rba salut i gestió: de novembre 2016\nEl compromís dels professionals del sector sanitari de Catalunya (i II)\nVegem algunes de les informacions que es deriven del projecte OPINA\nUn 67% dels professionals se sent motivat, un 68% expressa que estan disposats a continuar a l'empresa on treballen, però només un 38% expressa estar interessat en una promoció\nUn 72% dels professionals valora molt positivament la seva tasca professional així com l'ambient de treball. D'aquest conjunts de temes valorats positivament l'Estabilitat laboral i l'horari estan a la cua\nPerò un 53% valora negativament la seva retribució i un 40% desconfia de la direcció. Per contra, de la gestió i l'organització només es queixa un 29% i un 45% la troben correcte\nJordi Garriga, soci director general d'e-motiva\nDe les quatre actituds que es poden adoptar per part dels professionals (Compromís entusiasta, Compromíes crític, Escepticisme, Situació molt negativa), un 33% dels enquestats es situen en l'espai del compromís crític. Són aquelles persones que estan disposades a donar de si tot el que depèn d'elles, però que aporten a més un esperit crític per aconseguir millores a l'empresa. Cal notar que un 56% del professionals enquestats manifesta un alt nivell de compromís amb l'organització, mentre que només un 19% estaria ubicat en una situació del tot negativa vers l'organització. Els escèptics representen el 25% dels professionals enquestats.\nMetges i infermeres tenen valoracions molt similars pel que fa al seu nivell de compromís amb l'organització, i un 23% dels comandaments enquestats es situen a la banda negativa respecte a la seva identificació amb l'empresa. Aquesta última dada sens dubte ha de fer reflexionar...\nFinalment a l'hora d'avaluar l'impacte de la crisi entre els professionals l'enquesta demostra que el nombre de professionals "entusiastes" s'ha reduït en un 6%. Els que tenien un compromís crític s'han mantingut en el mateix nivell, els "escèptics" s'han reduit un 2% mentre que els professionals "cremats" que tenen una actitud molt negativa vers l'organització per la que treballen s'han incrementat en un 8%.\nL'estudi OPINA ofereix moltes més dades. Les persones interessades poden dirigir-se a l'adreça de correu: comunicacio@consorci.org per obtenir més informació\nPublicat per Ricard Bosch a 17:37 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEl compromís dels professionals del sector sanitari de Catalunya (I)\nEl Consorci de Salut i Social de Catalunya (CSC) dona a conèixer els primers resultats del projecte OPINA\nEl treball ha comptat amb la participació de gairebé 30.000 professionals sanitaris de tot Catalunya\nManel Farré president del CSC\nAquesta setmana s’han presentat, al recinte Modernista de Sant Pau, els resultats del projecte OPINA encarregat pel Consorci de Salut i Social de Catalunya en el que es recull la visió de 30.000 professionals als que es va fer arribar una enquesta amb l’objectiu que aquests expressessin la seva opinió al voltant de diferents qüestions relacionades amb el seu nivell de compromís i com veuen la situació laboral en els seus respectius entorns de treball.\nL’acte va ser conduït pel periodista Xavier Graset i la inauguració va anar a càrrec de Manel Farré, president del CSC, que en el seu parlament va ressaltar que amb una crisi tan dura com la que hem patit, el manteniment de la qualitat assistencial s’ha fonamentat en l’entrega dels professionals que sempre han posat les necessitats dels pacients per davant de qualsevol altre consideració. Per això ara cal tenir present als professionals i atendre les seves necessitats, i per això en certa mesura va néixer el projecte OPINA, que es va iniciar a l’any 2010 i que per tant s’ha desenvolupat en un període en el que la conselleria de Salut ha estat ocupada per tres consellers diferents: Marina Geli, Boi Ruiz, i el conseller actual Antoni Comin.\nTenint en compte el gran nombre d’enquestes que s’han enviat (40.000), i que han participat més de 20 institucions en el projecte, és pot afirmar que les conclusions són del tot vàlides i per tant es pot tenir una idea prou real de l’estat d’ànim general dels professionals del sector sanitari català. De l’anàlisi de tot plegat, Manel Farré diu que “tenim davant un risc de ruptura greu, i per fer-hi front cal afrontar dos reptes importants:\nMillorar el finançament, aportant més recursos al sistema i\nReforçar la voluntat per aconseguir el consens polític que sempre havíem tingut, allunyat del debat ideològic i apriorístic.\nCal doncs posar en valor la tasca dels nostres professionals. Tenim un sistema sanitari públic que és referent en societats fins i tot més avançades que la nostra i això s’ha de preservar”.\nVal a dir que els treballs del projecte OPINA s’han dut a terme en dues fases. Una primera que s’inicia a l’any 2010, i que com a conseqüència de la crisi econòmica s’interromp en els moments més punyents de la mateixa, i una segona fase en la que al 2014 es reprenen els treballs. Aquest fet aporta a l’estudi un valor afegit no previst al inici i és el poder constatar de quina manera la crisi ha incidit en l’estat d’ànim dels professionals. També s’ha de remarcar que en la mostra no hi cap hospital de l’ICS, fet que segurament hauria pogut canviar alguna de les conclusions que s’explicaran més endavant\nTaula de conversa al voltant del compromís\nL’encarregat de desgranar els resultats del projecte OPINA va ser el Sr. Jordi Garriga soci director general de l’empresa e-motiva que és qui ha desenvolupat els treballs de l’estudi. Més endavant explicaré alguns d’aquests resultats que en qualsevol cas són resultats que ens han de fer reflexionar, i més si es té en compte que més enllà dels valors mitjans, en algunes qüestions concretes les diferències entre centres són molt importants.\nDesprés de donar a conèixer els resultats, hi va haver una taula rodona que va tractar el concepte del “compromís”. Des del meu punt de vista una de les aportacions més interessants d’aquesta taula, que va comptar amb l’acceptació de tots els seus membres, va ser “per millorar la situació que es deriva dels resultats de les enquestes cal un marc legal, polític i social que t’ho permeti fer”. En la meva opinió cal ressaltar la participació en aquesta taula de la Sra. Eva Salvà, directora general de l’Agrupació Escolar Catalana, així com les intervencions del Sr. Garcia Navarro, director general del CSC.\nL’acte va acabar amb la intervenció de Rafael Lledó, director general de la Fundació Hospital Asil de Granollers, i secretari general de la patronal CAPSS del CSC, que es va referir als resultats de l’enquesta OPINA com a una eina que permeti determinar actuacions de millora, i es va comprometre a que el Consorci continuï treballant en millorar la gestió de les persones en l’àmbit sanitari i social. Finalment, Neus Rams directora general d’Ordenació Professional i Regulació Sanitària va cloure l’acte.\nRafael Lledó, secretari general de la patronal\nAnticipant el contingut de la propera entrada al blog, i a títol merament enunciatiu, veiem algunes de les conclusions i comentaris que es deriven de l’enquesta:\n“Els professionals no estan tan malament com alguns diuen, ni tan bé com d’altres voldrien”\n“L’aspecte pitjor considerat pels professionals: la seva retribució”\n“Després de la crisi, la pressió assistencial ha pujat d’una manera molt significativa”\n“La gent treballem per diners; amb diners podem comprar el temps de les persones, però la seva voluntat, el seu compromís, només el tindrem si ens el mereixem”\n“Tot el que podem deduir de l’enquesta per intentar millorar situacions indesitjables, no funcionarà si no es dediquen esforços reals a refer la confiança entre els uns i els altres”\nPublicat per Ricard Bosch a 17:51 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nLa Fundació privada Hospital Asil de Granollers, una sorpresa per al visitant\nl'Hospital de Granollers és un altre de les moltes institucions sanitàries catalanes que a partir de la iniciativa privada, i una antiguitat que es remonta al segle XIV està plenament integrat al sistema sanitari públic de Catalunya\nRafael Lledó, el seu director general, ha sabut posicionar estratègicament al centre, davant dels molts canvis que han anat apareixen amb el temps, derivats de l'increment de la pressió assistencial, de l'increment de l'esperança de vida de la població, de l'aparició de noves patologies, etc.\nEl privilegi de cessió de l'administració\nde l'Hospital al Consell de la Vila\nfou signat al gener de 1521\nFeia forces anys que no havia tingut ocasió de visitar l’Hospital de Granollers. De fet, des de les èpoques heroiques de l’Agustí Trullà i d’en Jaume Bros, quan amb més imaginació que no pas recursos es mirava de fer passos endavant amb més il·lusió que no pas mitjans. Des de llavors no havia entrat més enllà dels despatxos de direcció. Fa pocs dies, el seu actual director general Rafael Lladó em va convidar a visitar el centre, i realment em vaig quedar molt sorprès del canvi tan espectacular que l’Hospital havia fet en aquests últims 25 anys.\nÉs interessant repassar molt breument la història d’aquest hospital que porta quasi 700 anys ! oferint serveis sanitaris a qui ho necessita. El seu origen cal situar-lo a l’any 1329 quan Bertran de Seva va crear una institució d’acollida per a pelegrins i malalts i no va ser fins a l’any 1521 que l’Hospital va passar a dependre de la municipalitat de Granollers. Després de diferents vicissituds, l’hospital va anar canviant d’ubicació fins que ja entrat el segle XX es va iniciar una campanya per recaptar fons per la construcció d’un nou edifici, que es va inaugurar l’any 1923 ja en la ubicació actual a la carretera de Cardedeu. Al 1971 es va construir un nou pavelló que va ser ampliat al 1978 afegint-hi quatre plantes més\nEl creixement demogràfic de Granollers i les poblacions veïnes varen fer incrementar les necessitats sanitàries de la comarca fet que va comportar una ampliació l’any 1995, entre la que va destacar pel ressò que va tenir en aquella època en el sector sanitari, la nova àrea quirúrgica. Finalment l’Hospital va adquirir la seva dimensió actual a l’any 2009 amb la inauguració d’un edifici nou per albergar les consultes externes i els gabinets d’exploració així com els quiròfans de cirurgia major ambulatòria i els hospitals de dia. També com a conseqüència de la pressió assistencial que patia el centre, al 2010 es va haver de remodelar el servei d’Urgències.\nA dia d’avui, l’Hospital de Granollers disposa de 295 llits d’aguts, 40 llits sociosanitaris i 30 llits de psiquiatria, amb 6 quiròfans de cirurgia convencional i 2 quiròfans de cirurgia major ambulatòria i tres sales de parts. La Fundació privada Hospital Asil de Granollers compta a més amb un Centre Geriàtric que està pràcticament al costat mateix de l’Hospital amb 62 places per a gent gran.\nTanmateix l’avenç més important que ha fet l’Hospital de Granollers no s’ha de situar només en els edificis i els equipaments, sinó sobretot en la qualitat de l’assistència que s’hi presta i al nivell de resolució que el centre ha aconseguit amb els malalts de la seva zona d’influència. Tot això gràcies a un equip de professionals que ha anat adequant la seves capacitats a les necessitats sanitàries de la població i a uns equipaments mèdics que han evolucionat en paral·lel al nivell assistencial del centre. Al darrere de tot plegat hi ha una visió estratègica de cap a on calia situar a la institució tant pel que fa a les diferents dependències i la seva interrelació, com quin nivell d’equipaments tecnològics es requeririen i la cerca de professionals adequats a les noves exigències que s’han anat plantejant a través del temps.\nL’Hospital de Granollers és un dels hospitals catalans que ha anat capejant el temporal sense patir grans conflictes més enllà d'alguna situació com les que han patit la gran majoria d'hospitals, i sense masses problemes interns. La crisi ha creat forces difultats a la Institució però l'equip de ditecció, amb l'acceptació de la majoria de treballadors, han sabut adequar-se a les noves circumstàncies i han tirat endavant. Pel que fa a la situació económica de la Institució, desconec quin és el seu nivell d’endeutament ni l’estat de les seves finances, atès que el portal de la transparència de la Fundació no recull aquesta informació, però veient com funciona el centre i el seu dinamisme dona la sensació que les coses s’estan fent bé.\nVista aèria dels diferents edificis que configuren l'actual\nFa aproximadament una mica més d’un any, vaig escriure al blog que els hospitals més fortament consolidats a Catalunya coincidien amb els centres en els que el gerent hi portava una desena llarga d’anys treballant-hi. Citava els cassos de l’Hospital de Sant Joan de Déu de Barcelona, o la Fundació Althaia de Manresa entre d’altres, com a exemples d’una gestió d’èxit i ho fonamentava en dos aspectes: la capacitat de gestió dels seus gerents respectius i el fet que tots dos hi portaven més de 10 anys treballant per consolidar un projecte assistencial. A aquella llista hi haig d’afegir a Rafael Lledó que va accedir a la direcció general de la Fundació Privada Hospital Asil de Granollers a l’any 2002. És un altre dels bons gerents que han pogut culminar els seus projectes a través d’una gestió encertada i que han sabut guanyar-se la confiança dels professionals per que aquests s’hagin incorporat amb il·lusió als respectius projectes. Cal remarcar també la visió del patronat de la Fundació, que ha permès al gerent tirar endavant i actualitzar el seu projecte al llarg d'aquests 14 anys. Si és important que un gerent disposi de temps que assolir resultats, també és important que un òrgan de govern entengui que l'estabilitat en la direcció és bàsica per la bona marxa de la Institució.\nPublicat per Ricard Bosch a 17:24 2 comentaris: Enllaços a aquest missatge


Paz, líder del PSC, i Casals, alcalde per CiU, durant l’ofrena floral a Rafael Casanova // Jose Polo\nTensió al govern municipal de Molins de Rei format per Convergència i PSC. Als socialistes no els va agradar gens l’actitud de l’alcalde Joan Ramon Casals (CDC), que durant el seu discurs posterior a l’ofrena floral a Rafael Casanova durant la celebració de la Diada Nacional de Catalunya va reivindicar la independència de Catalunya en una intervenció que no hagués desentonat en un acte de partit.\nA través d’un comunicat de premsa, que arriba enmig de la campanya electoral per les pròximes eleccions al Parlament de Catalunya, el PSC ha mostrat el seu malestar. “L’alcalde va parlar més com a candidat de ‘Junts pel Sí’ que com alcalde de la vila, que és el que s’esperava d’ell”, asseguren. Tot i que deixen clar que respecten l’independentisme de Casals, no amaguen que es van sentir “decebuts” en escoltar al “candidat Joan Ramon Casals i no a l’alcalde de tots i totes”. Casals forma part de la llista que uneix Convergència, ERC i diferents entitats independentistes i té opcions de convertir-se en diputat al Parlament.\nDes del PSC li demanen públicament a l’alcalde que la situació “no es torni a repetir en els propers dies” i, especialment, en el proper pregó de Festa Major. Altres partits, com Molins Camina, van demanar abans de l’11 de setembre que no es faci un ús partidista de la diada.\nEtiquetes:11 de setembre CDC CDC Molins de Rei CIU CiU Molins de Rei Convergència Convergència Molins de Rei diada nacional de Catalunya Diada Nacional de Catalunya 2015 Joan Ramon Casals Junts pel sí Junts pel sí Molins de Rei ofrena floral a Rafael Casanova PSC PSC Molins de Rei Xavi Paz


Un viatge pel món a través del disseny gràfic que convida l’espectador a reflexionar entorn les diferències arquitectòniques que aquestes cases presenten i els valors i aspectes culturals i històrics que salvaguarden.\nEl present projecte recull i engloba una col·lecció de representacions gràfiques d’algunes de les cases tradicionals més conegudes –i no tan conegudes– d’arreu del planeta. Un viatge pel món a través del disseny gràfic que convida l’espectador a reflexionar entorn les diferències arquitectòniques que aquestes cases presenten i els valors i aspectes culturals i històrics que salvaguarden. L’objectiu de l’obra rau en la voluntat de definir paràmetres de representació i renovar i sedimentar nous paradigmes dins l’imaginari visual que tot receptor ja té preestablert i construït. A través de l’estudi iconogràfic de cadascun dels exemples representats, pretén comunicar de manera compendiosa una única síntesi gràfica per cadascuna de les cases seleccionades.


COSA by Petiso - 19-6-2018\nProgramació del dia 19-6-2018\nNomés a partir de la data 19-6-2018\n15:47 Cuines - Pollastre morú\nDe vegades, l'exotisme no queda gaire lluny, només a uns quants quilòmetres. Avui fem pollastre morú.\nEls pares de la Noe intervenen per salvar la boda, però en Miquel no està disposat a perdonar l'última sortida de to de la seva nòvia. La Noe demana ajuda a en Jordi. La Gemma se sent humiliada perquè en Miquel la veu fent de secretària d'en Pau Torres i decideix reivindicar-se, potser no de la millor manera. En Quim vol recuperar la Paula, però la noia només vol ser la directora d'Adalisa. L'Armando no ho veu del tot clar. L'Albert li dona un altre disgust a en Quim: menysprea la Cati i vol "comprar" en Marc.\n22:00 Sense ficció - Imaginar un país. El Congrés de Cultura Catalana\nA finals del Franquisme, s'inicia als Països Catalans un Congrés en defensa de la cultura catalana en què s'hi volcara la societat civil i on s'imaginarà com ha de ser el país en democràcia.\n23:02 Sense ficció - L'Alguer, un pentagrama com un carrer\n00:32 Més 324\n02:06 Gran Reserva. Cultura - Eugeni forcano\nJoan Barril i Joan Ollé tornen a "L'illa del Tresor" del 33 amb el fotògraf Eugeni ForcanoDe les seves primeres imatges, de la llum elèctrica, de la Barcelona en blanc i negre dels 60 a la invitació per dir missa a la catedral ens en parlarà Eugeni Forcano aquest diumenge a L'illa del tresor, on aterra carregat amb les càmeres necessàries per compondre el seu millor retrat. El seu i el dels Joans (Barril i Ollé) a la primera comunió, des d'on més tard esdevindran poetes cecs mentre les seves tres muses demostren, amb proves a la mà, que gairebé tot plegat és desplegable.\n02:30 Gran Reserva. Cultura - Claudi Fuster\nEL PROFESSOR CLAUDI FUSTER A L'ILLA DEL TRESORL'illa del tresor es transforma en una escola de poètica amb el professor Claudi Fuster. Arribat de l'institut Miquel Tarradell, al mateix barri del Raval on ell va néixer, el mestre Claudi Fuster s'instal·la aquest diumenge a una illa col·legial on Joan Barril i Joan Ollé estudiaran matèries com geografia -emocional-, literatura -de bar-, matemàtiques -manuals- o l'imprescindible pati. A més, Fuster farà un recorregut autobiogràfic per la seva trajectòria docent, en què ha compartit ensenyaments i riures amb nens de més de 35 nacionalitats en un entorn divers i multilingüe.\n02:57 Ritmes a l'estudi - BIG DANI PEREZ\n03:57 Jazz a l'estudi - Amador/Medeiros/Galiana\n04:56 Blues a l'estudi - AUGIE BURR\n22:03 Pel·lícula - Et dec una nit de divendres\nET DEC UNA NIT DE DIVENDRESDirector i guionista: Dimas RodríguezDirector de fotografia: Sergi López GraellsComposició música: Raül Fernández MiróIntèrprets: Aina Clotet (Laura), Jordi Andújar (Sàmid), Sara Loscos (Eco), Marc Bertran (Pepito), Marc Rodríguez (Ojo Avizor), Oriol Vila (Niko) i Raquel Salvador (Sunset)En Sàmid marxa amb el seu amic Pepito al festival popArb (Arbúcies) per intentar oblidar a la seva ex-nòvia, l'Eco. Dins del festival, es retroba inesperadament amb ella i amb el seu nou company sentimental, l'"Ojo Avizor" . En Sàmid es veu immers en tot un seguit de desventures per poder recuperar a l'Eco. La Laura, una noia que acaba de conèixer al Sàmid, i en Pepito l'ajuden en tot moment. Al final, en Sàmid troba el valor necessari i torna amb l'Eco.\n23:18 Cinema a mitjanit - Barça Dreams\n"BARÇA DREAMS" és la pel·lícula més completa que s'ha fet mai sobre la història del FC Barcelona, explicada pels protagonistes que l'han convertit en el millor club de futbol del món i han forjat la famosa llegenda de "Més que un club".\n01:11 Forquilla i motxilla - Destincaió: Bali 1\nDestincaió: Bali 1\n01:38 Forquilla i motxilla - Destinació: Bali 2\nDestinació: Bali 2\n02:04 Thalassa - El patró d'Albaola\n02:28 Xarxa Natura - Montnegre\n02:34 Cinema a mitjanit - Barça Dreams\n04:25 La meva vida és un zoo - Operació tigre blanc\nAl Zoo Familiar DeYoung no discriminen cap animal, per molts defectes que tingui. L'Emo és un tigre blanc carregat de problemes de salut perquè és víctima de les males pràctiques d'uns criadors que forçaven la consanguinitat per poder tenir cries blanques. Perquè no es pugui reproduir, l'han d'esterilitzar, però no és fàcil operar una bèstia de 130 quilos. Per si no n'hi hagués prou, el Bud i la Carrie han de resoldre altres problemes.\n05:10 Xarxa Natura - Serradell\n05:16 Xarxa Natura - Cadí\n05:21 GR Barcelona - En Diagonal\nDiagonal (des de la Zona Universitària fins al Fòrum). 11 km en bicing.En Diagonal serà aquesta ruta, que farem en bicing, i que començarem a la part alta de la Diagonal, al campus universitari, i baixarem direcció al mar, fins al carrer Numància, on visitarem un dels centres tecnològics de Barcelona, l'Ateneu de Fabricació, on farem impressions en 3D. D'aquí seguirem per la part de l'Eixample, on visitarem algunes de les múltiples obres que Josep Puig i Cadafalch va deixar repartides per aquest tram.A Glòries coneixerem el món del col·leccionisme als Encants Nous amb un expert sobre aquest món, i acabarem fent croquetes al costat del mar a sobre d'una "foodtruck".\n06:01 Megaminimals - Un talp al jardí\n06:06 Megaminimals - On és l'esmorzar?\n06:12 Megaminimals - El lladre d'aigua\n06:17 Megaminimals - La Gimcana\n06:22 Megaminimals - Amics per sempre\n06:28 Megaminimals - L'hora d'anar a dormir\n06:33 Megaminimals - Tots a la cuina\n06:43 Pat, el gos - Innocentada\n06:50 Pat, el gos - Tirurí\nLa Lola troba un petit papagai al jardí de casa i li vol fer una foto per penjar-la a internet, però els coloms pesats de sempre es posaran gelosos i miraran de ser ells els protagonistes de la foto.\n06:57 Pat, el gos - Foto bomba\n07:05 Doraemon - L'apartament inexistent / Corre, xancavall, corre!\nL'apartament inexistent / Corre, xancavall, corre!\n07:18 Doraemon - T'estimo / Els guants màgics\nT'estimo / Els guants màgics\n07:31 Doraemon - La guardiola màgica / El robot casa\nLa guardiola màgica / El robot casa\n07:48 Els germans Kratt - Ponis salvatges\n08:08 Els germans Kratt - El dragó de Komodo\n08:34 Pirata i Capitano - El tresor del Calamar Coix\nEl tresor del Calamar Coix\nLa Pirata i la seva tripulació pugen un misteriós cofre al Calavera Rosa. A dins hi ha un pergamí amb un enigmàtic missatge del famós pirata Calamar Coix, que diu que són a dos dits d'un tresor molt valuós. La Pirata el vol anar a buscar immediatament, però primer han de desxifrar l'enigma del Calamar Coix. Llavors entra en escena un calamarsó, i les coses es compliquen cada vegada més.\n08:58 Pat, el carter: Servei d'entregues especial - Pat, el carter i le sovelles pintades\nPat, el carter i le sovelles pintades\nEl Pat ha d'entregar uns pots especials de tint per marcar les ovelles de l'Alf. Tot normal, fins que la Mabel, l'ovella més esgarriada, li pren el mòbil a l'Alf i no el poden localitzar.Tot plegat coincideix amb el dia que el Julian, el Bill i la Meera van de visita a la central de classificació i el Ben ha d'estar per ells per ensenyar-los com funciona.\n09:12 Pat, el carter: Servei d'entregues especial - Pat, el carter i el tauró volador\nPat, el carter i el tauró volador\nPer celebrar el Dia de la fauna marina, els nens preparen una exposició a l'escola i la Lauren i l'Amy han comprat una sorpresa per complementar-la: un tauró inflable. El Pat és l'encarregat de portar-lo a l'escola amb la seva furgoneta però, pel camí, s'ha d'aturar a ajudar l'Alf i sense voler, el tauró s'infla i se'n va volant. Mentre els nens esperen el tauró a l'escola amb impaciència, el Pat se les ha d'empescar per pescar el tauró volador.\n09:25 Pat, el carter: Servei d'entregues especial - Pat, el carter i l'iglú ecològic\n09:38 Pat, el carter: Servei d'entregues especial - Uns ous molt valuosos\nUns ous molt valuosos\nEl Pat rep l'encàrrec d'entregar uns quants ous a l'Amy. Són uns ous d'ànec molt especials, ja que els aneguets que neixin hauran de viure al llac del poble. El Pat els ha d'entregar abans de les dotze del migdia, però es va trobant entrebancs pel camí: primer, la Dorothy ven els ous al Michael sense voler i, després, el Michael els ven a la Sarah, que està a punt de fer-los servir per fer uns pastissets. Finalment, el Pat recupera els ous, però els pollets neixen abans d'hora.\n09:52 Raa Raa, el lleó escandalós - A en Croc Croc se li mou una dent\n10:10 Raa Raa, el lleó escandalós - Fet i amagar\n10:19 Raa Raa, el lleó escandalós - Boing boing\nEn Raa Raa té una pilota molt grossa que bota molt i ell no para de botar-hi assegut al damunt. S'ho passa tan bé, que vol que tots els seus amics el vegin botar, però quan els va a veure un per un, com que no en sap gaire, tota l'estona fa malbé les coses dels altres a cops de pilota. Al final entén que ha de practicar per aprendre'n i no fer malbé res, però no sap com fer-ho.\n10:28 Raa Raa, el lleó escandalós - Atrapa'm si pots\nÉs l'hora de la migdiada a la selva Xiu-xiu-xivarri i la majoria d'animals dormen, però en Raa Raa no té gens de son. L'Uh Uh tampoc en té i va a preguntar-li si té ganes de jugar. En Raa Raa li diu que sí i se'n van a jugar tots dos. Jugant jugant, sense voler desperten els seus amics i els demanen si s'hi volen afegir, però ells els diuen que no, que és l'hora de fer la migdiada i toca descansar.\n10:39 El xai Shaun - Nit en blanc\n10:46 El xai Shaun - Seguint línea\n10:52 El xai Shaun - Doble feina\n10:58 El xai Shaun - Encontres amb en Shaun\n11:04 El xai Shaun - Abracadabra\n11:10 El xai Shaun - El roncaire\n11:16 El xai Shaun - Gos de reforç\n11:22 Geronimo Stilton - Top model Thea\nEn Felipolino, un dissenyador de moda excèntric i molt famós, ha donat l'exclusiva de la seva última col·lecció a en Geronimo i li ha confiat el secret del seu últim disseny, un maletí amb un teixit revolucionari. El problema és que la Sally també va darrere d'aquesta primícia, i per aconseguir-la fins i tot és capaç de revelar el secret d'en Geronimo al mateix "Eco del Rosegador"!\n11:45 Geronimo Stilton - La màscara dels Rat-jitsus\nLa màscara dels Rat-jitsus\nEn Geronimo ha rebut una invitació per anar a una competició d'arts marcials per a gent selecta. De fet, tindrà l'honor de ser el primer periodista que hi podrà assistir! Allà, en Geronimo i companyia descobriran que després de cada combat el guanyador desapareix de manera misteriosa. Pot ser que hi tingui res a veure la secta secreta dels rat-jitsus?!\n12:09 Espies de veritat - Les fugitives\nQuan les espies apareixen a WOOHP per assumir una altra missió, es sorprenen del desplegament de vigilància. Hi ha hagut un robatori a un banc. Els agents WOOHP detenen les noies i les empresonen. Les noies no tenen opció d'escapar i estan obligades a trobar l'autèntic autor del robatori. Quan les espies es troben a un pas dels agents de WOOHP, que intenten localitzar-les, descobreixen que un home malvat del seu passat les ha clonat per incriminar-les. El lladre pretén utilitzar tot un exèrcit d'espies clonats per robar els bancs centrals de tots els països del món, i així fer-se amb la fortuna mundial i assegurar-se que els espies seran odiats vagin on vagin. Finalment, però, les noies aconsegueixen capturar l' atracador. D'altra banda, Clover acusa Mandy d'haver-li pres el seu nou look i el seu nou xicot.\n12:30 Espies de veritat - Ciutadanes model\nLes espies tenen una nova missió: investigar tot un seguit de segrests. Els indicis els dirigeix a una agència de models en mans d'una dona malvada, que ha creat un terrible dispositiu d'alta tecnologia que extreu i perfecciona les millors característiques de les persones. El seu propòsit es crear un grup de models perfectes per controlar la indústria de la moda. Les noies, a més d'intentar combatre la dona, també hauran de recuperar les respectives virtuts, que els han pres. A Sam li han robat el somriure; a Alex, els cabells, i a Clover, les cames. D'altra banda, Clover s'enfronta a Mandy per aconseguir un títol de miss.\n12:52 Les aventures del gat amb botes - Boc expiatori\nHa arribat el gran moment de baixar al regne dels talps a rescatar l'Uli, però el Gat no sap ben bé com liderar el seu equip i, malauradament, escull l'opció equivocada, que és acontentar-los tots. És clar, tants caps, tants barrets i aquí cadascú ataca a la seva manera. La falta de previsió provoca, a més, que el Gat, el Guante Blanco, el Bonaespasa, la Duquessa i el Gólem quedin atrapats , cosa que requerirà la intervenció de la Dulcina i de tots els habitants de San Lorenzo.\n13:16 El detectiu Conan - El telèfon mòbil descuidat (2a part)\nEl telèfon mòbil descuidat (2a part)\nLa companyia telefònica els informa dels llocs des d'on el mòbil ha rebut les tres últimes trucades: un telèfon públic d'una estació de tren, una botiga d'esports i un restaurant que es diu Colombo. En Conan dedueix que el propietari del mòbil s'ha equivocat de local perquè els dos tenen nom de detectius: volia anar al Colombo i ha anat al Poirot. El cuiner del cafè Colombo els diu que un dels seus clients habituals li ha preguntat si algú li havia donat un telèfon mòbil perdut. De fet... què són les estranyes xifres que hi ha al mòbil? Si no tenen forma de números de telèfon... quina informació molt valuosa guarden? Serà capaç de lligar tots els caps, aquest cop, en Conan?\n13:38 El detectiu Conan - La tragèdia del torneig de pesca (1a part)\nLa tragèdia del torneig de pesca (1a part)\nEn Conan i tots els altres participen en un torneig de pesca de llobarros. Al vespre, a l'hostal on s'estan, coneixen en Funaki, un escriptor free-lance, i en Masubuchi, el favorit per proclamar-se campió aquest any. Poc després, en Conan surt a fer un tomb i els veu discutint acaloradament. Quan torna a l'hostal, veu a la paret el retrat d'un peix enorme que havia pescat en Kensuke Kanie, un pescador que va morir uns sis mesos abans.L'endemà, en Funaki apareix mort d'un cop al cap exactament al mateix lloc on va aparèixer mort en Kensuke Kanie. En Conan dedueix que no es tracta d'una coincidència sinó de dos assassinats molt ben planejats...\n14:03 Shin Chan - Ei, t'imagines en Shin Chan a primària? / Ei, que l'Ai Chan, la nena rica, s'acomiada! / Ei, que estalviar és\nEi, t'imagines en Shin Chan a primària? / Ei, que l'Ai Chan, la nena rica, s'acomiada! / Ei, que estalviar és\nEn Shin Chan va a primària i ha de fer sumes amb el càlcul mental, però si compta maduixes, s'imagina que la Himawari se li menja. L'Ai Chan es pensa que no hi té res a fer amb en Shin Chan i s'acomiada de l'escola per anar-se'n a estudiar a París. En Shin Chan té una guardiola de l'Ultraheroi, però es cansa molt fent feines de la casa per estalviar i poder-hi tirar diners.\n14:29 Shin Chan - Ei, que el superrobot es fa malbé/ Ei, que juguem a trencar el glaç dels bassals / Ei, que anem al balneari\nEi, que el superrobot es fa malbé/ Ei, que juguem a trencar el glaç dels bassals / Ei, que anem al balneari\n14:54 Bola de drac Z - La pèrdua d'un heroi! En Vegeku és absorbit!\n15:16 Bola de drac Z - El laberint diabòlic! Què hi ha dins de l'estómac del monstre Bu?\n15:41 Vicky, el viking - Les mil i una nits\nMentre travessen el desert, els de Flake troben en Sabú, un califa destronat pel seu visir Harun, i decideixen ajudar-lo a recuperar el seu tron. Per entrar al palau, els vikings es fan passar per dones per a l'harem de l'usurpador. Però són descoberts i en Vicky ha de recórrer als poders d'un suposat geni d'una llàntia per espantar els guàrdies i restablir l'ordre al califat.\n15:53 Vicky, el viking - La unió fa la força\nEls berserks, uns guerrers nòrdics molt ferotges, amenacen de saquejar Flake i Shlake. En Vicky creu que cal fer front comú per repel·lir els assaltants, però l'orgull d'en Halvar i d'en Baltak és un escull difícil de superar. Finalment, en nom de les dones i la mainada de tots dos poblats, el petit viking convenç els caps respectius perquè s'avinguin a enfrontar-se plegats als berserks en una emocionant batalla naval.\n16:04 Vicky, el viking - Raons a Flake\nRaons a Flake\nDe tornada a Flake, els vikings d'en Halvar troben les dones empipades per la feinada que els ha donat en Tjure, que ha estat fent el ronso al llit i no les ha ajudat gens a fer les tasques de cada dia. Decidides a fer entendre als homes que la feina no es fa sola, es fan a la mar amb el drakar i s'enduen en Vicky. Només ell aconseguirà resoldre la situació sense ferir l'orgull de ningú.\n16:16 Yakari - El guia de la planura\nEl guia de la planura\nUn dia, passejant pel amb cavall, el Yakari i l'Arc del Cel troben un bisó ferit i l'ajuden a despistar els caçadors que el persegueixen. El bisó els explica que els caçadors han matat el guia del seu ramat i que ara li toca a ell portar els seus companys cap a les planures on hi ha herba tendra. El Yakari l'ajuda a trobar el camí perquè els bisons puguin fer la migració.\n16:28 Yakari - El Yakari i el Sasquatch\nEl Yakari i el Sasquatch\nÉs l'hivern i està tot nevat. El vell Roc Tranquil els explica la història del Sasquatch als nens. El Sasquatch és un monstre que és mig ós i mig persona. El Llavor de Bisó no es creu la història, però l'endemà surt a buscar llenya i veu el Sasquatch. El Yakari i l'Arc del Cel li segueixen el rastre.\n16:39 Yakari - El repte del Fletxa d'Argent\nEl repte del Fletxa d'Argent\nEl Fletxa d'Argent, un noi d'una altra tribu, ve a passar una temporada al campament del Yakari fins que estigui preparat per passar la prova de la "cerca de la visió", que li permetrà saber quin és el lloc que ha d'ocupar com a adult a la seva tribu. El Yakari i el Llavor de Bisó competeixen amb ell a veure qui sap fer més coses, però queden atrapats en una cova. El Fletxa d'Argent els ajuda a sortir-ne i després se'n va a fer la prova de la visió.\n16:54 El petit drac Coco - Singlot\nL'Elsa demana a en Coco, la Matilde i l'Òscar que portin unes fruites de drac en mal estat a l'abocador de residus orgànics, el lloc més fastigós de tota l'Illa dels Dracs. Per evitar-se el mal viatge, els tres amics llencen les fruites als pous xucladors. El que no saben són les perilloses conseqüències que tindrà aquest fet, que provoca un atac de singlot als pous.\n17:05 El petit drac Coco - La seguretat per davant de tot\nEn Coco juga amb els seus amics a un joc que s'acaba d'inventar, amb un coco en comptes d'una pilota. Però al seu pare li sembla que és massa perillós i els prohibeix jugar-hi; a canvi, els proposa tot un seguit de jocs la mar de segurs... i la mar d'avorrits! I ells se'n cansen ben aviat. Com podran recuperar la diversió?\n17:18 Pirata i Capitano - L'herba de Barbaroja\nL'herba de Barbaroja\nLa Murana ha trobat un bagul amb el tresor de Barbaboja, un avantpassat seu, però quan el vol obrir amb un bri d'herba d'or de l'illa Galopagos, el Roberto fa un esternut i el bri d'herba desapareix volant. Enfadada, la Murana agafa el Roberto com a ostatge fins que la Pirata no li porti un altre bri d'herba, però el problema és que l'illa Galopagos costa molt de trobar, perquè no para mai quieta.\n17:29 Pirata i Capitano - Les trampes de la Murana\n17:42 La caleta de la Lily - Les galetes del port\n17:49 La caleta de la Lily - El pastís d'algues\nEl pastís d'algues\nUna cullera de fusta vella que la Lily ha trobat a la platja fa pensar a la Iona de tornar a fer el seu famós pastís d'algues. Però li caldria un ingredient especial: algues daurades. Abans les hi aconseguia en Salat, que aquest cop s'anima a anar-ne a buscar amb l'ajuda de la Lily. Però la seva temeritat farà que en Salat quedi atrapat per la marea i hagi de ser rescatat.\n17:55 La caleta de la Lily - Un cérvol desbocat\n18:03 El Mic i els seus amics - Quina mà vols?\nEl Mic té una sorpresa per al Cincsegons, però enlloc de donar-li directament, l'amaga a dins d'una mà. Quina mà vols? Per triar, en Cincsegons canta una cançó. Tres cullerades d'aigua amb arròs. Pim, pam, flors!\n18:28 Dinotrux - Ferràptors\nUns ferràptors s'acosten al garatge del Ty i dels nostres amics. Per evitar que vingui tota la manada, els fan fora, però en queda un que el Ton-Ton es cuida d'emportar-se ben lluny, però com que no torna al garatge els seus companys el van a buscar fins a un congost molt sinistre.\n18:50 El drac Digby - En germà petit d'en Geniüt\nEn germà petit d'en Geniüt\nEn Geniüt vol organitzar un berenar amb en Digby, l'Espurna i en Rosegaire per presentar-los el seu germà petit, que ve de visita. L'Espurna li ha preparat un pastís, però en Geniüt el troba massa petit, perquè el seu germà menja molt. L'Espurna fa un encanteri dels seus per fer créixer el pastís, però, com li passa sovint, no li acaba de sortir bé.\n19:05 Salve, rei Julien! - Ja no sóc rei\n19:44 Kody Kapow - Ocell Daurat Kapow\nOcell Daurat Kapow\nEl Kody i els seus amics descobreixen un document antic que explica la llegenda que hi ha un ocell daurat atrapat dins un temple maleït i que qui l'alliberi tindrà bona sort per sempre. Un cop al temple, s'hauran d'enfrontar amb les trampes que van trobant i amb els micos, que també volen l'ocell. Per acomplir la missió, el Kody haurà d'aplicar la lliçó d'avui: de vegades, per resoldre un problema és millor fer servir el cap que els músculs.\n19:54 Kody Kapow - Missatge Kapow\nEl Kody, la Mei i el Goji troben al riu, dins una ampolla, un missatge que demana ajuda, i decideixen buscar qui està en perill. Pel camí troben el Bo i la Tutu i els ajuden, però ells no han enviat el missatge sinó que ho ha fet el Ming perquè els micos tenen problemes amb el drac mecànic que han construït per atacar l'equip Kapow. Per resoldre la situació, el Kody ha d'aplicar la lliçó d'avui: mirar-s'ho des de fora per veure millor la solució.\n20:07 Prodigiosa: Les aventures de Ladybug i Gat Noir - El col·leccionista\nLa Marinette va a parlar amb el mestre Fu i li explica que va trobar el llibre d'encanteris i que sospita que l'Esfinx és en realitat el pare de l'Adrien. Mentrestant,el Gabriel Agreste idearà un pla per allunyar les sospites de Ladybag i del Gat Noir per sempre més. Al mateix temps, la Marinette farà tots els possiblesperquè l'Adrien pugui tornar a l'institut.\n20:28 Prodigiosa: Les aventures de Ladybug i Gat Noir - El Dibuixant\n20:53 El detectiu Conan - La casa dels aquaris\nLa casa dels aquaris\nEl doctor Agasa porta en Conan i els seus amics a visitar el senyor Nishida, un dissenyador d'aquaris molt famós, però quan truquen a la porta de casa seva, no obre ningú. Arriba el senyor Imura, l'ajudant del dissenyador, i els fa passar ell. Els nens queden meravellats pels aquaris que hi ha a la casa, però llavors descobreixen l'amo de la casa ofegat a la banyera i comença la investigació del cas.\n09:28 KM 0 - + info\n09:51 Ral·li - WRC Ral.li d'Itàlia resum final\n10:43 Gràcies, Don Andrés - Gràcies Don Andrés\nGràcies Don Andrés\nUn repàs especial a la trajectòria del capità del FC Barcelona abans del seu comiat\n12:03 Flaix - Flaix Presentació Abidal\n12:41 Extreme BCN - Extreme BCN BMX Dirt\n13:18 Extreme BCN - Extreme BCN Inline Final femení\n13:45 Extreme BCN - Extreme BCN Final Streetboard\n14:18 Extreme BCN - Extreme BCN Final Skate femení\n14:45 Extreme BCN - Extreme BCN Final Skate\n15:24 Campiones - Natació artística, sincronia de sensacions\n15:34 Programes Externs Esports - Sea Otter Europe\n16:00 Extreme BCN - Extreme BCN MTB\n16:36 Extreme BCN - Extreme BCN Inline Final\n17:11 Extreme BCN - Extreme BCN BMX\n17:52 Extreme BCN - Extreme BCN ISA Scooter\n18:42 Extreme BCN - Extreme BCN Scooter WSF\n19:19 Flaix - Flaix Presentació Abidal\n21:15 Futbol Sala - Movistar Inter-FC Barcelona Lassa 5è. partit play-off final\n04:51 324 Esports - + info\n05:15 Extreme BCN - Extreme BCN BMX


Francesc Eiximenis: 219 manuscrits - Diari de Girona\nFrancesc Eiximenis: 219 manuscrits\nGIRONA| DDG L'alcalde de Girona, Carles ??Puig??demont, i el president de l'Institut d'Estudis Catalans, Salvador Giner, van presentar ahir a Girona el primer volum del llibre Catàleg dels manuscrits de les obres de Francesc Eiximenis, OFM, conservats en biblioteques públiques. El llibre ha anat a cura de Jaume de Puig i Oliver i Josep Perarnau i Espelt, i ha estat publicat per l'Institut d'Estudis Catalans i la Facultat de Teologia de Catalunya, amb la col·laboració de l'Ajuntament de Girona i la Universitat de Girona. La publicació se suma a la commemoració del sis-centè aniversari de la mort de Francesc Eiximenis, l'any 2009.\nL'acte va comptar amb la participació de la professora de la Facultat de Filologia de la Universitat de Barcelona, Gemma Avenoza; del director de l'Institut de Llengua i Cultura Catalanes de la Universitat de Girona, Sadurní Martí; del professor del Departament de Filologia i Comunicació de la Universitat de Girona, Xavier Renedo, i del membre de l'Institut d'Estudis Catalans, Jaume de Puig.\nSegons Sadurní Martí, "el darrer cens complet de manuscrits d'Eiximenis, publicat l'any 1928, en llistava 140, que ja era un número enorme; en el nou catàleg que publiquem ara passem a 219. És un salt espectacular i dóna idea de l'impacte que devia tenir Eiximenis en el seu temps, que encara està gairebé per avaluar".


ESDEVENIMENTS: Setmana de l'Espai 2018\nSetmana de l'Espai 2018\nDimecres, 3 d’octubre de 2018, a les 20 h\nConferència inaugural de la temporada 2018 / 2019\nQuè és la matèria fosca? Si no la veiem, com és que en podem parlar? Una revisió dels fonaments observacionals d’aquest concepte i l’estat actual del seu coneixement.\nLa matèria fosca representa aproximadament un 80% de la matèria de l’Univers i és invisible als detectors habituals, i encara que la seva existència està àmpliament consensuada pels científics, no ha pogut ser encara detectada en laboratoris terrestres.\nA càrrec de Xavier Luri Carrascoso, doctor en Física i investigador de la Universitat de\nBarcelona, és professor titular del Departament de Física Quàntica i Astrofísica de la UB, membre de l’Institut d’Estudis Espacials de Catalunya (IEEC), membre del Gaia Science Team, l'òrgan científic assessor de l'Agència Espacial Europea (ESA), i director de l’ICCUB, Institut de Ciències del Cosmos de la Universitat de Barcelona.\nDel 3 al 18 d’octubre, de 2018\nInauguració: dimecres, 3 d’octubre a les 19 h\nEl cel nocturn és ple d’imatges espectaculars que atrauen la nostra mirada i ens fan volar la imaginació. Tot i això, allà fora hi ha molt més del que podem veure, molt més per descobrir.\nL'exposició itinerant "Viatge cap a l'univers fosc" proposa un recorregut per les fascinants fronteres de la cosmologia i la gravetat, que van des de la matèria fosca i l'energia fosca, als forats negres i les ones gravitacionals.\nExposició cedida per ServiAstro. Universitat de Barcelona.\nDimecres, 10 d’octubre de 2018, a les 19 h\nEl primer mapa 3D de la Via Làctia\nLa Via Làctia, la galàxia on vivim, és en contínua interacció amb les galàxies del seu voltant, bé sigui per les forces que ens exercim les unes a les altres, bé sigui perquè engolim les galàxies més menudes. Com ha sigut aquest procés ? S'ha acabat ? Continua ? Quin és el futur de la Via Làctia ? La missió Gaia de l'Agència Espacial Europea vol respondre aquestes preguntes. Per a això, ha publicat el primer mapa 3D amb 1300 milions d'estrelles de la Via Làctia. Les posicions i els moviments ens permeten de reconstruir la història de la Via Làctia.\nA càrrec de Carme Jordi Nebot, doctora en Física per la Universitat de Barcelona,professora del Departament de Física Quàntica i Astrofísica de la UB, membre de l'Institut de Ciències del Cosmos i de l'Institut d'Estudis Espacials de Catalunya.\nHa participat en missions espacials com Hipparcos i INTEGRAL i actualment participa de ple al projecte Gaia. És membre del Gaia Science Team, l'òrgan científic assessor de l'Agència Espacial Europea (ESA)\nEdicions Setmana de la Ciència - - - - - - - - - - Setmana de la Ciència 2020 Setmana de la Ciència 2019 Setmana de la Ciència 2018 Setmana de la Ciència 2017 Setmana de la Ciència 2016 Setmana de la Ciència 2015 Setmana de la Ciència 2014 Setmana de la Ciència 2013 Setmana de la Ciència 2012 Setmana de la Ciència 2011 Setmana de la Ciència 2010 Setmana de la Ciència 2009 Setmana de la Ciència 2008 Setmana de la Ciència 2007\nEdicions Setmana del Cervell Setmana del Cervell 2019 Setmana del Cervell 2018 Setmana del Cervell 2017 Setmana del Cervell 2016 Setmana del Cervell 2015 Setmana del Cervell 2014 Setmana del Cervell 2013


Serà una metgessa especialista que farà feina de manera col·laborativa des de Son Espases\n5 min. Palma 21/04/2018 20:00\n651x366 Una sola al·lergòloga atendrà quasi el 30% de la població balear Una sola al·lergòloga atendrà quasi el 30% de la població balear\nLes Balears passaran de no tenir cap al·lergòleg en la sanitat pública a tenir-ne una, tot tenint en compte que fins al 30% de la població de les Illes pateix algun tipus d’al·lèrgia. Treballarà des de Son Espases, tractarà les patologies més greus i ho farà en col·laboració amb els altres serveis especialistes com són els otorrins, immunòlegs, dermatòlegs i pneumòlegs.\nL’anunci no és nou, es va fer fa cinc mesos; la consellera de Salut, Patricia Gómez, ho va repetir aquesta setmana durant el ple del Parlament però, tot i que es preveu que funcioni aquest estiu, no té cap data d’execució.\nEl diputat del grup parlamentari popular Joan Manuel Lafuente recordà dimarts que les Illes Balears són l’única comunitat de l’Estat que no té cap servei públic d’al·lergologia, a la qual cosa la consellera Gómez contestà que encara té altres prioritats, com la recuperació dels professionals que es varen perdre la legislatura passada, que s’ha estimat que són 1.400.\nTot i que les prioritats siguin unes altres, els experts estimen que a la Comunitat un 30% de la població pateix alguna afecció al·lèrgica, especialment en aquesta època de l’any, i l’Arxipèlag només en té especialistes en la sanitat privada. A més, la prevalença de les malalties al·lèrgiques augmenta i s’estima que d’aquí a deu anys pràcticament la meitat de la població patirà alguna malaltia al·lèrgica.\nSegons l’Organització Mundial de la Salut, el més recomanable és que hi hagi un d’aquests especialistes per cada 50.000 habitants. A les Balears, amb més d’un milió de residents, hi ha un total de dotze al·lergòlegs: onze a Mallorca i un a Eivissa, i tots treballen en la sanitat privada.\nTot i les xifres, la consellera de Salut diu que “l’assistència a les persones amb al·lèrgia està garantida perquè hi ha molts metges especialistes que s’hi dediquen des de la seva especialitat”, i assenyala que els pediatres d’atenció primària “són els que més processsos al·lèrgics resolen”.\nAl·lèrgies a Balears\nLa doctora Sendi Chugo, al·lergòloga de la clínica Juaneda, explica que si bé les pandèmies dels segles XIX i XX varen ser per malalties bacterianes i víriques, en el segle XXI ho són a causa de les malalties inflamatòries no transmissibles com les al·lèrgies.\nLa més freqüent és la rinitis al·lèrgica, que afecta un 25% o un 30% de la població dels països desenvolupats. No només això: a les Balears el clima és més humit, cosa que el fa ideal per a la proliferació dels al·lergògens.\nEn molts casos, diu l’experta, aquesta malaltia coexisteix amb la conjuntivitits al·lèrgica, però també són molt comunes l’asma, la dermatitits atòpica i la urticària, que pot afectar les parts més profundes de la pell; en aquest cas es tractaria d’un angioedema.\nQuant a la gravetat, Chugo destaca l’anaflàxia com la malaltia al·lèrgica més greu. “És una reacció d’hipersensibilitat d’instauració ràpida, generalitzada o sistèmica, que fins i tot posar en risc la vida”, explica.\nLa pitjor època per a una al·lèrgia depèn molt del pacient, encara que la primavera és el moment àlgid a causa del pol·len; els àcars, fongs i epitelis d’animals hi són presents tot l’any. Els símptomes, a més, depenen de la patologia. “En el cas més comú de la rinitis al·lèrgica hi ha esternuts, picor del nas, congestió amb moc líquid; i si a més s’hi suma l’asma, hi pot haver tossina i manca d’aire, entre d’altres”.\nEl problema en molts de casos és que les al·lèrgies “no es detecten a temps perquè els símptomes són similars als d’un constipat”. Per això, Chugo assenyala que és important la diferenciació per evitar complicacions com l’asma.\nConstipat o al·lèrgia?\nTot i que tenen símptomes similars, generalment és possible distingir-los. La rinitis és una inflamació de la mucosa per una causa al·lèrgica, mentre que el refredat comú és un procés infecciós de la mucosa nasal i de la faringe, gairebé sempre d’origen víric. El constipat pot anar acompanyat de febre i durar una setmana, i els símptomes són continuats en el temps; no com la rinitis, que és més fluctuant i sol durar més temps. D’altra banda, en el cas del constipat la mucositat és més espessa, groga o verdosa, mentre que amb l’al·lèrgia és més líquida, transparent i surt de manera continuada.\nCom evitar la proliferació dels àcars\n· Mantenir l’ordre i la ventilació, fonamental durant els mesos d’hivern.\n· L’ambient de la casa ha de ser sec. S’ha d’evitar l’ús d’humidificadors. Si hi ha problemes d’aïllament, calefacció, llanterneria o humitats, el millor és arreglar-los.\n· Durant els mesos d’hivern, la humitat dins el domicili hauria de ser menor del 50%. · L’existència de distintes temperatures a les diferents habitacions afavoreix l’aparició d’humitats.\n· No hi hauria d’haver animals domèstics a les zones habitades del domicili.\n· El dormitori ha de tenir únicament els mobles indispensables, com més senzill millor. Sense entapissats, moquetes o estores. Són preferibles mobles de fusta o metall.\n· El matalàs i el coixí han de ser sintètics (s’ha d’evitar la llana, les plomes…) i han d’estar coberts d’una funda protectora forta i antiàcars, que s’ha de fer neta un pic al mes.\n· La roba de llit s’ha de fer neta setmanalment i amb aigua calenta (d’uns 60 graus).\n· Cal evitar l’aglomeració de molts objectes o juguetes a les habitacions, que estiguin ordenades i sigui fàcil fer-hi net.


Es confirma la cessió de Dídac Vilà per una temporada\nNomés falta la firma del jugador\nL'Espanyol ha aconseguit recuperar el lateral esquerre del Milan, que arribarà cedit per una temporada després de no comptar amb minuts en mig any al Calcio\nEFE Barcelona 07/06/2011 21:16\n260x366 Dídac Vilà en el moment de signar el contracte amb el Milan. / www.acmilan.it Dídac Vilà en el moment de signar el contracte amb el Milan. / www.acmilan.it\nSegons ha explicat l'agent del jugador a EFE, tot "està tancat" a falta de la firma del futbolista. L'acord és total entre totes les parts i la rúbrica es produiria demà abans que Dídac viatgi amb la selecció Sub21.\nEl director esportiu espanyolista, Ramon Planes, i el conseller delegat, Joan Collet, han viatjat aquest matí a la ciutat italiana per tancar definitivament l'operació amb els directius del Milan. L'acord estava perfilat però faltava concretar quin percentatge de la fitxa del futbolista català haurà de pagar l'Espanyol.\nDídac Vilà ha rebutjat importants ofertes de l'Olympiacos grec, el Werder Bremen alemany i també de Portugal. El del planter periquito sap que a l'Espanyol, si res no falla, podria tenir els minuts que no ha tingut al futbol italià i així seguir creixent com a jugador. Està encantat de tornar a Barcelona.\nL'Espanyol, de la seva banda, té solucionada amb aquesta operació la contractació del lateral esquerre després de l'adéu de David García. Ara tots els esforços se centren en el central esquerrà i Héctor Moreno, mexicà del AZ Alkmaar holandès, és el nom que més sona per reforçar la defensa.\nRamon Planes: "Milito no és el perfil de futbolista que busquem"\nDídac Vilà vol "créixer" un any amb l'Espanyol per triomfar al 'calcio'


Aprofundint en la microbiota, els probiòtics i els prebiòtics en el Dia Mundial del Microbioma - Blog COFBBlog COFB\nEstàs aquí: Inici > Destacats > Aprofundint en la microbiota, els probiòtics i els prebiòtics en el Dia Mundial del Microbioma\nEl dijous 27 de juny, el COFB va acollir la conferència “Microbiota, probiòtics i prebiòtics: Evidència científica”, coincidint amb el Dia Mundial del Microbioma. La jornada, organitzada conjuntament amb la Sociedad Española de Microbiota, Probióticos y Prebióticos (SEMIPyP), va ser presentada per la vocal d’Alimentació i Nutrició del COFB, Anna Bach-Faig.\nEl Dr. Francisco Guarner, en un moment de la seva introducció de la jornada.\nFrancisco Guarner, director de la Unitat d’Investigació del Sistema Digestiu de l’Hospital Universitari Vall d’Hebron, va ser l’encarregat de posar en context la jornada i la seva relació amb el Dia Mundial del Microbioma.\nLa complexitat de la microbiota humana\nA continuació, el catedràtic de Nutrició de la Facultat de Veterinària de la Universitat Complutense de Madrid, Juan Miguel Rodríguez, va aportar la seva visió a la conferència “Les nostres microbiotes: més enllà de la microbiota intestinal. Enfocament actual”. En ella va fer un repàs de les funcions de la microbiota, on es troba i les diferents característiques i aspectes a considerar en funció de la seva localització (mamària, respiratòria-digestiva, oral, nasofaríngia, de la pell, etc.).\nJuan Miguel Rodríguez, catedràtic de Nutrició de la Facultat de Veterinària de la Universitat Complutense de Madrid, en un moment de la seva intervenció.\nEl catedràtic va concloure que la microbiota humana és molt complexa i va posar en relleu que la investigació ens ha confirmat la seva existència en llocs que fins ara es pensaven estèrils, a més de posar en evidència les estretes relacions entre microbiotes distants.\nLa importància de probiòtics i prebiòtics en les malalties\nTot seguit, Guillermo Álvarez, president de SEMIPyP i pediatre de la Secció de Gastroenterologia i Nutrició Pediàtrica de l’Hospital Universitari Gregorio Marañón de Madrid, va presentar “Probiòtics i prebiòtics: noves aplicacions clíniques”. Durant la seva conferència, el doctor Álvarez va exposar que l’evidència científica està demostrant, cada vegada d’una manera més clara, la relació entre els probiòtics i certes afeccions d’orígens diversos, les quals tenen diferents graus d’evidència i varien segons l’edat del pacient.\nEl doctor Guillermo Álvarez, president de SEMIPyP, durant la seva presentació.\nEl pediatre va defensar que els probiòtics i els prebiòtics poden jugar un important paper en les malalties en què s’altera l’equilibri de la microbiota beneficiant la salut de la persona. Finalment va posar de manifest el rigor científic dels estudis fets en aquest àmbit els quals tenen l’objectiu comú de millorar la qualitat de vida, però sense crear falses esperances.\nPer cloure la jornada, després d’un torn obert de preguntes, laboratoris i empreses comercialitzadores de probiòtics i prebiòtics, membres del Comitè Assessor Industrial de la SEMIPyP, van presentar diverses comunicacions orals científiques centrades en aquest àmbit.\ninvestigació científica microbioma microbiota prebiòtics probiòtics SEMPyP Sociedad Española de Microbiota


40 estils bonics que presenten un cabell arrissat amb pols - Talls De Pèl\n40 estils bonics que presenten un cabell arrissat amb pols\nEls cabells arrissats amb bretons semblen extremadament simpàtics i femenins. Moltes dones amb rínxols naturals encara mantenen una relació amor-odi amb els cabells, principalment per la creença que és bastant difícil d’estilar per la seva textura. Hi ha un mite molt estès sobre el cabell arrissat que ha estat gravat a la ment de les dones: les dones amb els cabells arrissats no haurien de dur brots. Això no és cert en absolut! De fet, si afegiu cops de colors suavitza la vostra aparença i també fa que el vostre pentinat sigui molt calent!\nCabells arrissats amb bragues - 40 idees meravelloses\nSi teniu curiositat sobre com es porta el cabell arrissat amb bromes, consulteu les imatges següents amb aparences inspiradores per obtenir noves idees creatives per a vosaltres mateixos.\n# 1: Ones mitjanes desordenades\nRessalta els ulls blaus brillants amb brots suaus. La incorporació de peces de color marró fosc a la rossa suau de lli vol afegir una dimensió al seu cabell arrissat amb bretxes i millorarà l’interès visual de l’estil. Les ones desordenades són universalment atractives; no us podeu equivocar amb aquest aspecte.\n# 2: Soft and Shaggy Bob\nNingú pot negar l’atractiu d’un bell roset. A la vegada aconsegueix ser sexy i sofisticat. Porteu el tall estàndard en capes al següent nivell incorporant rínxols; la textura també afegirà plenitud als fils prims.\n# 3: Indie Screen Queen\nZooey Deschanel va fer de serrell contundent i llargues onades soltes l’aspecte estàndard per a noies encantadores i increïblement intel·ligents al costat. Aquest estil s’ha convertit en l’objectiu de buscar dones a tot arreu, ja que obsequia amb molts colors i textures del cabell.\n# 4: Hot Wavy Red Bob\nEls cabells arrissats i vermells poden provocar records de Annie òrfena, però no més gràcies a aquest estil sensual amb serrell. Les ones desordenades són tocables i sense esforç per a la quantitat adequada de sexualitat. Emparella amb un llavi vibrant per obtenir un color pop.\n# 5: Capes salvatges salvatges\nSi els cabells presenten un patró de rínxol més fluix i la forma del rostre és allargada o ovalada, opteu per les línies rectes per afegir una aparença vibrant al vostre aspecte. Es barrejaran més fàcilment amb la resta de l'estil, en contraposició als aspectes amb models de curl més ajustats. És perfecte per passar una nit o fer una sessió fotogràfica de moda.\n# 6: Juguet Corona enrotllada\nEncerclar la cara amb un halo de llevataps és una manera bonica i exuberant de portar roba de llargada de l’espatlla. Utilitzeu un difusor i un grapat de mousse per ampliar i elevar la forma. Manteniu els contorns fluixos per a una sensació juvenil i de lliure descens.\n# 7: Beachy Aqua Pigtails\nEls cabells arrissats amb estrets, una textura desgastada i una paleta oceànica evoquen el surf d’estiu. Un parell de ponytail alts és una manera fantàstica d’abraçar -en lloc de lluitar- la irrupció. Deixeu uns quants espirals lliures a la línia del cabell frontal per obtenir una mica de coqueta.\n# 8: Curlicue Shingle Bob\nEns encanta l'equilibri de l'etèric i el nervi en aquest tall. L’escot de forma cònica i els braços micro aguts donen al cabell curt i curt un gir contemporani. L’eliminació de pes aporta rebot, mentre que la rica tonalitat de xocolata fa que els extrems airejats es sentin més importants.\nInstagram / @neysrh\n# 9: Ones d'or amb Bangs\nL'ús de tonalitats lleugerament diferents per a la longitud i la franja afegeix definició a les línies que flueixen lliurement dels cabells ondulats. Partir profundament i arrasar cap a un costat barreja la vora contundent dels cops; assecat amb bisells ovelles de raspall oval. Envolteu les seccions fluixes al voltant d'una varilla per perfeccionar-les.\n# 10: Sacs de sacs de sacs relaxats i relaxats\nUna de les maneres més fàcils de fer que les espirals semblin modernes és usar-les una mica desordenades. Els filats arrissats d'aquesta aparença són escassos, permetent que les fils es separin i articulin, contrastant la densitat general. Després de l'assecat, llisqueu els dits a sota i feu massatge a la pell.\nInstagram / @olgavaps\n# 11: Panys arrissats de lavanda\nEls remolins de lila transformen les bromes en una història de fades. Envolteu seccions gruixudes al voltant d’un ferro que s’enrotlla per aconseguir les ondulacions relaxades que es mostren. Les corbes sutils rebutgen els extrems dels braços ondulats i es fusionen a la perfecció als costats.\n# 12: Tall de Pixies arrissats\nDe vegades, els que tenen rínxols naturals tenen por de quedar-se curts, però aquest aspecte demostra que no hi ha res a témer. Formes graduades que augmenten el pes cap a l'estructura de subministrament interior a les bobines. Els tendres allargats de la part davantera són un toc lúdic.\n# 13: Capes arrissades amb pulsacions\nAquesta forma clàssica proporciona una distribució uniforme del cos a la longitud mitjana complementària. El seu esvelt frontal i l’ombra marró daurada personalitzen l’estil. Per als cabells arrissats, els bangs poden sentir-se bloquejats; inclinar-los aplana els pòmuls i accentua els ulls.\n# 14: Picat i retorçat\nUtilitzant una tècnica en espiral, on el cabell es retorça una vegada al cuir cabellut i s’embolica longitudinalment per la bóta d’un ferro, produeix un efecte ondulat uniformement. Brots rectes i puntes ombre de plata incorporen tendències de colors populars en el dolç disseny.\n# 15: Anells rosats vius\nSi voleu que una declaració de criança sigui perfecta, aquest aspecte és per a vosaltres. Mai subestimeu el poder del color; pot convertir una forma altament conservadora en un tap d'espectacle. Tireu la vora amb tocs femenins: un acabat cotoner i uns pujols rissats.\n# 16: arrissat i cruixent\nSi es combina un element arquitectònic amb un d’orgànic, es crea un deliciós contrast. Per aquells que tenen un patró de rínxol irregular, els cops rossos amb els cabells arrissats són un tall fort que requereix un mínim esforç. La vora neta s’accentua amb les voltes i voltes que l’envolten.\n# 17: Bouncy Rainbow Bob\nSi esteu preparats per agafar-ne arrissat bob de ho-hum a wow, aquesta és la vostra inspiració. Deixa la textura sense restriccions, millorant-la amb panells entrellaçats de color rosa vibrant, verd marí i turquesa. Un ritme de capes molt variades expressa singularitat i confiança.\n# 18: cables de coure en bucle\nSi voleu una versió actualitzada d’alguna cosa intemporal, barregeu i perfeccioneu les tècniques retro. Intenta bromejar suaument amb els dits o amb un pinzell per expandir i airejar fils cap a un efecte de sucre filat. Incorpora un toc vintage addicional amb un estret pin-up.\n# 19: Marc de cara arrissada\nLes transicions suaus són la clau per aconseguir bangs fàcils de controlar per als cabells arrissats. Aquest tall presenta un flux continu dels rínxols en capes des dels trossos curts de la testa fins als extrems dibuixats. L’estructura redueix el pes i es tradueix en una cascada de fluids.\n# 20: Corona de la Llum\nEls cabells arrissats i ros se senten menys densos que els tons més foscos; això és degut a que els nostres ulls recullen la qualitat superficial per tonalitats pàl·lides i perceben els esquemes en altres més profundes. Els punts baixos subtils aporten encara més diferenciacions. Mantingueu-lo de moda amb un to de caramel com el de la imatge.\n# 21: Canyella Shag\nEls cabells llargs i arrissats tenen un ambient bohemi fàcil. La textura descarada i la lleugeresa dispersa a través de les puntes mostren les capes gruixudes. La textura irregular aplana línies de mandíbules fortes i característiques destacades. Per fer estil, simplement escampeu una mica de mousse i assequeu-se a l’aire.\nInstagram / @jessicafooskas\n# 22: Bookish Nena Morena\nLes ulleres poden suposar un repte per als pentinats arrissats amb estrets. La solució és portar brides laterals que caiguin una polzada o més per sobre de les fulles per complementar, sense competir, els marcs. La longitud ininterrompuda als costats i l'esquena impedeix que hi hagi coberts.\nInstagram / @headdress_hairsalon\n# 23: Pernells vidres de mel\nPintar el color en cadenes individuals crea cintes lluminoses que aporten dimensió. Els tons assolellats i assolellats càlids són perfectes per lluir una base marró. Ens agrada trepitjar taps de corda retorçant-los en productes nutritius a base d’oli per a poliment i retenció moderada.\n# 24: Bob invertit amb Bangs\nEls angles i les corbes es compensen creant formes perfectament equilibrades. La vora inclinada va amb un subtil apilament que allunya la pesadesa de la clatella. Una línia separada es corba suaument per sobre dels ulls. Els filaments de crema mostren el patró de la bobina traçant helicoides individuals.\nInstagram / @dantigahaircut\n# 25: Part de les ones\nEls cabells curts i arrissats amb bretons són un aspecte que s’adapta als tipus de rínxols que van des de pràcticament allà fins a Botticelli. Per a aquells amb textura ondulada, moltes capes ben esmicolades milloren la flexió natural. La cortina dividida per sobre del front allarga la cara mentre que la desordenada divisió en zig-zag impedeix la gravetat.\n# 26: Updo natural amb franja falsa\nEls aficionats a Rihanna reconeixeran immediatament aquest cop de cavall de color brillant, amb bretxes arrissades, ja que és un aspecte favorit recent de l'estrella pop de Bajan. Inspirant-se habitualment a partir dels anys noranta, Riri ha utilitzat aquest aspecte a tot arreu, des de la catifa vermella i la freda a la platja fins a les dates del sopar i més enllà.\n# 27: Tendres naturals en capes\nHi ha una norma antiga que no se suposa que hagueu de fer bromes amb els cabells arrissats encolliment i una divertida semblança amb un caniche. La millor manera de combatre aquesta associació és treballar amb un estilista que s’especialitza en els cabells arrissats per assegurar-se que els vostres colps s’ajusten amb les capes dels cabells; el resultat serà un pentinat complet i coqueta.\n# 28: Intentat i veritable\nQuan les dones negres amb els cabells naturals tenen dificultats per domar els seus rínxols, la resposta és una solució. El procés de fer les voltes durant la nit i desfer-les al matí funciona sobre pits més llargs i cabells llargs, igual per a uns gruixuts rínxols de rebot que duren dies.\n# 29: Chic Messy Bob\nEl fet de balancejar un cop de puny és també una manera que les dones de cares rodones puguin reduir la seva visió. Els rínxols solts que no són tan voluminosos emmarquen els costats de la cara de la nena per fer-la semblar més llarga. A més, el tall en capes garanteix que els seus rínxols s’assequin en espirals perfectes per un fàcil pentinat i rentat.\n# 30: Bob arrissat amb el filet de color porpra\nDe vegades els rínxols espirals poden semblar massa preciosos, especialment en les dones amb els cabells gruixuts que poden tenir un excés de poder. Per actualitzar el teu pentinat a un aspecte més avantguardista, opta per un bonic color del cabell. Un morat profund és una elecció preciosa per als rínxols morenets perfectes. Si us preocupa el trencament o l’aposta per un sol color, proveu una fórmula semipermanent.\n# 31: Estil ondulat a la meitat cap avall\nSi voleu canviar una mica les coses, podeu donar estil als cabells arrissats amb uns brots lleugers que descarcegen les celles, com va fer Jennie Garth. Reuneix els cabells en un pentinat mig, mig i mig. Deixeu caure els rínxols lliurement a les espatlles. Mentrestant, podeu redreçar els braços i deixar-los caure just damunt dels ulls.\n# 32: Rectes apretats amb ratlles rectes\nKathy Griffin us mostra una altra manera de picar els cops rectes. Estila els seus rínxols amb molt de volum i cos als cabells. Per completar l’aspecte, podeu fer una declaració d’estil portant brides curtes i contundents.\n# 33: Ones de platja separades laterals\nNo hi ha res que complementi un estil ondulat sense esforç i elegant que els estrets laterals llargs com el d’Eliza Coupe. Aquesta manera particular d’estilar bretxes s’adapta millor a les dones que prefereixen els pentinats bob A-line. Fa que els vostres brins es barregin perfectament amb la resta de cabells per obtenir un estil impressionant d’aspecte natural.\n# 34: Bangs retallades completes\nNo són habituals les brots completes de Camilla Belle en les dones amb cabells arrissats. Tanmateix, si us atreviu a portar aquest pentinat, sens dubte podreu aportar un ambient elegant i elegant al vostre aspecte. Podeu afegir alguns trucs als vostres cops, perquè no semblin massa pesats i bloquejats al front.\n# 35: Bandes de Swoopy per a les ones en capes\nCom que els cabells arrissats solen encongir-se, els bangs llargs sempre funcionen millor per als rínxols que un serrell curt. Tingueu un toc de Sandra Taylor. Apareix adequadament les seves ones en capes amb llargs cops de mà.\n# 36: Lòbul ros arrissat\nEl rebombori ondulat de Malin Akerman és un aspecte tan fresc a la catifa vermella! Per cert, podeu recrear fàcilment aquest aspecte, sobretot si teniu els cabells llargs de l’espatlla. Deixa que les teves ones naturals caiguin lliurement sobre les espatlles. A continuació, realitzeu una part fora del centre, de manera que els braços es pengin sense deixar de funcionar com a detall de marcatge de la cara.\n# 37: Cabells ondulats amb picotons\nEstà bé deixar que els vostres rínxols i bretxes siguin una mica molestes de vegades. Hi ha alguna cosa senzilla i elegant sobre els brots naturals ondulats. Preneu com a exemple el pentinat de Laura Dern. És ondulat i despreocupat sense semblar desordenat.\n# 38: Long Glamour Bangs\nNo hi ha res més glamurós que llargues pulsacions ondulades per accentuar els seus rínxols naturals. No tingueu massa por d’aconseguir molt volum en els vostres cabells com Anna Chapman. També és un bon pentinat per als cabells llargs, però funciona millor en el llarg de l'espatlla.\nEkaterina Bykova / Shutterstock.com\n# 39: Tall de Pixie curt i arrissat\nSelenis Leyva es veu increïble amb aquest pentinat curt, i l’afegit de bretons garanteix un aspecte giratori al cap. El millor d’aquest particular pentinat és que és jove, elegant i fàcil d’estilar amb escumes o mousses.\n# 40: Bancs arquejats per al cabell natural\nEls braços arquejats obsequien Kerry Washington immensament, perquè accentuen els seus bells ulls. Hi ha una ambientació elegant i elegant per a aquest particular estil de flecs. Definitivament afavoreix cares ovalades, llargues, triangulars i amb forma de cor.\nCom podeu veure, hi ha diverses idees que val la pena provar quan voleu afegir bretons al cabell arrissat. Es tracta d’acceptar les peculiaritats naturals del teu cabell i aprendre a jugar amb productes d’estil, segons quin resultat vulgueu aconseguir.


El Somni d'una nit de vins: L'encís que colpeja.\nL'encís que colpeja.\nEl Celler AT Roca conduit pel binomi Agustí Pare i fill ha presentat un nou projecte anomenat “Cop deCor”, el primer vi destinat a benefici de la fundació Vi per Vida.\nEns resumeixen la seva filosofia en una frase, -“els vins són el reflex del nostre paisatge”. El territori, les varietats autòctones i les persones que l’habiten, són els pilars d’una estructura que van aixecant dia a dia.\nD’una emoció profunda, un enamorament instantani o una fiblada inesperada que pot produir una cançó, un petó, sorgeix el vi Cop de Cor.\nL’inici del tot es produeix amb l’encís per una vinya singular de Macabeu anomenada Novelles amb una llarga història darrera.\n“A partir dels sarments d'una vinya vella de Macabeu plantada a principis del s.XX, just després de la Fil·loxera, l'any 1967 la pubilla de Cal Marsal de Can Benet de la Prua, Titil, planta amb peu de Rupestris a la finca familiar 865 mallols en un matollar rodejat de bosc que bateja amb el nom de Vinya Novelles, un terreny de margues arenoses de caràcter calcari, amb aspecte marí i una alta pedregositat on mai hi havia hagut conreu.\nQuasi tres dècades més tard la generació de la seva filla Isabel pren la decisió d'apostar per l'agricultura ecològica, convertint les parcel·les de la finca en unes de les primeres del Penedès conduïdes sota aquesta forma d'entendre i viure l'entorn.\nDegut a la baixada de producció, però, les velles vinyes plantades per la mare deixen de donar rendibilitat i uns quants anys més tard són arrencades i substituïdes per d'altres de més joves.\nLa vinya "Novelles" és l'única, però, que resta a la finca i que encara avui en dia segueix sent molt més que una simple vinya: és l'orgull de dues generacions de dones amb una fe cega en una feina i un món que, històricament, només hi tenien cabuda els homes.\nPossiblement és aquesta delicadesa i sensibilitat cap a l'entorn la que han volgut capturar i encabir dins una ampolla”.\nI com és Cop de Cor?\n“Un vi únic que parla de la nostra terra, la nostra història i la nostra gent”.\nElaborat amb els llevats propis de l’entorn, mostra clara de voler capturar el territori al 100%. Un premsat amb la rapa i una posterior maceració pel·licular de 5 hores. Fermentació controlada en bótes de 300l. de roure francès blanc. Diversos "battonage" a la setmana per tal de posar els llevats en suspensió i un cop acabada la fermentació a una criança de 8 mesos cuidant sempre cada moviment, tenint en compte els cicles lunars.\nBrillant, amb un color groc de palla, reflexos daurats d’or nou i una llàgrima abundant.\nAl nas és fresc i fruitat, aroma de pera, poma verda i albercoc sobre un fons especiat i torrat de vainilles i brioix (imagineu un braç de nata i crema torrada). Tocs florals de mareselva (lonicera) i cotó.\nA la boca mostra una personalitat agradable, bona acidesa, volum, golós i ben estructurat. Aromes terciaris del pas per bota, vainilla lleugerament fumada. Final llarg amb una lleugera amargor de frescor que es fon amb notes especiades.\n“El primer Cop de cor és, però, més que paraules: és la demostració que un vi pot ser elegant i fresc al mateix temps que complex i golós”.\nD.O Penedès. Vi ecològic.\nPer arrodonir el projecte, AT Roca ha decidit que el benefici d’aquest vi anirà destinat a la Fundació Vi Per Vida.\nFundació sense ànim de lucre que té com a objectiu recaptar fons per a la recerca en el creixement i la metàstasi del càncer mitjançant activitats solidàries relacionades amb el món del vi, sensibilitzant així, a la ciutadania a favor de la investigació.\nImpulsa actes com ara “Tastos Solidaris” per recollir fons destinats a l'Institut de Recerca Biomèdica (IRB) on es desenvolupen projectes avalats pel Dr. Joan Massagué, capdavanter mundial en l'estudi de la metàstasi.\nPublicat per El Somni d'una nit de vins a diumenge, de setembre 20, 2015


La seguretat i una economia més diversificada: les grans problemàtiques de l'Alt Empordà | NacióDigital\nLa seguretat i una economia més diversificada: les grans problemàtiques de l'Alt Empordà\nLa seguretat ciutadana és el principal tema de la campanya a Figueres, una capital que en els darrers temps ha patit una degradació en aquest àmbit que ha generat incidències tan extremes com que l'actual alcalde i aspirant, Jordi Masquef, escrivís que està fart de la "xusma" que corre pels seus carrers. Masquef ha situat en el lloc 5 de la seva candidatura Ramon Cos, un agent de Mossos amb vint anys d'experiència "per lluitar contra delinqüents i incívics", segons va explicar l'alcalde.\nA la zona costanera, la inseguretat es concreta -per bé que amb força menys intensitat- en la por als assalts a habitatges turístics, fet que ha derivat en una forta demanda d'alarmes connectades a seguretat privada.\nEl problema de l'habitatge, en canvi, no assoleix el nivell d'emergència d'altres comarques, ja que, excepte a la costa -on els preus sempre han estat alts-, a la resta de municipis no han anat a l'alça i, a més, hi ha disponibilitat suficient per a la demanda existent. Figueres mostra un creixement de població anual constant, ja que ha passat dels 33.600 habitants de 1998 als 46.381 del 2018.\nModel econòmic en crisi\nEl model econòmic d'una Figueres en crisi fa difícil trobar nous llocs de treball qualificats i afavoreix una fugida de talent cap a Girona i Barcelona, mentre que en el sector turístic sí que hi ha una oferta abundant, però en unes condicions laborals i salarials molt negatives. Una dada rellevant és que la comarca va iniciar el 2019 amb un 9% menys d'aturats que un any abans, però aquesta dada no esvaeix la sensació que Figueres està en crisi.\nLa dualitat entre capital i costa es reflecteix també en el sector del petit comerç. Mentre que, en l'àmbit turístic, es defensa gràcies al manteniment de la pràctica d'obrir petits establiments comercials i de serveis amb molta facilitat pel fet que a l'estiu tenen l'èxit quasi assegurat, a les zones interiors pateix la competència insuperable de les grans superfícies. I això, en una ciutat com Figueres que ocupa una massa de mà obra altíssima en el comerç. El model econòmic de la comarca, doncs, pivota al voltant dels serveis i del turisme, amb totes les oportunitats i riscos que això suposa\nLluita contra els barracons\nPel que fa a la capital, seguirà el conflicte entorn la imprescindible renovació de l'escola Carme Guasch i Darné -ubicada en barracons- que arrossega un llarg estira-i-arronsa entre l'Ajuntament i la Generalitat. Els serveis sanitaris es consideren correctes, excepte el malestar detectable en alguns dels municipis rurals més allunyats de la capital. La comarca gaudeix d'excel·lents comunicacions amb l'exterior a través de carretera, autopista i tren. Els problemes poden localitzar-se en les comunicacions amb transport públic des dels petits nuclis.\nIgualment, no hi ha hagut conflictes recents importants en qüestions de gestió del territori, que ara es centrarien en garantir la preservació dels aiguamolls i les àrees de costa. On estan enceses totes les alarmes és en la contaminació de les aigües subterrànies per l'excés d'abocament de purins del sector porcí, contra la qual entitats com IAEDEN han estan portant a terme diverses accions de denúncia en els darrers anys.\nEleccions municipals 2019, MAPES Problemàtiques comarcals 2019, Política, Alt Empordà, eleccions municipals 2019, comarques


Paz Padilla. | Europa Press\nPaz Padilla segueix vinculada a 'Sálvame' i Iván Martín l'està ajudant a oblidar\nper Daniel H. Marín 24/03/2022 13:22h\nPaz Padilla ha estat més d'una dècada treballant a Telecinco i tothom pensava que encara li quedava molt de temps a la cadena.\nTot i això, els seus responsables van decidir rescindir-li el contracte després d'una acalorada discussió que va mantenir amb Belén Esteban. Des de llavors no se l'ha tornat a veure, però per sort no afronta aquest cop sola, ho fa al costat de l'actor Iván Martín.\nPaz Padilla, antiga presentadora de Sálvame, ha trobat la fórmula per superar tots els seus problemes: l'amor. Gràcies a l'afecte i l'amor dels seus éssers estimats supera una de les etapes més complicades de la seva trajectòria professional.\nIván Martín, parella de la seva filla Anna Ferrer, l'està ajudant força perquè té un sentit de l'humor extraordinari.\nPaz Padilla i Iván Martín han format un equip indestructible. | CatalunyaDiari\nIván treballa com a influencer i també ha fet alguns passos al món de la interpretació, però no és excessivament famós.\nLa popularitat d'Anna Ferrer, la seva parella des de fa anys, l'ha relegat a un discret segon pla, tot i que ell també en té molt, de talent. Sap que l'única cosa que necessita la seva sogra és rebre amor i humor, els dos grans secrets del seu benestar.\nPaz Padilla prefereix no parlar del seu gendre Iván públicament perquè no vol intercedir a la trajectòria mediàtica del jove actor. És conscient que ella és un personatge irresistible i qualsevol dels seus passos pot eclipsar la persona que té al costat.\nTanmateix, passen molt de temps junts fora de càmeres i l'antiga presentadora està encantada amb la seva presència.\nPaz Padilla segueix unida a Sálvame i Iván ho sap\nPaz, segons informa la revista Semana, ha demandat La Fábrica de la Tele, productora de Sálvame, per un suposat acomiadament improcedent. Tot i això, l'humorista segueix unida a l'espai de Jorge Javier Vázquez, almenys això és el que demostren les seves xarxes socials.\nNo ha esborrat del seu compte d'Instagram el lloc de treball que tenia fins fa unes setmanes i hi continua posant que és presentadora del format.\nPaz Padilla té una relació fantàstica amb Iván Martín. | Xarxes socials\nPadilla li ha explicat a Iván Martín el que ha passat perquè tenen molta confiança, però ell no revelarà mai aquestes confidències.\nEl jove s'ha convertit en un rostre força perseguit perquè compta amb informació privilegiada, tot i que parlar amb ell és una tasca impossible. Treballa com influencer i en certs àmbits té força popularitat, així que està envoltat d'un fidel exèrcit de seguidors.\nIván ha donat la cara per la seva sogra més d'una vegada, com per exemple quan el públic la va acusar de no ser responsable amb el coronavirus.\nLa gaditana va rebre una infinitat de comentaris força ofensius i l'influencer no va trigar a donar la cara per ella. «Els que escriviu aquestes coses no us anomenaré gentussa perquè ni us ho mereixeu, qui us dona la potestat per atacar d'aquesta manera?».\nPaz Padilla es confessa amb Iván Martín: «Un costat fosc»\nPaz és una dona completament sincera i li ha explicat a Ivan el que pretén fer, ja que no pensa quedar-se de braços plegats.\nSeguint el seu discurs, «l'amor ho pot tot», però hi ha determinats successos que han de ser castigats. Hi ha la possibilitat que Sálvame l'hagi acomiadat de manera indeguda i el jutge podria dictar sentència durant els pròxims mesos.\nPadilla compta amb el suport del seu entorn, ja que tothom que ha tractat amb ella assegura que és una persona excepcional. Per això, Iván Martín està tan molest amb el públic que fa servir les plataformes digitals per emetre insults.\n«Encara que les xarxes socials poden ser una font d'inspiració, hi ha un costat fosc l'existència del qual cal conèixer», va explicar el jove.\nLa mare d'Anna Ferrer es nega a esborrar del seu compte d'Instagram que ha estat presentadora a Telecinco. Aquest atreviment li costa grans disgustos, però ella no pensa rendir-se ni entrar en determinats conflictes.\nSegons la revista Semana, ha posat l'assumpte en mans de la justícia i caldrà esperar un temps per veure qui té raó.\nRamón García ataca durament Rosalía: «Em sembla una m****»\nL'última foto de Carmen Sevilla, l'estimada actriu que ja no recorda què va ser


La Setmana de la Malvasia de Sitges arrenca amb el tast inaugural\nSota l’eslògan de Malvasia de Sitges, la imprescindible, la setena edició de la Setmana de la Malvasia programa un ampli ventall d’activitats per a públics diversos\nLa Setmana de la Malvasia de Sitges arrenca amb el tast inaugural. Ajuntament de Sitges\nLa Setmana de la Malvasia –que se celebra entre el 10 i el 28 de novembre– ha donat el tret de sortida aquest dimecres amb un tast inaugural, que ha comptat amb una selecció d’onze vins de malvasia de Sitges de diferents elaboradors del Penedès i de Catalunya, que han mostrat el potencial enològic de la varietat. L’acte ha tingut lloc a l’Escola d’Hostaleria de l’institut Joan Ramon Benaprès a causa de la climatologia.\nEl sommelier, David Martinez, i la historiadora i coordinadora del CIM, Alba Gràcia, han dirigit el tast de malvasies que ha permès conèixer varietats del Celler 1+1 (Fontrubí), Torre del Veguer (Sant Pere de Ribes), Avenc del Garraf (Olesa de Bonesvalls), Oliver Viticultors (Subirats), Montpicolis (Vilobí del Penedès), Jané Ventura (El Vendrell), Vinyes Singulars (Pacs del Penedès), Mas Perdut (Santa Oliva), Arid Vins (Vilafranca del Penedès), Vallformosa (Vilobí del Penedès), Mas Oller (Torrent, Girona), i del Celler de l'Hospital (Sitges).\nEl sommelier, David Martínez, ha reiterat la importància de “la malvasia de Sitges com una varietat amb una personalitat molt potent i amb uns vins que expressen territori, sigui quina sigui la seva vinificació”. Finalment, la coordinadora del CIM, Alba Gràcia ha destacat els #imprescindibles d’aquest esdeveniment, essent la Fira Professional un dels grans reptes a consolidar: “Fa tan sols deu anys, podíem comptar amb els dits de la mà els cellers que tenien vins de Malvasia de Sitges. Avui la malvasia és més que el vi dolç, són més de cinquanta referències 100% malvasia; i dins de cada copa hi ha èpica, hi ha romanticisme, hi ha història de Sitges”.\nEl vessant professional adquireix enguany un protagonisme rellevant, amb la celebració d’una fira que comptarà amb la participació de 25 elaboradors i productors (en els últims dies s’han sumat 2 cellers més dels que partien fa una setmana); acompanyats de 150 sommeliers, restauradors i prescriptors. Se celebrarà al ME Sitges Terramar el dia 15 de novembre. Altres actes programats també estan especialment adreçats als professionals, amb la finalitat de continuar obrint camí en el recorregut iniciat en els darrers anys, en què la Malvasia de Sitges ha estat adoptada com a vi propi en diferents circuits.


Josep Maria Gavín i Barceló - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nJosep Maria Gavín i Barceló (Barcelona, 21 de juny 1930) és un fotògraf i col·leccionista català.\n1930 (91/92 anys)\nCreador de l'Arxiu Gavin\nCreu de Sant Jordi, 1984\nTreballà a la Caixa de Pensions el 1949 i després es dedicà a la fotografia. El 1966 ingressà a la Unió Excursionista de Catalunya, on començà a col·leccionar fotografies de més de 22.000 esglésies catalanes i d'Andorra, i completà un important arxiu fotogràfic (l'Arxiu Gavín), complementat amb documentació; en total, més d'1.550.000 documents, un dels arxius particulars més importants d'Europa. El 1979-1983 fou nomenat president de la societat Amics de l'Art Romànic. També ha estat vicepresident de l'Ateneu Santcugatenc i és president de l'Associació Catalana de Col·leccionistes.\nLes comarques catalanes (1972) en fascicles\nColumbaris, colomers o palomers\nLes esglésies romàniques de planta circular i triangular a Catalunya (1974)\nInventari d'esglésies (1977-1997, 29 volums)\nL'arxiu Gavín és adquirit pels germans Maristes de Catalunya, a mitjan any 2007. La nova localització de l'arxiu Gavín és al Monestir de Santa Maria de Bellpuig de les Avellanes (Noguera)\n↑ 1,0 1,1 «Josep Maria Gavín i Barceló». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ «Josep Maria Gavín, un col·leccionista d'excepció: l'arxiu Gavín és considerat per la UNESCO el primer arxiu particular d'Europa». Espais: revista del Departament de Política Territorial i Obres Públiques, Núm.: 33, 1992, pàg. 12-18 [Consulta: 6 juny 2016].\nBiografia de Josep Maria Gavín\nJosep Maria Gavin a coneixercatalunya.blogspot.com\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Josep_Maria_Gavín_i_Barceló&oldid=29931462»\nDarrera modificació: 10 abr 2022 a les 10:12\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 abr 2022 a les 10:12.


Enric I. Canela » Blog Archive » El finançament i els resultats de la recerca biomèdica\nEl finançament i els resultats de la recerca biomèdica\nLa Generalitat ha publicat un informe sobre la Recerca en ciències de la salut 2012 (i un altre sobre dos centres). No he llegit les 120 pàgines que té. Només algunes dades. M’ho haig de mirar més a fons. La notícia, la bona propaganda, és que diuen que per cada euro invertit per la Generalitat se n’obtenen 3 (1, 2 i 3).\nSenzillament no m’ho crec. Mirava les taules dels “fons aportats per la Generalitat”. En algun cas només els salaris abonats per la UB superen els fons aportats per la Generalitat. No em fixaré en l’origen dels fons, que finalment són públics, sinó en la suma d’aquests fons. Els salaris i el manteniment de les infraestructures també i compten.\nSi el que diem és que per cada euro extra aportat se n’obtenen 3, sí. Potser cal aprofundir en aquests comptes de resultats. Són molt interessants, però indueixen a engany.


55 obres opten al 35è Premi BBVA Sant Joan de literatura catalana - FACC\nInici » 55 obres opten al 35è Premi BBVA Sant Joan de literatura catalana\n55 obres opten al 35è Premi BBVA Sant Joan de literatura catalana\n10 juny, 2015 3 novembre, 2017 Descarregar notícia en PDF\nS’han rebut originals d’arreu de Catalunya principalment, i també del País Valencià, Illes Balears, França i Mèxic.\nUn total de 55 obres s’han presentat a la 35 edició del Premi BBVA Sant Joan de literatura catalana convocat per la Fundació Antigues Caixes Catalanes (FACC) i BBVA CX. Un Premi que manté viva des dels seus inicis la finalitat de fomentar l’escriptura així com la lectura en llengua catalana.\nAquest és un dels principals objectius que van inspirar aquest guardó, que l’Obra Social de Caixa Sabadell va crear el 1981, i que ara impulsen la Fundació Antigues Caixes Catalanes i BBVA CX. Al llarg d’aquestes 35 edicions s’han presentat al concurs 1.707 originals, amb una mitjana de gairebé 49 obres anuals.\n12 finalistes d’entre els 55 originals que opten enguany al premi, amb predomini de novel·les d’autors barcelonins\nTrenta-tres dels originals són d’autors de la demarcació de Barcelona, set de Girona i un de Tarragona. També s’han presentat deu obres des del País Valencià, dues de les Illes Balears, una de França i una de Mèxic.\nLlibre d’ànimes. Sança d’Aragó, la princesa viatgera, de Susanna Rafart\nSoldat imperial, de Kirk Barrera (pseudònim)\nEl cercle virtuós, d’El gat de Schrödinger (pseudònim)\nEl món a la tardor, de Miquel M. Gibert\nLa Clareta memòria o l’odissea de les rates i altres contes, de Xavier Mas Gibert\nEncén el llum, d’Urània Puig (pseudònim)\nAbans que el teu record torni cendra, de Maria Escalas Bernat\nHeretaràs la por, de Pina R. (pseudònim)\nLes roses d’Stalin, de Frederic Ferrer (pseudònim)\nL’educació sentimental (d’una existència), d’Octavi Monsonís Arnandis\nLa filla estrangera, d’Anaïs Noria (pseudònim)\nUn premi amb 35 anys d’història\nAmb l’edició del 2015 el Premi BBVA Sant Joan acompleix 35 anys. Al 1981 l’Obra Social de Caixa Sabadell va crear aquest guardó en un moment que la literatura catalana vivia una empenta renovada pels nous temps històrics. Ara, 35 anys després, la Fundació Antigues Caixes Catalanes i el BBVA CX donen continuïtat al premi mantenint viva la finalitat que l’inspirà: fomentar l’escriptura i la lectura en català. Una exposició produïda amb motiu d’aquest aniversari recollirà l’evolució i els trets més destacats de la història del Premi BBVA Sant Joan.\nTambé s’ha apostat per donar major impuls a les obres guanyadores del premi amb l’activitat ‘Avui també és Sant Joan’, promoguda per la Fundació Antigues Caixes Catalanes i el BBVA CX. La seva finalitat és acostar el premi als lectors d’arreu de Catalunya, a través de les Biblioteques Públiques, d’una manera original i innovadora: per mitjà de converses entre escriptors guardonats en els darrers anys amb el premi i psicòlogues expertes, en les quals parlen de valors i emocions universals a partir dels arguments de les respectives obres guardonades amb el Premi BBVA Sant Joan.


Ester Ribas i Elisabet Moya, noves regidores de JuntsxCat – Torelló\nEster Ribas i Elisabet Moya, noves regidores de JuntsxCat\nAquest dilluns es va celebrar el ple municipal corresponent al mes de juliol, encara en format telemàtic a causa de les noves restriccions sanitàries.\nEn el primer punt de l’ordre del dia van prendre possessió les noves regidores, Ester Ribas i Elisabet Moya, del grup municipal de JuntsxCat, en substitució de Neus Codina i de Sebastià Raurell, que van presentar la renúncia el mes passat. Les noves regidores van prometre el càrrec per imperatiu legal i l’alcalde Marçal Ortuño els va donar la benvinguda al consistori.\nD’altra banda, es van aprovar les dues festes locals de Torelló, per a l’any 2022, que seran el dilluns, 1 d’agost, Festa Major; i el dilluns, 19 de setembre, Rocaprevera. L’alcalde va explicar que la voluntat de l’equip de govern era fer un procés participatiu per decidir si es manté com a festa local el dilluns de Rocaprevera o es canvia per una data de Carnaval, però que la pandèmia va fer ajornar aquesta idea. Per tant, va reiterar el compromís de fer una consulta ciutadana, els propers mesos, per decidir les festes locals. Tots els grups municipals van votar a favor de la proposta, amb l’abstenció de la CUP, que va puntualitzar que la consulta ha d’incloure també l’1 d’agost, per tal de decidir dues festes de les tres possibles.\nAmb l’abstenció de JuntsxCat, es va aprovar la modificació de la Relació de Llocs de Treball del personal de l’Ajuntament, resultat de la negociació col·lectiva dels darrers mesos i aprovada, per majoria, per l’assemblea de treballadors i treballadores, el mes de juny passat. L’aprovació no implica l’entrada en vigor ni l’eficàcia de l’esmentada Relació de Llocs de Treball, la qual restarà condicionada als corresponents acords d’implementació, que es començaran a negociar a partir d’ara. L’anterior RLT datava de l’any 2003. Els grups van celebrar la culminació del llarg procés de negociació entre les diverses parts.\nEl ple va aprovar la modificació del Reglament de les llars d’infants municipals La Cabanya i Blancaneus per modificar els horaris del servei. L’horari lectiu de les llars d’infants municipals serà de 9 a 12 i de 3 a 5 de la tarda, de dilluns a divendres, durant els mesos de setembre a juliol. I els serveis complementaris seran de 3/4 de 8 a 3/4 de 9 del matí, i el servei de menjador de 12 a 3 del migdia i de 5 a 6 de la tarda.\nA més, també es va donar llum verda a la modificació del contracte de les dues llars d’infants, prorrogant-lo pel termini d’un any, des de l’1 de setembre de 2021 fins al 31 d’agost de 2022.\nPer al curs 2021-2022, en base als alumnes matriculats, s’obriran 6 aules a la Llar d’Infants La Cabanya amb una capacitat màxima de 82 infants distribuïts amb les següents aules:\n• 1 grup de P0 amb 8 infants\n• 1 grup mixt de P0+P1 amb 8 infants\n• 2 grups de P1 amb 26 infants\n• 2 grups de P2 amb 40 infants\nA la Blancaneus, per al curs vinent, s’obriran 5 aules, amb una capacitat màxima de 62 infants distribuïts amb les següents aules:\n• 1 grup de P2 amb 20 infants\nTots els grups municipals van estar d’acord a modificar el Reglament del viver d’empreses de serveis per tal de fer un canvi en la tipologia dels usuaris que poden utilitzar el servei, així com en el termini màxim d’utilització, que s’amplia en un any fins arribar als 5 anys. En base a aquesta modificació, poden ser usuaris del servei empreses de nova creació fins a 3 anys de vida; emprenedors que necessiten un espai on poder desenvolupar el contingut del negoci abans de constituir l’empresa (ja sigui autònoms, diferents formes societàries, amb un termini màxim per constituir l’empresa de 12 mesos); persones contractades per compte aliè que teletreballen o ciutadans que necessiten d’un espai (estudiants, escriptor/a…).\nPer unanimitat es va aprovar una moció de la CUP per garantir el dret a la interrupció voluntària de l’embaràs (IVE) al sistema sanitari públic. Concretament, s’exigeix al Departament de Salut la creació d’Unitats Especialitzades en la IVE als hospitals de referència de cada regió sanitària i garantir ASSIR (Servei d’Atenció a la Salut Sexual i Reproductiva) autoritzats per dur a terme avortaments farmacològics en totes les regions sanitàries. I també instar al Departament de Salut perquè anul·li els convenis públics o contractes amb els centres sanitaris que tinguin com a mandat institucional objectar i no oferir el servei a la demanda d’avortament; i perquè no es produeixin objeccions col·lectives ni institucionals en la pràctica de la IVE en centres que rebin diners públics.\nEn altres punts de l’ordre del dia es va aprovar la modificació del Reglament regulador del servei municipal de recollida i control d’animals de companyia abandonats o perduts, per tal d’ajustar-lo a les noves determinacions de la concessió del servei; la modificació del pla normatiu per al 2021, ja que hi ha previst aprovar l’ordenança reguladora de les prestacions patrimonials de caràcter públic no tributari de l’Escola d’Arts Plàstiques; i la rectificació anual de l’inventari general de béns i drets de la corporació, actualitzat a data de 31 de desembre de 2020.\nEn el torn de precs i preguntes, des del PSC es va preguntar pel camí entre Vilaseca i Torelló; la compra d’armes de gas pebre per a la policia; la situació laboral del personal interí de Ràdio Ona; i el suggeriment de posar pilones per evitar aparcar a la vorera davant el Mercat Municipal.\nEl grup de JuntsxCat es va interessar pel futur sistema de recollida de deixalles; la subvenció de la Diputació per al Pla de Mobilitat; per les ‘batalles campals’ que hi ha a Torelló i què es fa per erradicar-les; la restitució de les baranes de fusta trencades; i el cost del Casal d’Estiu d’aquest any.\nI la CUP va preguntar per la problemàtica i els protocols de la vespa asiàtica i l’eruga del boix; el cabal mínim del riu Ges; la valoració del Punt Lila per la Festa Major; els contractes dels serveis de neteja, de neteja d’edificis i d’enllumenat i la planificació de la seva futura gestió; el canvi d’ubicació del mercat setmanal; i els senyals de prohibició d’aparcament en castellà que van aparèixer al carrer Sant Miquel.\nEn l’apartat d’informacions de les regidories es va informar de l’obertura del període de sol·licituds dels ajuts per a activitats extraescolars; del desenvolupament de la Festa Major i del prec de responsabilitat en la participació als diferents actes; de la reunió de la junta de compensació de La Caseta; de l’entrada en funcionament de les càmeres de control de trànsit del casc antic, prevista pel proper 21 de setembre; de la segona convocatòria dels ajuts del Pla de reactivació econòmica; de la finalització dels plans d’ocupació de reforç a la brigada municipal; de l’estabilització de les dades de Covid 19, amb 28 contagis i un RT per sota d’1, i amb pràcticament un 60% de la població vacunada; i de la reunió del consell d’administració de l’empresa Onaigua.\nPrevAnteriorDilluns 26, ple ordinari del mes de juliol\nSegüentContinuen els actes de Festa MajorNext


L’home més gafe del món – Ferran Esteve – Ilustrador y periodista\nL’home més gafe del món\nHeu vist alguna vegada les retransmissions que el Canal 33 fa del certamen L’home més fort del món? Si hi hagués una variant amb dibuixants de còmics gafes jo ocuparia una de les primeres posicions. Els antecedents són clars:\nLa primera tira còmica que vaig publicar –més enllà del meu propi fanzine- va aparèixer a Fak d’Arts, una revisteta que es distribuïa per diversos bars de la província de Barcelona de manera gratuïta. Tres o quatre números després de la meva publicació, quan ja m’havia fet a la idea de dibuixar una tira per a cada número, la revista va morir envoltada de rumors sobre infidelitats (sí, sí, sexuals) entre els responsables de la revista.\nEl mateix va passar el primer cop que em van publicar un text sobre còmics i cinema. Va ser a la revista musical madrilenya Era Magazine. Una revista gratuïta que arribava última a la cursa de la premsa fashion i que, suposo que per això mateix, era capaç d’acceptar-me com a col·laborador. Un any va durar la cosa, temps suficient per rebre les meves ones gafístiques.\nI tot aquest rotllo em ve al cap perquè el diari Mes a mes de l’Associació de Veïns de Badalona anuncia tancament “per motius econòmics i discrepàncies ideològiques”. La meva vinyeta política mensual se’n va a norris. I el poder del meu gafe, in crescendo.\n← La vida está bien\nGagarin vuelve a casa →