negatiu que es transforma en una manca de creació a la ciutat. Aquesta conferència vol posar èmfasi en la importància d'aquest fet i de com les indústries s'han transformat i com s'insereixen en el teixit social i urbà.


Jul 3, 2017 | Plens, Videoteca\n3.1 Aprovació, si escau, del conveni amb el departament d’ensenyament de la generalitat de catalunya per a la supressió de les barreres arquitectòniques a les escoles del municipi.d'actuacions dels ens locals susceptibles de cofinançament, període 2014-2020\nL’Escola Sant Bernat Calvó, Torroja i Miret, Mestral i Cal.lípolis, són les més antigues del municipi. Ja han trigat a posar els ascensors, segurament amb l’excusa que tant acostumades en tenen amb el comentari de «no és la nostra competència». Ens alegrem que comenci a canviar el discurs i els fets i que serveixi per tot el què segons vostès «no és la nostra competència» però és una clara necessitat de dignitat per les persones amb disfonia funcional i pels treballadors i treballadores dels centres educatius que puguin optar a una plaça amb diversitat funcional que afecti a la seva mobilitat. Molts municipis han fet conveni amb la Generalitat per posar l’ascensor a les escoles públiques del seu municipi i pensem que a Vila-seca també es podria haver fet molt abans. Tot i així ens alegrem que per fi s’hagi donat el pas i reivindiquem la necessitat d’acabar amb les barreres arquitectòniques amb més celeritat de la que estan demostrant. Pensin que encara tenim algun altre equipament sense ascensor com és la biblioteca municipal i cal posar-hi remei. A més treballarem i insistirem per aconseguir que es posi un ascensor a cada edifici de l’escola Torroja.\n4.1 Aprovació, si escau, de la modificació de la numeració de policia de les plantes baixes situades en el bloc 2, escales d i e, de l'edifici situat entre el carrer de Monterols, de Sant Jordi, de Beatriu de Queralt i avinguda de la verge de Montserrat.\nTràmit tècnic que posa solució a una disfunció.\n5.3.a Moció en defensa dels camins rurals al terme (Decidim)\nConsiderem que la següent moció és positiva. Dona goig anar pels camins rurals de municipis com ara Reus o la Canonja i veure que tots els seus camins estan senyalitzats i que qualsevol caminant pot saber cap a on va el camí que està recorreguent.\n5.3.b Moció en defensa dels camins rurals al terme (millora) (Decidim)\nSi hem dit que la anterior moció era positiva, aquesta moció és imprescindible. Des de la nostra posició, com a representatns de la ciutadania i amb el poder executiu que tenim, no podem permetre uns camins rurals que, per la seva perillositat posin en risc a les persones que l’empren. Així mateix, volem aprofitat la bona disposició d’aquesta moció per conèixer l’estat de les negociacions per recuperar el Camí de Vila-seca a la Canonja ja que, segons ens han comunicat des del municipi veí, la resposta de la Generalitat no ha estat gens satisfactoria i han pres cartes en el assumpte. Que farem des del nostre consistori?\n5.3.c Moció per renovar i millorar les instal·lacions esportives de l’estadi municipal de Vila-seca i el seu entorn (Decidim)\nLa següent proposta coincideix completament amb el nostre ADN i li donarem tot el nostre suport. Considerem essencial aprofundir en els mecanismes de participació democràtica i, en aquest cas, considerem imprescindible fer partícips a les entitats esportives en el desenvolupament d’aquest ambiciós projecte que, a ben segur, posarà remei a la lamentable situació de les instalacions esportives del nostre municipi, especialment pel que fa a les instal·lacions pròpies de l’atletisme i el tennis.\nPer altra banda, volem recalcar que fer partícips a les entitats esportives no es fer trobades unilaterals i a porta tancada amb les diferents entitats. Cal fer-ho de manera oberta i transparent, tal i com substancia aquesta moció.\nSi bé ens encantaria que no fos així, considerem que aquesta moció no prosperarà entre, d’altres coses, perquè tot el que suposa crear una taula on coincideixin membres dels diferents grups municipals amb representants de les entitats del poble ha estat sempre vetat per part de l’equip de govern. Tant de bo ens equivoquem.


Gossos arreplegats: Un nou blog a la familia\nAvui hem convençut en Marc per a fer públics els seus apunts d'agility. Ell té una llibreta on anota com van els entrenament, fa les seves valoracions, dibuixa pistes, i fins i tot valora a la mestressa i en Negrito.\nLa mestressa li ha creat un blog que es diu Agility amb en Donald , on espero que disfruteu molt del punt de vista d'un nen de nou anys, enamorat del seu gos i dels animals en general, i amb esperit competidor però molt crític amb ell mateix. Els textos són revisats per la mestressa, més que res pel tema de faltes ortogràfiques i gramaticals, però el contingut és original d'en Marc.\nHe volgut escriure al seu blog però no he pogut... Diga-li que té un blog molt xulo, i que surten molt guapos a les fotos. I sobretot, que ben aviat portaràn un piló de medalles i copes a casa!!\n16 d’octubre de 2008 a les 22:43\nQuina marassa estàs feta! No només impliques de debó els nens en tot el que fan, sinó que els ajudes a superar els reptes que troben pel camí, però deixant que ells mateixos preguin les seves decisions. M'encanta la idea d'un blog per en Marc i en Donald, és motivador 100%, creatiu, implica responsabilitat per part seva al haver-lo d'anar actualitzant, pots ajudar-lo amb el tema ortogràfic i el seu ego pujarà amb els missatges d'ànim de tothom. Un 10 per a la mare (i per al pare, que segur que també hi ha tingut molt a veure ;)\n17 d’octubre de 2008 a les 13:44


El Festival de Sitges acull el retorn de la saga Halloween i l’argentina 'El Ángel' El Festival de Sitges acull el retorn de la saga Halloween i l’argentina 'El Ángel'\nEl Festival de Sitges acull el retorn de la saga Halloween i l’argentina ‘El Ángel’\nEl Festival de Sitges d’aquest 2018 ha volgut homenatjar la figura de John Carpenter amb un concert especial dissabte 13, però també el slasher de culte Halloween, que aquest 2018 ha fet 40 anys. Al festival es va poder veure la versió en 4K, així com la nova entrega de la saga, La noche de Halloween.\nLa pel·lícula, dirigida per David Gordon Green i sota la supervisió del mateix Carpenter, és un clar i brillant homenatge al clàssic del 78. La cinta ens situa al 2018, 40 anys després dels macabres assassinats de Michael Myers. Empresonat en un centre des de llavors, un dels serial killers més famosos del setè art aconsegueix escapar i està disposat a seguir amb la seva fama d’assassí en sèrie.\nEl que no sap és que Laurie Strode – interpretada per Jamie Lee Curtis – ha esperat 40 anys per a venjar-se. Els fans de l’original gaudiran d’aquesta nova entrega de la saga, que cuida al detall cada una de les morts en pantalla per retre homenatge al terror clàssic dels 70: rematades fora de càmera i jocs d’ombres per evitar caure en la violència més explícita.\nSi a més a més li sumem una banda sonora a càrrec del mestre John Carpenter, tenim una pel·lícula fàcil de gaudir i correcta en quant a metratge. Arribarà als nostres cinemes aquest mes.\nUna altra pel·lícula que s’ha presentat al festival i que ha enamorat al públic és El Ángel, pel·lícula argentina basada en fets reals. Produïda per Pedro Almodóvar i Agustín Almodóvar i ambientada en el Buenos Aires de la dècada dels 70, El Ángel s’ha convertit en la sensació de la temporada a la seva Argentina natal.\nLa cinta ens narra la vida del jove Carlos, que des de ben petit demostra ser un geni per a robar sense ser enxampat. Aviat coneixerà els pares del seu company de classe Ramón – interpretat per Chino Darín – , que li proposaran crear una banda criminal per guanyar uns quants calers. El brillant talent del jove l’acabarà convertint en un dels criminals i assassins més buscats de l’Argentina. El seu aspecte angelical li farà guanyar-se el sobrenom de El Ángel.\nAmb una ambientació cuidada al més mínim detall i unes interpretacions fantàstiques, el film ens endinsa en el dia a dia d’aquest jove delinqüent. La pel·lícula compta amb intèrprets argentins de luxe com Cecilia Roth i Mercedes Morán, així com un guió trepidant i que enganxa a l’espectador des del primer moment.\nS’acaba el Festival de Sitges i ja comencem a pensar en la propera edició. Mad Max, Apocalypse Now i Alien són alguns dels títols que seran homenatjats el 2019. El compte enrere ja ha començat.


Biografia de l'esposa de Robert Clark Seger Juanita Dorricott; La seva vida i foto - Esportistes\n1 Juanita Dorricott va casar la vida amb el seu marit\n2 Quant val el valor net de Juanita Dorricott Husband?\n3 Qui és Juanita Dorricott Husband?\nJuanita Dorricott és famosa com l'esposa d'un cantautor nord-americà, Robert Clark Seger, que va actuar i va gravar com a Bob Seger amb el seu primer èxit i àlbum nacional el 1968.\nJuanita Dorricott va obrir els ulls a la Estats Units d'Amèricaals pares americans. Juanita té una nacionalitat nord-americana mentre pertany a una formació ètnica blanca.\nJuanita Dorricott va casar la vida amb el seu marit\nJuanita Dorricott està casada amb un cantautor popular, guitarrista i pianista,Bob Seger. Es van casar el 10 de juliol de 1993 en un petit entorn privat al The Village Club, a Bloomfield Hills. L’any següent del matrimoni, van donar la benvinguda al seu fill Cole. A més, han estat beneïts amb la fillaSamantha Char nascut l'any 1995.\nSubtítol: Juanita Dorricott i el seu marit Bob Seger\nFins ara, la parella manté una relació forta i duradora entre les parelles des de fa 26 anys. Anteriorment, el seu marit, Robert va lligar el nus al casamentRenee Andrietti el 1968, que va durar un dia menys d'un any.\nTambé va mantenir una relació a llarg termini Jan Dinsdale de 1972 a 1983. L’any 1987 es va casar amb una actriu nord-americana Annette Sinclair i es van divorciar un any després.\nQuant val el valor net de Juanita Dorricott Husband?\nEl seu marit, Robert Clark Seger, és un famós cantant, compositor, guitarrista i pianista, que sempre hauria de fer-ho. Robert té un valor net aproximat 45 milions de dòlars. Les dues parelles posseeixen una luxosa casaNàpols, Florida ihan gaudit d’un valor net de milions de dòlars.\nTítol: el marit de Juanita Dorricott, Robert Clark Seger, posat al seu cotxe\nQui és Juanita Dorricott Husband?\nEl marit de Juanita Dorricott, Robert Clark Seger, és un cantant i compositor nord-americà, així com un músic molt conegut pel seu àlbum Moviments nocturns. Com a artista local d'èxit de Detroit, va actuar i va gravar com Bob Seger i el sistema Last Heard i Bob Seger durant els anys seixanta, i va aconseguir el seu primer èxit i àlbum nacional l'any 1968.\nA més, Robert havia abandonat el sistema dels seus enregistraments i continuà buscant un èxit més ampli amb altres bandes a principis dels anys 70.\nTítol: el marit de Juanita Dorricott, Robert Clark Seger\nL'any 1976, el seu àlbum Night Moves va ser el primer gran èxit que el va convertir en una estrella de rock molt popular i va ser multi-platí i va generar dos èxits Billboard Hot 100 i va assolir el primer lloc del Billboard 200 dels Estats Units, una posició que va ocupar sis setmanes.\nEl 22 de setembre de 2017,va anunciar per al seu nou àlbumEt conec quan També va iniciar una gira en tren de Runaway de 32 ciutats que va començar a l'agost de 2017 fins al 17 de novembre de 2017. Fins ara, ha gravat molts èxits, com L'home de Gamblin de Ramblin, es mou a la nit, gira la pàgina, encara és el mateix. Tenim aquesta nit contra el vent, com una roca, Shakedown, etcètera.\nA més, va co-escriure el primer número d'Eagles Mal de cor aquesta nit i la seva gravació of Old Time Rock and Roll que va ser nomenat un dels 'Songs of the Century' l'any 2001. Amb una carrera de sis dècades, ha venut més de 75 milions de discos a tot el món, convertint-lo en un dels artistes més venuts del món de tots els temps.\nPolíticament, Robert s’ha caracteritzat com a centrista. L’any 2016 va donar suport a la demòcrata Hillary Clinton a les eleccions presidencials. A més, també va abordar temes antiestabliment en cançons primerenques com ara 2 + 2 =? (1968) i U.M.C. (Classe mitjana superior) (1974).\nEn el seu àlbum del 2014 Ride Out, Robert va abordar temes com la violència amb armes i va escriure És el teu món sobre el canvi climàtic. Seger va dir, '\n'Hi ha molts culpables del canvi climàtic i tots els responsables, jo mateix, inclòs. Ningú obté una passada gratuïta. Hem de canviar les nostres maneres i canviar-les ràpidament. '\nL’any 1981, el seu àlbum de 1980 Against the Wind va guanyar dos premis Grammy en el millor paquet de gravació i millor interpretació de rock per un duo o grup amb vocal. L’any 2004 va ser introduït al Saló de la Fama del Rock and Roll. Va ser introduït al Saló de la fama dels cantautors l'any 2012.\nA més, va rebre el nom de Billard’s 2015 Legend of Live Honoree a la 12a Conferència i premis anuals de Billboard Touring Conference, celebrats entre el 18 i el 19 de novembre al Roosevelt Hotel de Nova York.\nFets de Juanita Dorricott\nNom complet Juanita Dorricott\nCònjuge Bob Seger\nNens (Fill) Cole (filla) Samantha Char\ndixie nann griffith patrimoni net


L'ex-amant del rei espanyol reclama una indemnització especial per danys després de ser víctima d'amenaces, difamacions i vigilància encoberta\nL’ex-amant de Juan Carlos I, Corinna Larsen, ha denunciat el rei emèrit espanyol al Tribunal Superior de Justícia d’Anglaterra i Gal·les (amb seu a Londres) per vigilància il·legal al Regne Unit, segons que avança The Financial Times. De fet, la denúncia es va presentar el desembre passat, però no es va fer pública fins ahir que Larssen acusa Juan Carlos d’assetjament continuat des de 2012.\nEn la denúncia, l‘ex-amant també descriu amenaces, difamacions i vigilància il·lícita encoberta per part dels serveis d’intel·ligència espanyols i d’agents vinculats al rei emèrit. Segons el diari britànic, l’equip legal de Juan Carlos I ha negat totes les acusacions, tot i que encara no ha presentat cap al·legació o escrit de defensa al tribunal.\nUn dels elements clau en els processos judicials és la donació de 100 milions de dòlars que Juan Carlos I va rebre de l’Aràbia Saudita en un banc suís. En aquest sentit, la fiscalia del Tribunal Suprem espanyol investiga si els diners van ser una comissió per a l’adjudicació de les obres del TGV a la Meca. El rastreig d’aquests diners va desvelar que després de diverses transferències van acabar en un compte internacional de Larsen.\nEn la denúncia, Larsen ha assegurat que el rei emèrit li va donar els diners per tal de garantir el benestar de la seva família, però després va canviar de parer i li va reclamar els milions per poder-ne disposar a voluntat. Segons l’ex-amant, quan ella s’hi va negar, Juan Carlos I la va acusar falsament de robar els diners i es va dedicar a difamar-la davant de la seva família i els seus companys de negocis.\nAixí mateix, Larsen assegura que això li va suposar importants pèrdues d’ingressos a la seva feina, que defineix com a “consultora estratègica enfocada amb personalitats amb grans ingressos i amb empreses líders arreu del món”. Per això, reclama una indemnització especial per danys. Tot i que la demanda no estipula cap quantitat, el diari britànic explica que podrien ser desenes de milions d’euros.\nD’altra banda, l’ex-amant també demana al tribunal que prohibeixi al rei emèrit i als seus agents de comunicar-se amb ella, vigilar-la, fer declaracions difamatòries sobre ella, assetjar-la o acostar-se a menys de 150 metres de qualsevol de les seves residències.\nEn aquest sentit, explica que l’ex-cap del CNI Félix Sanz Roldán i altres agents de l’entorn de Juan Carlos I l’han sotmès a vigilància física, de manera que li han controlat el cotxe, els seus moviments personals i li han entrat a les seves residències i li han piratejat els telèfons i els ordinadors.\nAixí mateix, detalla que va ser amenaçada pel rei emèrit, que li va dir que “les conseqüències no seran bones, si falles en el que has de fer”, i per Sanz Roldán, que una reunió a Londres el 2012, li va dir que no li podia garantir la seva seguretat física o la dels seus fills.


Setembre 2014 | Verdulea\nDimarts, 08/26/2014 - 06:55 — verdulea\nPrevisió Cistelles Setembre 2014\n3-4/9/14 10/9/14 17-18/9/14 24-25/9/14\n1 kg Tomàquet 1/2 Tomàquet + 1/2 cogombre o enciam 1 kg Patata\n1 Kg Carbassó 1 Kg Carbassó 1/2 Carbassó + carbassa carbassa + 1/2 carbasso\n1/2 Kg Mongeta tendra pastanaga 1 kg Patata 1 col\n1 kg ceba seca 1 Fonoll\n1 Manat Pastanaga remolatxa\n1/2 Kg Cogombre + 1/2 Kg Albergínia o\n1/2 Kg Pebrot 1/2 Kg Albergínia +\n1/2 Kg Pebrot 1 Kg albergínia\n1/2 Kg Cogombre +\n1/2 Kg Pebrot\nCom ja haureu notat, aquest estiu ha sigut una mica atípic i hem acabat nosaltres i les plantes una mica desorientats. Sempre es pot mirar la part positiva i la veritat és que no hem passat ni gota de calor i no hem tingut que patir per l'aigua.\nA banda dels condicionaments climàtics, nosaltres hem seguit amb la nostra fulla de ruta: plantar, desherbar, plantar, desherbar, collir, fer conserva de tomàquet.... i no ens ho acabem, no s'acaba mai.....\nAl juliol, vam collir la patata i la collita no ha estat malament. Bona quantitat i bon calibre, però..... el però de les patates d'aquest any és que té moltes picades del cuc del filferro. La majoria són superficials i només donen una mica de feina al pel.lar però altres són més profundes i no ho podem saber sense obrir-les. Per compensar les possibles pèrdues a la cuina, us posarem més quantitat a les cistelles.\nJa tenim enllestides totes le plantades de tardor i hivern. A Can Prat no ens podem dormir perquè per experiència sabem que el que no plantem abans de la primera setmana de setembre ja no te temps suficient per crèixer abans de l'arribada del fred. Per això, a diferència d'altres zones on poden distribuïr més la feina, nosaltres la tenim concentrada entre els mesos de juny i agost. Encare que es fa difícil i sovint ens desesperem perquè no donem a l'abast, ens ho intentem agafar amb filosofia . A més, hem tingut l'ajuda de l'Elouan...\nHem tingut molta ajuda\nIntentem passar-ho el millor possible Desherbar ens està matant l'esquena....\nL'hort està ben ple, ja no queda gaire espai. Pastangues i porros en quantitat perquè no faltin que l'hivern es fa molt llarg. Els porros fins ara era un cultiu que no donava problemes però des de fa 2 anys, ens fa parar bojos una oruga que té la fantàsica idea de menjarse'ls per dintre des de ben petits. Aquest any no ens ha agafat de sorpresa i hem actuat a temps.\nDe pastanaga hem fet moltes parcel.les per les nostres cistelles i per vendre als companys de la Xarxeta. De moment apostem per aquest cultiu perquè malgrat dona molta feina de desherbar a mà, a Can Prat es dona bé, te bona sortida i ocupa poc espai. Creuem els dist perquè el nostre amic cuc del filferro, sí, el mateix que pica a les patates, no afecti molt a les pastanagues.\nQue no faltin ni pastangues ni porros\nDe remolatxa, api-rave , xirivia , col i rave, nap negre i rave hem plantat també en quantitat. Ja sabem que no són les vostres verdures preferides però totes aquestes arrels tenen la fantàstica propietat d'aguantar el fred i les podem anar collint a mesura que passa l'hivern. Creiem que és positiu incorpar a la dieta més varietat encare que sigui un cop al mes!!\nI tampoc volem que faltin remolatxes i api-raves ni per suposat bledes\nDe bledes, encare que hem plantat moltes, no podem plantar tantes com farem servir perquà a diferència de les arrels el fred les fa malbé. Les haurem de plantar a l'hivernacle.\nTambé tenim totes les cols, col.liflors, bròquils i brocolis que creixeran en els propers mesos i començarem a collir a partir de l'octubre.\nEls cultius d'estiu com el carbassó i el cogombre estan una mica tocats per un fong, el mildiu, molt habitual en temps humit i fresquet com el que hem tingut.\nEl tomàquet de pera ha aguantat estoicament pluja rere pluja i fins i tot el fred i encare que els fongs no han tingut pietat, ens han proveït de tomàquet suficient per fer les nostres conserves i encare ens donaran per les cistelles de setembre. I els de l'hivernacle en els que no teníem gaire confiança, la veritat és que protegits de la intemperie d'aquest estiu, estan molt bé i encare donen flor que donaran més tomàquets. I fins i tot hem fet una nova plantada a l'hivernacle, però una mica tard, així que no tenim gaire esperança, però qui sap.....Amb aquest temps boig, potser tenim una tardor estiu!!


Càpsula 58. Mediació digital - Nova Tàrrega\nDiumenge, 3 de febrer de 2019 a les 08:58h\nCàpsula 58. Mediació digital | Ludovic Toinel on Unsplash\n"Els pares de l'era digital ja no podem excusar-nos dient que no ens interessa la tecnologia ni Internet. És la realitat en què viuen els nostres fills i tenim el deure de conèixer aquest entorn per poder aconsellar-los, guiar-los i advertir-los dels perills que s'amaguen darrere de les xarxes socials. Igual que cap pare permet al seu fill sortir nu al carrer, ningú hauria de permetre que els seus fills facin servir els seus mòbils sense cap mena de control."\nEncapçalo la càpsula d'avui amb aquestes paraules pronunciades originàriament per Hervé Lambert, Global Consumer Operations Manager de Panda Security, que fa poc m'han arribat a través de les xarxes socials.\nEm recorden les matinals compartides amb mares (i algun pare) d'adolescents i joves urgellencs, dins del Programa d'habilitats i competències parentals del Consell Comarcal i de la necessitat de generar espais per compartir i aprendre a moure'ns per l'univers de les TIC i així poder mitjançar, intervenir positivament, en la vida digital dels nostres fills.\nSi estàs en aquesta situació i necessites referències que orientin el teu fer, et proposo ampliar la llista que ja vaig començar dins de la Càpsula 36 publicada a la Nova Tàrrega número 3.708.\nComenço amb la Guia d'Internet per a les famílies publicada pel Consell Audiovisual de Catalunya i el programa eduCAC, que conjuntament amb el Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya, promou un consum crític i responsable dels continguts d'internet entre infants i adolescents.\nEl portal Edu365.cat també dedica una categoria de recursos web per treballar l'ús segur d'internet a edu365.cat/internetsegura.\nEn l'àmbit local, hi ha l'Ajuntament de Granollers, que a través del lloc web SobrePantalles! convida a reflexionar sobre el bon ús de les Noves Tecnologies i minimitzar-ne els riscos i el de Sant Cugat del Vallès, que ha editat la guia 50 Consells sobre Educació Digital.\nInternet Segura For Kids és un centre de seguretat en xarxa creat de l'Institut Nacional de Ciberseguretat d'Espanya que dóna suport a les famílies i les educadores, tot assessorant-los enfront les situacions de risc a internet.\nPadres 2.0 que s'autodefineix com l'organització no governamental de les TIC, centra la seua activitat en la defensa dels drets digitals dels infants i ofereix recursos formatius per empoderar en l'ús segur, saludable i responsable de les TIC dels menors d'edat i dels seus pares.\nLa Universidad de Padres és un projecte educatiu gestionat per la fundació Edelvives. Entre l'àmplia oferta de cursos en línia de pagament, destaca el seminari Nuevas tecnologías, un nuevo enfoque de habilidades TIC, que busca el desenvolupament de la competència digital dels pares, i així aquests podran ajudar a guiar millor els seus fills.\nCada cop és més habitual que les aplicacions i les xarxes socials hi dediquin un espai específic que agrupa les eines que procuren ajudar pares, mares i educadores. Per facilitar-te la tasca, a continuació llisto les més populars. Si en trobes a faltar alguna, fes-m'ho saber i l'afegeixo.\nAcabo. Si aquesta qüestió et preocupa o tens d'altres dubtes TIC, t'animo a fer-me arribar les teues impressions i inquietuds, comentant aquesta càpsula. Recorda que també les trobaràs totes recollides a capsulesdetic.wordpress.com. Bona quinzena!


Entorn Hotel Augusta Vallès\nInici > Entorn Hotel Augusta Vallès\nL’Hotel Augusta, ubicat al municipi de Vilanova del Vallès, es troba alçat sobre la depressió prelitoral catalana. Aquest territori fou el pas de la Via Augusta, una via romana que, al llarg de la costa mediterrània, unia la península d’Hispània amb la resta del món romà.\nUbicat al peu de la vessant nord de la serralada litoral, l’Hotel, gaudeix d’unes vistes magnífiques de la plana agrícola vallesana, regada pel riu Congost, així com dels boscos frondosos que s’enfilen per les muntanyes de la serralada prelitoral, des de Montserrat al Montseny. Un paisatge típicament mediterrani on hi conviuen infraestructures, nuclis urbans i un territori ple de vida, d’història i de gran riquesa natural i cultural.\nMés informació www.entorn.hotelaugustavalles.com\nL’Hotel Augusta i el seu entorn més proper ens permeten gaudir de rutes per tots els gustos i sentits, a peu o en bicicleta i durant totes les estacions de l’any.\nSenders per muntanya o arran de mar, a les platges del Maresme o a les serres vallesanes; passejades modernistes a municipis com Granollers, Cardedeu, La Garriga i l’Ametlla; o visites enoturístiques per les vinyes de la DO Alella. En definitiva, natura, cultura i gastronomia ben a prop.\nA peu, amb bicicleta, en cotxe… Són molts els itineraris que et permeten descobrir els indrets més màgics de les comarques de Barcelona! Amb tracks, descripcions i una selecció de llocs d’interès, tu només preocupa’t de portar la càmera.\nL’excursionisme té una llarga tradició a Montserrat i ha estat, des de sempre, una manera molt particular de descobrir la muntanya de Montserrat. Aquestes són les rutes a peu que transcorren pel Parc Natural de la Muntanya de Montserrat.\nVisitar Granollers significa perdre’s pels seus racons i descobrir la seva història. Et proposem els següents itineraris que pots fer per lliure i a peu per la ciutat. A més, tens la possibilitat de fer aquestes rutes en una visita privada o en visites guiades per a grups.\nInaugurat l’any 1991, s’ha posicionat com un dels millors circuits permanents de velocitat, acollint, any rere any, els Grans Premis de F1 i de Moto GP. La seva ubicació privilegiada a Montmeló, a pocs quilòmetres de Barcelona i la qualitat dels seus serveis i instal·lacions, li permeten oferir multitud d’esdeveniments i opcions de gran atractiu turístic.\nDestinació de compres de luxe, és un dels onze Villages de The Bicester Village Shopping Collection d’Europa i de Xina. Un espai a l’aire lliure que recrea una vila catalana, on pots trobar-hi més de 140 boutiques de marques líders, amb descomptes de fins al 60% durant tot l’any.


El nostre servei de manteniment informàtic Canals i suport tècnic informàtic correspon a serveis constants preventius i resolutius en les instal·lacions del client, amb l'objectiu de prevenir i incentivar actuacions correctives. A Gestinet Canals, també realitzem la monitoratge dels servidors i usuaris a cada client per a poder oferir més i millor control, donant una resposta més ràpida i efectiva en cada actuació i situació.\nGestinet Canals només utilitzem plantilla professional pròpia qualificada\nÉs important destacar, sobretot en el sector outsourcing de serveis de manteniment informàtic Canals, que tots els tècnics informàtics de Gestinet són professionals experimentats en plantilla, fixes ubicats a la província de Canals, pel que no utilitzem la modalitat de subcontractació i/o utilització de perfils freelance, ja que aquestes modalitats van en decrement del servei i satisfacció del client.\nIgual que oferim un servei de manteniment informàtic Canals periòdic, preventiu, expert i exigent, també disposem d’altres serveis vitals per a qualsevol empresa avui dia, com el servei de disseny web Canals, utilitzant sempre les tècniques i metodologia de disseny web més innovadores i eficients.\nEl temps màxim de resposta sobre incidències de manteniment informàtic Canals és de 3 a 4 hores. Actualment donem resposta immediata.\nTots els nostres tècnics de manteniment informàtic Canals disposen com a mínim de Grau Superior Informàtic en Sistemes Informàtics.\nVinculem per a cada client un mínim de 2 tècnics directes per a ser el més resolutius i precissos possible en el manteniment informàtic Canals.\nDonem els telèfons mòbils dels tècnics vinculats en el manteniment informàtic Canals per a que el client pugui contactar directament amb ells i ser més resolutius i efectius.\nDisposem de tècnics fixes i estables per a donar un servei de manteniment informàtic Canals estable i ràpid sense sorpreses ni esperes.\nEls nostres clients de manteniment informàtic Canals disposen d’una potent Extranet per a la gestió completa del seu servei.


El bàndol moro conquistarà la Torre en la primera trabucà de Moros i Cristians | Valencia Extra\nEl bàndol moro conquistarà la Torre en la primera trabucà de Moros i Cristians\nEl soroll i la pólvora recordaran hui a la ciutat de Torrent les antigues batalles entre els moros i els cristians lliurades pel domini de l’emblemàtica Torre. A partir de les 19:00 hores tindrà lloc la primera jornada de les tradicionals trabucades, un acte festiu que ompli la ciutat d’ambient fester i obri pas a la gran festivitat de Moros i Cristians de Torrent.\nEste any, com a novetat, en el començament de l’acte els torrentins i torrentines podran gaudir d’una representació teatral que donarà inici a la trabucà. El bàndol cristià serà dirigit pel seu capità, José María Martínez, de la filà dels Templaris, i al capdavant del bàndol moro hi haurà José Serer, capità moro de la filà Califats Sarraïns, que seran els encarregats de dirigir la batalla pel domini de la Torre.\nTindrà lloc el Parlament Primer als peus de la Torre on el bàndol moro conquistarà la ciutat en esta primera jornada.\nContinuant el compromís de l’Ajuntament de Torrent per fer arribar la nostra cultura i festa arreu del món i a tots els qui vulguen gaudir de les trabucades des de qualsevol lloc, este acte festiu es podrà veure en directe mitjançant el canal de Youtube ‘Ajuntament de Torrent’.


Sánchez rebutja que una Catalunya independent hauria patit menys morts\nActualitzat 20/5/2020 13:40:24 +00:00 CET\nBorràs diu que els metges i infermers catalans han estat el "blanc" de la compra de material defectuós\nEl president del Govern central, Pedro Sánchez, ha rebutjat la idea que una Catalunya independent hauria salvat més vides durant la crisi, i ha recordat que és la segona comunitat que menys diners inverteix en sanitat pública i que se situa en el 14è lloc del rànquing de serveis sanitaris.\nAixí s'ha expressat Sánchez en el ple del Congrés aquest dimecres en la rèplica a la diputada de JxCat Laura Borràs, després d'afirmar amb un to de befa que creia que aquest grup anava de debò quan deia que volien negociar la pròrroga de l'estat d'alarma.\nTot seguit ha deixat clar que no li sembla bé que s'utilitzin arguments de projectes polítics per defensar que en una Catalunya independent s'haurien salvat més vides "si no estiguessin sota el paraigua d'aquest dolent i ineficient Estat espanyol".\nI per desmuntar l'afirmació, ha recordat que el partit de Borràs ha governat molts anys a Catalunya, que és la 14a comunitat en l'informe sobre serveis sanitaris de les autonomies 2019 elaborat "no pas pel Govern d'Espanya sinó per la Federació d'Associacions per a la Defensa de la Sanitat Pública".\nAixí, segons les dades del web del Ministeri de Sanitat, Catalunya té més llits privats --19.699-- que públics --14.916-- i és la comunnitat que menys inverteix a remunerar el personal sanitari, un 35 per cent, segons l'Estadística de despesa sanitària pública del 2018, edició 2020.\nAquesta estadística, segons Sánchez, també recull que Catalunya és la segona comunitat amb menys despesa sanitària pública en relació amb el PIB, un 4,7 per cent, i ha etzibat a Borràs que "l'opció de treballar units ha estat la millor solució per al conjunt de la societat espanyola i la catalana".\nAmb tot, ha recordat la proposta de cogovernança del seu govern i que en els plans de desescalada s'han incorporat el 83 per cent de les mesures que han proposat les comunitats: "L'exercici d'integració que ha fet l'executiu és notable".\nQUALIFICA LA SEVA PRÒPIA GESTIÓ\nTot i que ha admès que per una bona part dels grups de la cambra la gestió del seu govern no és d'excel·lent, si més no és de "notable". "Un notable crec que ens el mereixem", ha reblat abans de deixar clar que la coordinació s'intensificarà a mesura que les comunitats recuperin la normalitat.\nPer això, ha dit, no caldrà la restricció de la mobilitat ni tampoc restringir la llibertat de reunió. Però ha demanat ser francs i admetre la realitat de la situació; és a dir, que el virus no respon a fronteres administratives, territorials, ni de gènere, ni ideològiques.\nEn aquest context, ha demanat a la diputada de JxCat que no perdi el temps a construir falsos abusos o greuges i comparacions que "només poden perjudicar" l'acció comuna.\nLA SANITAT CATALANA, BLANC DE LES COMPRES DEFECTUOSES\nLaura Borràs ha respost a les acusacions de Pedro Sánchez i li ha demanat que no esmenti el nom del sistema sanitari català en va perquè els infermers i metges han treballat en una situació precària i han estat "el blanc de les compres defectuoses" de material.\nAixí, s'ha queixat de l'infrafinançament que pateix el sistema, en clara referència a l''espoli fiscal' que denuncia la Generalitat, i malgrat tot ha apuntat que el de Sanitat és el pressupost més alt que té el Govern català.\nTambé ha retret a Pedro Sánchez que les forces i cossos de seguretat de l'Estat hagin posat gairebé un milió de multes, les mateixes, ha dit, que els desplaçaments a ambulatoris que s'han evitat a Catalunya amb els plans de telemedicina que han aplicat.


Els avisos de ciutadans per la presència de rates fa sis anys que creixen a Manresa - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEls avisos de ciutadans per la presència de rates fa sis anys que creixen a Manresa\nHan passat de 106 el 2010 a 216 el 2016 i l'Ajuntament ha activat un pla de xoc per posar-hi aturador\nfrancesc galindo manresa 16.05.2017 | 10:09\nUna vista de Manresa des del parc de Puigterrà. Mireia Arso\nEls avisos per la presència de rates a Manresa fa sis anys seguits que augmenten. Del 2011 al 2016, l'Ajuntament ha comptabilitzat cada any més alertes de ciutadans motivades per la presència de rosegadors.\nUna sola rata a la via pública pot generar diversos avisos de ciutadans que ho posen en coneixement de l'administració, així que no existeix una relació directa entre l'augment d'alertes i la proliferació de rosegadors, però sí que és un dels indicadors que es tenen en compte a l'hora d'incidir més en el control de la població de rates a la ciutat.\nSegons mostren les dades del gràfic adjunt, el nombre d'avisos s'ha més que doblat a Manresa entre els anys 2010 i 2016. Aquest fet, sumat que invariablement cada any hi ha més alertes per presència de rates que en l'any anterior, va motivar l'aplicació d'un pla de xoc per part de l'Ajuntament per aturar i capgirar aquesta tendència.\nDurant el primer trimestre de l'any es van rebre 28 avisos per rates. Durant el mateix període de l'any passat se'n van rebre 45, el que indica, segons l'Ajuntament, una baixada significativa.\nEl pla de xoc va iniciar-se durant la setmana del 12 al 18 de desembre del 2016. Primer es va fer una inspecció als carrers conflictius i, posteriorment, es van instal·lar 25 punts de control.\nLa segona fase es va executar durant la setmana del 2 al 8 de gener del 2017 i va consistir a revisar tots els punts, valorar l'activitat que s'havia produït i repetir l'aplicació en cas de necessitat. En 11 dels punts de control, el consum havia estat molt alt, motiu pel qual es va repetir l'actuació. A la resta, per contra, no s'hi va detectar activitat.\nLa tercera i última fase es va portar a terme la setmana del 23 al 29 de gener, i es va tornar a fer una revisió dels punts de control. En aquest cas, els resultats van ser molt positius, ja que tan sols en tres dels punts hi havia hagut consum i havia estat entre mitjà i alt. La resta es va mantenir sense activitat.\nNormalment, s'introdueixen els plaguicides en embornals o als mateixos caus, a força profunditat. Quan aquests tractaments químics s'han de fer en edificis o llocs similars s'usen paranys que impedeixen la manipulació accidental del producte.\nLa majoria de mesures preventives les poden aplicar els mateixos ciutadans: cal llençar la brossa dins del contenidor, s'ha d'evitar deixar residus fora dels llocs assignats i cal fer un manteniment periòdic d'edificis i solars. D'altra banda, l'Ajuntament també ha de prendre mesures de prevenció: ha de vetllar per aspectes com el disseny dels embornals, el manteniment dels solars, edificis o jardins i gestionar correctament la recollida d'escombraries.\nLa ciutat ja va viure l'any 2008 un augment de la presència de rates a causa de la sequera.


Publicat per Centre d'Informació i Documentació el 21/10/2010 - 17:58\nBernard Stiegler ens ha parlat de participació activa de la ciutadania en la creació i la difusió de la cultura des de la perspectiva dels ciutadans com a protagonistes. Per Stiegler la relació entre la cultura participativa i els fenòmens d’aficionats 'amateurs', que avarquen una amplia gamma de propostes d’activitats artístiques, des de les més emergents a les més tradicionals. L’autor considera que en els darrers deu anys l’esgotament del model cultural consumista ha donat pas a un model econòmic basat en la contribució (dels recursos oberts), on les noves tecnologies han jugat i jugaran un paper estratègic alhora de dotar d’instruments el desenvolupament cultural i social. Aquesta és la tasca que des del Institut de Recherche et d’Innovation- IRI desenvolupen al Centre George Pompidou.\nPublicat per Centre d'Informació i Documentació el 20/10/2010 - 18:52\nPublicat per Centre d'Informació i Documentació el 20/10/2010 - 18:09\nCom deu ser el dia a dia dels habitants de la terra?\nPublicat per Centre d'Informació i Documentació el 20/10/2010 - 17:46\nMón interconnectat, vides creuades, sincronies de milions de vides a cada instant del dia a la Terra. Imatge poètica projectada per moltes i molts com un joc de la imaginació. Si Jim Jarmusch al 1991 ens regalava la perla 'Night on earth', ficció sobre 3 taxistes de diferents ciutats de la Terra en el seu torn de nit, ara s'està cuinant la pel·lícula 'Life in a day' a partir de la contribució de la comunitat d'usuaris de Youtube. Experiment cinematogràfic on es convidava a qui volgués a enregistrar la seva quotidianitat el dia 24 de juliol de 2010. Retalls de vida capturats a través de càmeres domèstiques de tot el món. 80.000 vídeos de 197 països diferents pujats al canal del projecte, que representen més de 5000 hores de vídeo. Joe Walker, editor de la película, juntament amb el seu equip d'investigació estan seleccionades de 100 a 200 hores de metratge, material d'on els directors de la pel·lícula Ridley Scott i Kevin MacDonald muntaran el document final, que serà presentat al Festival de Sundance i a Youtube el gener de 2011. El material dels contribuïdors que sigui finalment incorporat al document final constaran com a codirectors. Un experiment cinematogràfic global i històric que posa de relleu, en aquest cas, la força transformadora dels contribuïdors al món del cinema.\nWeb del projecte http://www.youtube.com/lifeinaday\nPublicat per Centre d'Informació i Documentació el 20/10/2010 - 16:38\nHenry Jenkins en la seva última presentació, al juny de 2010, al TED sobre participació a la xarxa. Fa un exposició sobre la participació en els mitjans de comunicació en un entorn cada cop més digital. És autor de diversos llibres, dels quals teniu referenciats a la bibliografia Convergence Culture: La cultura de la convergencia de los medios de comunicación i Fans, blogueros y videojuegos\nPublicat per Centre d'Informació i Documentació el 20/10/2010 - 12:52\nLa creativitat dels amateurs no té límits. La seva energia sobrepassa els límits i fa avançar la societat. Els pro-ams són font d'innovació per als projectes culturals. Us proposem que conegueu el projecte 'El Cosmonauta' realitzat per Riot Cinema Collective, joves de la ciutat de Madrid que es proposen compartir totes les vessants de la producció i distribució de cinema.\nOn resta avui la democràcia?\nPublicat per Centre d'Informació i Documentació el 19/10/2010 - 19:29\nEntrevista amb l'artista polifacètic Peter Weibel, qui va treballar de manera intensiva sobre els mitjans de comunicació als anys 70 del segle passat, on considera que a Internet està la força transformadora i renovadora de l'art i la democràcia. Més elements de reflexió arran de la ponència inaugural de Michel Wieviorka.\nPublicat per Centre d'Informació i Documentació el 19/10/2010 - 18:51


Mor Josep Seguer, exjugador paretà del FC Barcelona de les 'Cinc Copes', als 90 anys\nPublicat el Dijous, 02 Gener 2014 10:40\nDes del 2000 el camp de futbol municipal de Parets porta el seu nom i el desembre del 2010 va rebre 'la medalla de la vila'.\nAquesta nit ha mort l'exjugador paretà del FC Barcelona, Josep Seguer Sans, als 90 anys. Els funerals tindran lloc aquest divendres a partir de les 12 hores a l'Hospitalet de l'Infant, localitat on havia residit fins ara. Nascut a Parets el 6 de maig de 1923, Josep Seguer Sans va dedicar una gran part de la seva vida al FC Barcelona des que l’any 1940 va ingressar a l’equip amateur del Barça procedent del Club de Futbol Parets.\nDecidit a no deixar de jugar al futbol, Seguer va fitxar pel Betis, on a la temporada 1958/59 en va ser l’entrenador. Després va jugar i entrenar al Manresa i a partir de la campanya1961/62 va entrenar durant tres anys l’equip amateur del FC Barcelona. A més, des de novembre del 1961 va ser segon entrenador del primer equip a les ordres de Ladislau Kubala. Aquest càrrec el va mantenir a les temporades 1962/63 i 1963/64 amb les successives direccions tècniques de Kubala, Josep Gonzalvo i Cèsar, a banda que continuava entrenant l’equip amateur.\nEl 1964 va marxar a entrenar el Lleida. Després va entrenar el Terrassa abans de tornar al Barça el 1969 per tal d’entrenar el seu filial, el Condal. Però després de la jornada cinquena de la Lliga 1969-70 va haver de substituir el tècnic del primer equip, Salvador Artigas. Seguer va fer d’entrenador pont fins l’arribada de Vic Buckingham, al segon partit de la segona volta, al gener del 1970. Llavors va passar a ser l’ajudant del tècnic anglès.\nEl 1970 va ser el primer entrenador del Barça Atlètic, l'equip filial blaugrana resultant de la fusió del Condal i l’Atlètic Catalunya. S’hi va estar dues temporades, la 1970/71 i 1971/72. Entre 1972 i 1983, l’infatigable Seguer va entrenar el Badalona, el Manresa, el Júpiter, el Tortosa, el Terrassa, el Vila-real, el Figueres, el Gavà i el Reus. Va ser a l’equip tarragoní on va dir prou, ja amb 60 anys.\nReconeixements a la seva vila natal\nL'any 2000 l'Ajuntament de Parets, a proposta de la Penya Blau Grana de la població i del CF Parets, va decidir posar el nom de Josep Seguer al camp municipal de futbol que s'acabava de remodelar. El periodista paretà Toni López va editar el juny del mateix any un llibre sobre la seva trajectòria titulat 'Josep Seguer, un comodí del Barça'.\nPosteriorment el desembre de 2010 va rebre una de les distincions de la medalla de la vila juntament amb Joaquim Rodríguez i la família Feliu, de la indústria Linera. Per últim, el 6 d’abril del 2013 el FC Barcelona i l’Agrupació Barça Jugadors van tributar un emotiu i merescudíssim homenatge conjunt a Josep Seguer i Antoni Ramallets a la Sala París del Camp Nou.\nFont informació: web oficial FC Barcelona


Greenpeace i GOB acusen Matas de «prostituir» el terme ecològic\nPosen l'exministre de Medi Ambient com un exemple d'ineficàcia\nGreenpeace i GOB no s'han torbat gaire a respondre les ironies de Matas sobre la seva funció de «consciència moral» de la societat. Ambdues organitzacions acusaren el president del Govern de «prostituir» el terme ecològic «de fet i de paraula». El director exectuiu de Greenpeace-Espanya, Juan López de Uralde, posà l'exministre de Medi Ambient com un «model d'ineficàcia». Per argumentar-ho, «només cal recordar l'episodi d'extracció d'arena a Banyalbufar, que ben aviat arribarà als tribunals de justícia europeus».\nLópez Uralde assenyalà l'entrada en vigor del protocol de Kyoto com una victòria de l'organització. A més, «Cabrera, es Trenc o sa Dragonera es troben protegits gràcies a l'eficàcia dels nostres gests, símbols i estètiques». Quant a les contínues ironies de Matas contra els ecologistes, el responsable de Greenpeace explicà que «aquesta actitud prepotent, que barreja a parts iguals paternalisme i menyspreu cap a la societat civil, la pagà cara amb la nefasta gestió de la catàstrofe del Prestige».\nPel seu costat, el president del GOB, Macià Blàzquez, titllà d'inconscient el cap de l'Executiu autonòmic «per abocar-nos a tots cap a una catàstrofe natural i turística. La contínua desprotecció d'espais naturals, la potenciació del creixement urbanístic i la construcció de grans infraestructures en són un exemple». Blàquez assenyalà les «contradiccions» dels conservadors: «creen una direcció general de Canvi Climàtic i alhora incrementen les línies d'incineració, les autopistes i el sòl urbanitzable».


Consideracions al voltant XYZ | xyz primera convocatòria\nConsideracions al voltant XYZ\n7 de Setembre de 2012 · by mariaponscalvet\t· Bookmark the permalink.\t·\nDes de l’organització d’XYZ us volem fer aclariments sobre algunes qüestions d’aquesta convocatòria.\nXYZ és una iniciativa organitzada des del Centre d’Art de les Terres de l’Ebre, Lo Pati, i forma part del pressupost del Centre per a dur a terme activitats artístiques i culturals de creació i difusió contemporànies, essent costejat a parts iguals per la Generalitat de Catalunya, la Diputació de Tarragona i l’Ajuntament d’Amposta. La dotació econòmica del premi pertany a aquest pressupost.\nXYZ és una iniciativa artística i cultural que té com a objectiu apropar l’art contemporani a la ciutadania a través d’intervencions artístiques de gran format en espais públics, urbans i naturals, de les Terres de l’Ebre.\nAmb aquest objectiu, ha convidat a creadors, artistes i dissenyadors de l’Estat Espanyol a presentar els seus projectes d’intervenció al pont penjant d’Amposta i a participar d’aquest concurs.\nVan presentar-se a la convocatòria setze projectes dels quals se’n van seleccionar nou.\nEls nou projectes seleccionats van exposar-se del 6 al 19 d’agost a les cartelleres publicitàries (mupis) d’Amposta.https://xyzconvocatoria2012.wordpress.com/projectes/\nCoincidint amb les Festes Majors, es van ubicar 5 urnes electorals de color fúcsia per a que, per mitjà de votació popular, la ciutadania triés el projecte a realitzar.\nVal a dir que la participació ciutadana va ser notable. Es van comptabilitzar un total de 1009 vots. El divendres 24 d’agost es va fer públic el resultat de les votacions. https://xyzconvocatoria2012.wordpress.com/projecte-guanyador/\nXYZ també ha fet partícips d’aquesta iniciativa a diferents col·lectius del nostre teixit social: Els pacients de la Fundació Pere Mata Terres de l’Ebre, els avis de la Residència i del Centre de Dia de Malalties Neurodegeneratives i els xiquets de les Estades d’Estiu han participat activament oferint les seves reflexions i projectes. Els seus treballs es van poder veure a l’exposició Altres visions XYZ que va tenir lloc al Centre d’Art de les Terres de l’Ebre del 9 al 25 d’agost. https://xyzconvocatoria2012.wordpress.com/col%C2%B7laboradors/\nHan donat suport a aquesta iniciativa els membres del jurat seleccionador dels projectes: l’artista de reconegut prestigi internacional Carles Santos, l’escriptor Josep Igual i l’arquitecte Oscar José.\nHi ha col·laborat l’Escola d’Art i Disseny ESARDI, el Museu de les Terres de l’Ebre, L’efímera, estudi-taller de disseny d’espais efímers, Pixpress i el restaurant El Petit Cafè.\nAmb XYZ s’ha volgut arribar a tota la població fent participar activament tant en opinió com en participació activa al voltant de la creativitat i l’experimentació oferint la icona del pont com a partida de desenvolupament i confrontació d’història, memòria, comunitat, sostenibilitat, relació, comunicació i opinió, en definitiva de diàleg.\nPel que fa al premi XYZ cal remarcar que els 5000€ inclouen totes les despeses que l’actuació al pont, pugui generar. És un premi per a realitzar la peça, difondre-la i gaudir-la, no és un premi pecuniari per als artistes. És un premi per a Amposta i les Terres de l’Ebre\nLa repercussió mediàtica del premi està essent excel·lent i ha situat a Amposta i les Terres de l’Ebre en elmapa cultural del moment amb una iniciativa d’ART PÚBLIC.\nCreiem que en aquests moments les iniciatives artístiques i culturals també són necessàries, sense oblidar el fet de posar en valor el patrimoni d’unes comarques que volen potenciar cada cop més una marca turística de referència. L’art i la projecció internacional d’un projecte així és una inversió de futur.\nAntònia Ripoll, i Maria Pons. De la Direcció XYZ.\n← El projecte The Waterfall guanya el concurs d’art públic XYZ\nJa et pots matricular al curs Ocupacions XYZ →


La comissió d'estudiants del CIC avala el dret a vaga — Consell de l'Estudiantat de les Universitats Catalanes. CEUCAT — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya BarcelonaTech.\nSou a: Inici » Notícies » La comissió d'estudiants del CIC avala el dret a vaga\nLa Comissió d'Estudiants del CIC, òrgan format pels consells d'estudiants i representants dels sindicats estudiantils, va aprovar la setmana passada l'esborrany de carta de drets i deures aprovada pel CEUCAT.\nA proposta del Secretari General del CIC, Claudi Alsina, la comissió tècnica UNIDISCAT estudiarà la carta per tal de vetllar pels drets de les persones discapacitades. A més, s'analitzarà si cal incloure la carta una refrència l'esport universitari, ja que aquesta disciplina està essent impulsada per una comissió creada a proposta de la comissió d'estudiants i encapçalada pels secretaris generals de l'Esport i del CIC.\nAixí la carta, que inclou per primer cop el dret a vaga dels estudiants universitaris, fa un pas més en la seva tramitació. El proper dia 6 de novembre serà presentada de forma oficial davant els vicerectors d'estudiants de les 12 universitats catalanes per tal d'iniciar una negociació que porti a un text de consens.


Renovar la nostra pregària 1 | Catalunya Religió\nRenovar la nostra pregària 1\nPer Jesús Renau. Dg, 22/02/2015\nquesta quaresma, preparació de Pasqua, enviarem cada setmana unes reflexions per RENOVAR LA NOSTRA PREGÀRIA. L’odre serà aquest:\n1. Renovar la pregària. Jesús Mestre de pregària.\n2. Renovar la pregària Eucaristia. La més important\n3. Renovar la lectura meditada de la Paraula de Déu\n4. Renovar la meditació i la pregària sobre la vida.\n5. Contemplació i pregària unitiva.\n6. Altres formes de pregar i discerniment sobre la pregària.\nCada unitat consta d’una reflexió introductòria, alguns textos, reflexions i un qüestionari per la revisió personal o de grup.\nCom que el material és més extens que el normal, l’enviem en un fitxer que el podeu obrir quan us sembli.\nSi algú desitja enviar-nos comentaris o respostes al qüestionari mirarem de respondre segons les nostres possibilitats.\nBona quaresma, bona pasqua i que no ens manqui la joia interior.\nRENOVAR LA NOSTRA PREGÀRIA. 1.\nENCETEM UN RECÉS DE QUARESMA. PRIMERA PART.\nRENOVAR LA PREGÀRIA\nMoltes vegades ens hem dit que ens cal renovar la pregària. Aquesta expressió, aquest sentiment, és absolutament normal. La nostra vida personal, la vida comunitària, tota la societat contínuament canvia. Sempre estem en procés. Tot s’està movent, va deixant un passat i en un present instantani s’obre vers un futur carregat també d'interrogants i possibilitats. La pregària personal i la comunitària no escapen a aquesta situació.\nLa nostra pregària està relacionada amb la nostra vocació cristiana de laics en el món. L’experiència de persones, de vida laboral i professional, de ciutadans/es, de famílies, de realitats a vegades en els límits del dolor o de la joia, l’experiència de les víctimes de les injustícies, dels inicis esperançats, etc. formen part del nostre teixit interior. En el nostre cor i a la nostra memòria tot un món hi ressona. En la pregària, tanta realitat es converteix en una crida per prendre consciència de les situacions, encomanar-les al Senyor, restar-hi en silenci o cercar la llum de la Paraula per interpretar-les i discernir quina ha de ser la nostra resposta.\nCadascú de nosaltres té una història de la seva pregària que molts cops va començar en el si de la família, en els anys de la infantesa i, passant per molts canvis i gràcies a l’Esperit, arriba fins ara en aquests moments que reflexionem sobre la seva renovació.\nPrendre consciència del procés de la nostra vida de pregària és una base important per a l’acció de gràcies i l’agraïment al Senyor. Som conscients de la seva presència no sols en nosaltres, sinó que l’hem palpat i el palpem arreu! Apropar-nos a aquest camí passat i present ens obre a la possibilitat de seguir amb major vigoria la vocació personal i comunitària en Església. Avui en dia es detecta una set d’espiritualitat. Hi ha molt indicis que mostren la necessitat de poder acompanyar les conversions i les recerques de la gent que experimenta una buidor existencial, i pensa que nosaltres tenim quelcom a comunicar, tant per la nostra missió cristiana com per la nostra experiència personal. Ens cal, doncs, renovar la nostra pregària amb confiança, amb lucidesa, amb fe i en l’Esperit Sant.\n1.- Unitat de pregària i vida\nLa pregària que agrada a Déu és aquella que passa de la trobada personal amb Ell a una vida consagrada al servei dels altres. L’oració expressa obertura, confiança i sentit de la necessitat de Déu. El que se sent autosuficient no prega, sinó que es complau en ell mateix. L’oració autèntica demana transparència, coherència i autenticitat.\n(Cardenal Jordi Bergoglio, actual Papa Francesc)\n2.- Relació d’amistat i d’amor amb Déu\n“Pregar és tractar a soles amb qui sabem que ens estima.”\n3.- Contemplació i major eficàcia apostòlica\nUna persona contemplativa generalment és més activa i efectiva que una persona no contemplativa, perquè porta entre mans les seves activitats i responsabilitats amb més serenitat i facilitat. Es cansa menys.\n3.- Pregària, alegria i agraïment\nL’oració és fruit de l’alegria i l’agraïment. L’oració allunya la tristesa i el desànim.\nPER PREGAR I MEDITAR\nJESUCRIST, MESTRE DE PREGÀRIA\nJesús va ser i és el Mestre. Mestre de vida, Mestre d’acció, Mestre de pregària. No va impartir cap classe, ni va ocupar cap càtedra, però el seu ensenyament arriba a fons. El seu magisteri era i és per a la vida, en la vida i des de la vida.\nDe bon matí, quan encara era fosc, es va llevar, sortí, se n’anà en un lloc solitari i s’hi va quedar pregant. (Marc 1,35)\nFa poc que ha iniciat la seva missió apostòlica. És recent la gran experiència del Jordà i l’estada al desert. Sent la necessitat de comunicar-se i unir-se íntimament amb el Pare. El dia es presenta molt atapeït, el preveu fatigós. Surt de la tenda, a poc a poc, sense fer soroll. Tots dormen. És negra nit. Marxa silenciosament a un lloc solitari. Es postra i obre el seu cor a Aquell que tant l’estima.\n1.- La pregària matinal de Jesús ha inspirat la pregària del matí. Quan ens alcem normalment ja hi ha arreu moltes comunitats i persones que fa estona que preguen, com Ell, sigui en grup o en solitari.\n2.- Per a molts de nosaltres és una bona hora, aquesta de la matinada. Hi ha un notable silenci, la nit va marxant lentament i els petits sorolls domèstics o dels carrers inicien el seu augment, que al cap de poques hores pot arribar a ser frenètic. Una bona hora, el començament del dia, unitat de vida humana.\n3.- Pregar de matinada. Saludar el teu Senyor. Oferir-li el dia: intencions, accions, treballs, viatges, cansaments, alegries, penes... Tot ara està per viure, tot és una possibilitat, una previsió, molts cops ben coneguda per monòtona. Fet l’oferiment, llegir pausadament l’Evangeli del dia, pregar, donar gràcies, restar amb Ell en silenci per una estona, adorar-lo i cantar la seva lloança.\nJesús va pujar tot sol a la muntanya a pregar. Al vespre encara era allà tot sol. (Mateu 14, 23)\nJesús havia multiplicat els pans. La gent estava admirada i veia en Ell el cabdill, el Messies, que els podia alliberar de la tirania imperial. Molts pensaven i després deien que Jesús era realment el seu nou rei. Es parlava ja obertament de fer-lo rei. Els deixebles estaven entusiasmats; era la seva hora. Jesús, veient que tot plegat anava per un camí completament diferent del que Ell havia previst, envia els seus deixebles a les barques, i acomiada les multituds de forma suau i convincent. Quan ja tothom ha marxat, i tot resta en silenci, Ell puja a la muntanya i es posa a pregar al Pare una molt llarga estona.\nPER A LA REFLEXIÓ PERSONAL, O EN GRUP\n1.- En aquests moments de la meva vida, quina és la meva pregària? Quines dificultats hi trobo? Què és el que espero i desitjo sobre la pregària personal? Com ens podem ajudar els uns als altres?\n2.- Quina és la història de la meva pregària? Inicis, diverses etapes, vinculació amb la nostra vida concreta.\n3.- Què ens ha ajudat a la nostra vida de pregària i què ens l’ha dificultat?\npregària, pautes, guia, quaresma, renovació, revisió, grup, acompanyament, Jesús, Déu, oració, Espiritualitat


Terroristes anarquistes assassinen els germans Badia i Capell\n28 d’abril de 1936\nLa premsa va revelar una sinistra connexió entre anarquistes i falangistes per liquidar “el separatismo catalán”\nBarcelona. Dijous, 28 d'abril de 2022. 00:00\nTal dia com avui de l’any 1936, fa 86 anys, a dos quarts de quatre de la tarda, un escamot terrorista del sindicat anarquista CNT-FAI assassinava Miquel i Josep Badia Capell, disparant-los diversos trets per l’esquena en el moment en què les víctimes sortien de casa seva, al carrer Muntaner, 52, de Barcelona. Miquel Badia i Capell (Torregrossa, Pla d’Urgell, 1906) havia estat un destacat dirigent del partit independentista Estat Català, fundat el 1922 per Francesc Macià. També havia estat comissari general d’Ordre Públic de la Generalitat entre desembre de 1933 i setembre de 1934, amb els governs dels presidents Macià i Companys.\nDesprés d’aquell brutal atemptat, la premsa de l’època va apuntar que aquell assassinat obeïa a una venjança; a causa de la intensa persecució policial que Miquel Badia i Capell, mentre havia estat el màxim responsable de la seguretat ciutadana a Catalunya, havia desplegat contra el terrorisme anarquista. Tot i que els anarquistes no van reivindicar l’autoria d’aquell atemptat, els testimonis del crim van identificar Justo Bueno Pérez, reconegut pistoler de la CNT-FAI i conductor del vehicle amb el qual es van escapolir els autors materials de l’assassinat. També, dies més tard, la policia va localitzar el vehicle en un magatzem propietat d’un anarquista.\nL’esclat de la Guerra Civil espanyola i el poder que van assolir els anarquistes de la CNT-FAI en aquell context de desgovern (juliol, 1936) va impedir investigar a fons aquell crim. No obstant això, la premsa de l’època va assenyalar l’existència d’uns vasos comunicants entre la CNT-FAI i la Falange Española, que havien tramat liquidar físicament els dirigents de l’independentisme català. El periodista Josep Maria Planas, que investigava aquestes sòrdides connexions, va aparèixer assassinat a la serra de Collserola (25 d’agost de 1936). Aquestes informacions vinculaven, especialment, el grup de Bueno i un grup de falangistes arribats de Madrid.\nQuan, finalment, Bueno va ser detingut i interrogat (juny de 1941) per la policia del règim franquista, va declarar que havia assassinat els germans Badia i Capell per aturar “el separatismo catalán”.