DIY: reutilizant els pots de vidre – CaLLuStreLLenCa\nDIY / motivació / recomanacions\n9 Setembre 2012 Callustrellenca1 comentari\nEls diumenges a la tarda són per descansar, per agafar forces per encetar els dilluns de la millor manera possible, però avui, que demà per sort tinc festa, m’ha vingut de gust fer manualitats. Res meditat, perquè si ho hagués pensat un xic, segurament hauria passat per alguna botiga a comprar material, però no ha estat així. Amb el poc que tinc a casa, he fet un DIY (Do it yourself) fàcil i reutilitzable, he aprofitat els pots de vidre buits per fer pots decoratius amb fotos, plantes i espelmes, i de pas, també us mostro que es pot fer amb una ampolla de vi.\nNomés he necessitat:\n– 3 pots de vidre (els meus són dels de llegums)\n– 1 pot de iogurt\n– Washi tape (celo de colors)\n– Cordills de colors, de ràfia i d’espart,…\n– Tisores i pegament\n– Una fotografia i un paper de color\n– Una espelma\n– Un pal de bambú\n– Un tros de roba (d’una camisa que ja no em va bé)\nI aquí teniu els resultats de la tarda:\nAquest vi, el Mil flores (DO Rioja) és molt bo, a mi m’agrada molt i a part, el preu és econòmic (uns 5€) i de pas, tens una ampolla molt decorativa. Dir-vos, que cada any, el Mil fores canvia l’ampolla canviant també el motiu floral.\nPer altra banda, si us animeu a fer els vostres DIY per tenir idees i ser creatives només heu d’anar al cercador d’imatges i escriure el que cerques, i tranquil·la, que a través de les fotos aniràs a parar a blocs molt i molt interessants.\nAquí teniu algunes fotos trobades…\nBona setmana i feliç Diada!\nbambú, espelma, fotos, La BioGuia, Mil flores, pots de vidre, vi, washi tape\nÚltima parada… Gipuzkoa\nOne thought on “DIY: reutilizant els pots de vidre”\n10 Setembre 2012 a les 07:53\nla foto de la platja es maquisimaaaaaa!!


Cursos CAP Professionals - Goncal Formació - Racc\nInici » Cursos CAP Professionals\nFORMACIÓ CONTINUADA CERTIFICAT D'APTITUD PROFESSIONAL (CAP)\nVEURE CALENDARI PRÒXIMS CURSOS\nCAP INICIAL 140 hores (inclòs descans)\nCAP CONTINUA 35 hores (inclòs descans)\nDirigit a professionals del sector del transport de mercaderies per carretera o de viatgers que necessitin obtenir el certificat d’aptitud professional de mercaderies per carretera o de viatgers (CAP).\nEl Certificat d’Aptitud Professional (CAP) és una titulació obligatòria per a conductors de mercaderies i viatgers (camió i autobús). (C1, C1+E, C, C+E, D1, D1+E, D, D+E) per empreses situades en qualsevol estat de la Unió Europea.\nAplicar la legislació vigent per al Transport de Mercaderies per Carretera o de Viatgers.\nSensibilitzar als conductors.\nFormar als conductors para actuar en cas d’emergència.\nSalut, seguretat viària, servei i logística.\nPreparar als alumnes per obtenir el certificat d’aptitud professional que requereix la nova formació obligatòria de la Unió Europea.\nAdaptació de l’actual sistema de formació, als requeriments específics del Reial Decret 1032/2007, de 20 de juliol, pel qual es regula la qualificació inicial i la formació contínua dels conductors de determinats vehicles destinats al transport per carretera.\nARA POTS RENOVAR EL TEU CERTIFICAT D’APTITUD PROFESSIONAL (CAP) UN ANY ABANS QUE ET COMPLEIXI I ES RESPECTARÀ LA DATA DE VENCIMENT ACTUAL.


Salt renovarà la zona amb més immigració\nLa ciutat enderrocarà 600 pisos\nLLUÏSA FUENTES ·18/05/2010 - 06:02h\nSalt projecta enderrocar 600 habitatges del cor de la població en els pròxims dotze anys, una ambiciosa operació urbanística que afectarà la part més degradada del municipi on s'ha format un gueto d'immigració i marginalitat. A més, se'n rehabilitaran 1.200. Per fer-ho rebrà una injecció econòmica de les administracions de 200 milions d'euros. La zona on es farà la rehabilitació és la mateixa on es va registrar un episodi de tensió racial a finals de febrer.\nEs tracta d'un projecte de transformació urbanística de les dimensions del que es va fer a Ciutat Vella, a Barcelona, segons va explicar l'alcaldessa, Iolanda Pineda. De moment el consistori té confirmats 40 milions per adquirir i tirar a terra els primers 300 habitatges. D'aquí poc esperen firmar un conveni amb el Ministeri d'Habitatge (que assumirà més de la meitat de la inversió) i el Departament d'Habitatge.\nL'ajuntament calcula que trigaran encara tres o quatre anys a començar a executar el projecte. "Es tracta d'un somni fet realitat, una regeneració urbana del cor de Salt, una transformació des de les arrels, un canvi profund, de magnitud, que té com a objectiu final capgirar una situació que és complexa", va explicar Pineda.\nEls carrers Àngel Guimerà i Torres i Bages, on es concentra la majoria de la població estrangera, figuren entre els afectats per aquest projecte de reforma urbanística. Pineda assegura que a Salt s'ha format un gueto d'immigració i marginalitat pel problema de l'habitatge: pisos construïts en ple desenvolupament dels anys 60 que primer van acollir la immigració andalusa i ara l'africana i llatinoamericana.\nEs tracta d'unes illes de cases atapeïdes, degradades, amb una densitat urbanística asfixiant, sense espais verds, amb problemes de sobreocupació, amb un índex d'atur superior a la resta del municipi i amb greus problemes de convivència. Una zona que acull la pràctica totalitat de la immigració d'un dels municipis amb una de les proporcions més altes d'estrangers de tot l'Estat, un 43% del total del cens.\nSeran 600 habitatges que aniran a terra i no se n'aixecaran de nous sinó que la zona es convertirà en espai lliure i d'equipaments. "No es deixarà ningú al carrer", va aclarir Pineda. La idea és reallotjar els afectats en algun dels 1.500 pisos buits que hi ha al sector. L'alcaldessa va explicar que no obligaran a ningú a rehabilitar si no vol, però els que ho facin podran optar a subvencions.\nPineda assegura que aquest projecte no neix arran de l'episodi xenòfob del febrer sinó que "hi estem treballant des de fa dos anys". L'oposició li dóna suport, malgrat que CiU tem que quedi afectat per les retallades pressupostàries de l'Estat, però sembla que els diners estarien garantits perquè venen d'Europa, segons fonts municipals.\nL'Ajuntament de Salt ha començat a explicar a les comunitats de veïns afectades els detalls del projecte. El Grup Sant Jaume, situat al carrer Àngel Guimerà, serà un dels primers que es preveu que vagin a terra. Ahir els veïns no sabien res de les intencions de l'ajuntament. Alguns veuen amb bons ulls la iniciativa, com en Joseph, un magribí propietari d'un dels pisos: "No m'agrada aquesta zona, hi ha molta gent". N'hi ha que no ho acabaven de veure gaire clar, com en Josep Maria: "Estaria bé repartir la gent, però els que han vingut de fora".


Història – Hotel Coma\n“De la Fonda Coma “Cal Ventura” a l'Hotel de Bonaventura Coma i a l'Hotel Coma“\nPresumiblement , la “Fonda Coma “ ja existia a finals del segle XIX en mans de Bonaventura Coma Riba de Cal Ramonguem y de la seva esposa Maria Antónia Pintat Moles , oriünda de Meritxell . En Bonaventura era, alhora, hostaler, pagés , traginer i molt bon negociant. Tenia molt bestiar (vaques, cavalls, mules, matxos…) i freqüentava totes les fires dels contorns. Cada setmana, amb uns mossos que tenia llogats anava a Espanya a comprar allò que havien de menester per la fonda. També feia de guia i condüia els viatgers que venien a andorra o els barcelonins que pujaven ocasionalment a caçar. La família d’Areny-Plandolit era clientela seva i, quan pujaven a Ordino, els anava a buscar a la Seu d’Urgell. L’hi enviaven una carta notificant-li el dia i ell agafava les mules, posava unes selles comodíssimes per a les senyores i els vaixava a cercar.\nLa fonda era l’única que hi havia als voltants estava situada sota l’església, entre el cobert de Saboyano i la cort de Sabater, era petita i es distribuïa de la següent manera: a la planta baixa i havia la botiga(tallada dins de la pedra) plena de tota mena de gènere, els parroquians s’hi atansaven per comprar coses bàsiques, espardenyes, arròs, sal, vi, queviures en general , o carn (quan tenien la carnisseria), i també per tastar els deliciosos àpats que cuinava la mestressa. Al costat de la botiga hi havia la cort.\nEra costum que la gent vingués a fiar i paguessin en tornar de la fira d’Organyà, es a dir , es fiava un any. Encara es trobaria algun deutor a les llibretes….., les mides que s’utilitzaven eren lliures, quarterons… i es pagava en sous (cinc cèntims), rals, pessetes, duros i unces…\nAl primer pis hi havia una cuina molt espaiosa on, quan no hi havia prou lloc al menjador, hi posaven taules perquè hi poguessin menjar els clients. Només hi havia uns fogons de carbó i uns cremalls, cocotes on es feien coure el pollastres i els conills, una olla, cassoles de terra on guisaven carn amb suc i bolets. També hi havia una aigüera amb una pica de pedra i ceràmica de color blau, groc i blanc, a la paret. Al menjador, destacava una taula llarga on cabien 8 o 10 persones, (a l’hivern els últims arribats es posaven a la punta de la vora del foc i després anaven baixant cap al mig de la taula), i un escudeller (que encara podem veure al hotel) on guardaven uns plats de postres que representaven els 12 mesos de l’any. Per la festa major, els músics solien menjar a les seves cambres perquè al menjador s’hi reunia molta gent i no els podien atendre degudament. Des de el menjador s’accedia a una sala petita on tenien el forn de pa. Hi havia també un dormitori per al matrimoni Coma.\nAl segon pis, hi tenien 3 habitacions, una de les quals era per a la família. Una de les cambres era una sala comuna amb 4 llits ( 2 de matrimoni i 2 d’individuals) un dels quals estava situat en una alcova. La roba de la fonda es rentava en bugaders amb cendra. La fonda era petita i quan tenien molts hostes que insistien per quedar-se a dormir, havien de posar matalassos a terra o condicionar taules que feien servir de llit. Hi havia vingut tota mena de gent que, fins i tot quan ja no hi havia lloc demanaven si podien dormir a l’era i menjaven a la fonda.\nEl 1913 en Bonaventura Coma Pintat, fill d’aquets últims, va casar-se amb Maria Coma Areny i van fer-se càrrec de la fonda. D’aquesta unió nasqueren 5 noies, Rossita, Maria, Ventureta, Mercè i Carolina.\nEn Bonaventura era una persona molt seriosa, però a les nits per distreure als hostes o els que venien al cafè organitzava jocs de cartes (la brisca, el tuti, la botifarra…) També li agradava molt anar a caçar, envoltar-se de jovent i fer broma.\nMaria Coma Areny era una dona molt bona i obsequiosa. Quan arribava algú amb la roba mullada, el feia canviar i li assecava la roba. Els contrabandistes que passaven la muntanya amb neu i arribaven rendits a la fonda l’apreciaven molt. De seguida els preparava un bon plat de sopa i se’n ocupava. Si algú del poble necessitava alguna cosa, per exemple oli, li’n donava mitja ampolla sense escatimar. Era una dona molt acollidora i molt bona cuinera.\nLa mestressa, com era habitual en totes les fondes, era qui preparava el menjar i era l’artífex de la bona reputació de la fonda. De fet, era ella qui la portava ja que el seu marit estava sempre viatjant. A la fonda hi venien a menjar gent de tota la parròquia, d’Andorra la Vella i St. Julià, sobretot per menjar llebre. Les seves especialitats eren : escudella, canalons, macarrons, civets, estofats, cuixes de corder, pollastre rostit amb amanides, truita d’ou al rom i rostes amb mel. Quan hi havia Consell, havia de preparar diversos àpats i es portaven a Casa Comuna de la plaça, al costat de la rectoria i la carnisseria. Si el consell durava dos dies, un dia feia caldo, carn d’olla, rostit i pollastre, i l’endemà escudella, entremesos, canalons, carn o conill amb suc i carrotes, bolets o murgues (segons temporada) i de postres flam o crema i coca (les coques eren tan bones que es conservaven una setmana), seguits de cafè i licors. Per Carnaval feia coques de paella i per dimecres de cendra bacallà amb panses i ous durs (plat típic de la fonda que la Maria reeixia tan bé…).\nDurant la guerra civil varen tenir molts refugiats. De fet Bonaventura Coma havia conegut molta gent recorrent les fires de bestiar a Catalunya i havia fet molt bons amics. Al començament del conflicte bèl·lic, unes famílies (en concret d’Organyà), van enviar els seus fills cap a Ordino on s’hostatjaven a la fonda. Es controlava molt el moviment de persones, i perquè no els expulsessin d’Andorra , en Bonaventura deia que eren treballadors seus. Si bé només necessitava un o dos mossos, en tenia declarats una quinzena. Aquets hostes menjaven, dormien i no se’ls cobrava res a canvi d’ajudar a les feines del camp.\nLa casa pairal i fonda va ser enderrocada aproximadament l’any 1975, quan es va eixamplar la carretera que va cap El Serrat.\nEn Bonaventura Coma Pintat va fundar “l’Hotel de Bonaventura Coma” l’any 1932 al Camp de la Tanada , i l’Annexa just davant l’any 1955.\nLa fonda s’havia fet petita i s’imposava construir un hotel més gran tot i que no estava segur de tenir prou clientela per omplir-lo. En Xavier d’Areny Plandolit va convèncer en Bonaventura, tot i que no va ser fàcil de tirar endavant aquest projecte. Li va prometre que si li venia els seus estables (ubicats ont ara hi ha l’Auditori Nacional d’Andorra ), i faria un museu de ciències naturals que atrauria molts clients per al Hotel d’en Bonaventura.\nEn Bonaventura va tancar la Fonda i es traslladaren a l’Hotel. Volia que l’hotel es digues Coma i va fer prometre a les seves filles que no li canviarien mai, ja que al haver tingut nomes filles el cognom s’hauria perdut.\nL’hotel tenia 48 habitacions algunes de les quals donaven davant amb balcó, hi havia un bany a cada pis i aigua corrent, el terra era de fusta que netejaven amb un raspall i lleixiu, en aquell temps era modern…A la planta baixa hi havia el bar, la recepció i el menjador, davant del bar i del menjador hi havien unes terrasses tancades amb vidre ont també es podia menjar o jugar al billar.\nVan portar poc temps l’hotel ja que Maria Coma Areny va emmalaltir i ens va deixar, aleshores van arrendar l’hotel a Josep Gil . Cap al 1945, al finalitzar l’arrendament la família Coma el va tornar a dirigir. Durant aquesta nova etapa, les filles d’en Bonaventura Coma treballaven a l’hotel: la Carolina a la cuina (l’ajudava una noia del poble), i les altres s’ocupaven del menjador, la recepció i les habitacions. Quan acabaven una feina en començaven una altra i així tot el dia.\nA la part de radera de l’hotel i havia el garatge i el safareig i, també i estenien la roba, no hi havien assecadores. Na Mercè Coma recorda haver rentat i posat en lleixiu 80 o 100 llençols al mati, haver servit al menjador al migdia, plegat i planxat i endreçat la roba per la tarda i després haver donat el sopars al vespre. Tot i tenir una feina tan dura, no els faltava mai el bon humor i les ganes de divertir-se. Si hi havia alguna festa a Ordino o a la Massana , hi anaven a peu quan acabaven la feina, i també fins i tot s’afeixi a algun client de l’hotel a la colla.\nUna de les distraccions del jovent era anar a fer excursions el diumenge al mati, colles de 20 o 30 que pujaven al pic de Casamanya o als llacs i a la tarda quan baixaven anaven a ballar a l’hotel. Com que el menjador era molt gran condicionaven la meitat de la sal per menjar i l’altra per ballar. A l’hivern però es reservava tota la sala per ballar i es menjava a la terrassa coberta. Venien acordionistes de la Seu, de Sispony i portaven molt jovent , nomes a Ordino hi havia una 20ena de noies solteres…\nEn aquell temps el preu de la pensió completa era d’entre 15 i 11 pessetes tot inclòs, depenent de la temporada. 8 pessetes el dinar amb el vi inclòs.\nAls voltants del 1952 Bonaventura Coma va deixar de portar l’hotel, (totes les filles eren casades), per arrendar-lo a Laureà Cases que havia creat l’organitzacio hotelera Cases i portava entre altres hotels el Canaletes d’Igualada , el Casamanya, el Pic Mari, l’Hostal Palanques…..\nQuan va acabar l’arrendament, l’hotel estava molt deteriorat i no responia a les necessitats i confort del moment, així que van derruir l’hotel i el van tornar a fer nou al mateix indret , la pubilla de Cal Ventura , Na Mercè Coma Coma amb el seu marit Josep Riba Babot, que tingueren quatre fills Mercè, Eva, Eduard i Josep Maria, van assumir la direcció del nou Hotel Coma juntament amb la seva filla Mercè Riba Coma i el seu marit Emili Prats Grau, inaugurant-lo el 11 de Desembre de 1976.\nEl matrimoni de Mercè Coma i Josep Riba , van portar l’hotel fins l’any 1985 quan un dels seus fills Josep Maria Riba Coma va agafar el relleu després d’acabar els estudis a l’Escola d’Hosteleria i turisme de St. Pol de Mar. Aportant noves idees i ampliant l’empresa amb el Restaurant Topic tot un referent al poble d’Ordino a l’antic Cobert de Picamal.\nJosep Maria Riba ha tingut un fill amb Yolanda Cid que es diu Bonaventura Riba Cid , això encara pot anar mes lluny ……….., el futur ens ho dirà……..\nAdreça de l’Hotel Coma


AMPLIACIÓ:Compte enrere per al trasllat dels reclusos de Tarragona al nou centre penitenciari de Mas d'Enric\nACN Tarragona \_/ El Catllar.-Dimarts que ve es portarà a terme el trasllat dels 180 reclusos de la presó de Tarragona al flamant nou centre penitenciari de Mas d'Enric. Durant els dies previs, l'activitat és frenètica als dos equipaments i, mentrestant, els reclusos esperen el moment amb inquietud i "nervis". Dins les tasques de buidatge, aquest divendres al matí s'han traslladat les seves pertinences a la que serà casa seva i el director els ha donat les darreres indicacions sobre el funcionament de la presó, fent una crida a la "paciència" durant els primers dies. "Marxem d'unes instal·lacions de mitjans del segle passat a les més modernes de tot l'Estat", els ha remarcat. A partir de dimarts, les velles instal·lacions de Tarragona donaran pas, provisionalment, a un centre de règim obert.\n20/11/2015 - 18.00


Sense el teu exprés consentiment –mitjançant l'activació de les cookies en el seu navegador– Targetagroga.cat no enllaçarà en les cookies les dades memoritzades amb les seves dades personals proporcionades en el moment del registre.\nCookies tècniques: Són aquelles que permeten a l'usuari la navegació a través d'una pàgina web, plataforma o aplicació i la utilització de les diferents opcions o serveis que en ella existeixin com, per exemple, controlar el tràfic i la comunicació de dades, identificar la sessió, accedir a parts d'accés restringit, recordar els elements que integren una acció, realitzar la solicitut d'inscripció o participació en un esdeveniment, utilitzar elements de seguretat durant la navegació.\nCookies de tercers: La Web de Targetagroga.cat pot utilitzar serveis de tercers que, per compte de Targetagroga.cat, recopilessin informació amb finalitats estadístiques, d'ús del Site per part de l'usuari i per la prestació d'altres serveis relacionats amb l'activitat del Website i altres serveis d'Internet.\nEn particular, aquest lloc web utilitza Google Analytics, un servei analític de web prestat per Google, Inc. amb domicili als Estats Units amb seu central en 1600 Amphitheatre Parkway, Mountain View, Califòrnia 94043. Per a la prestació d'aquests serveis, aquests utilitzen cookies que recopilen la informació, inclosa l'adreça IP de l'usuari, que serà transmesa, tractada i emmagatzemada per Google en els termes fixats en la Web Google.com. Incloent la possible transmissió d'aquesta informació a tercers per raons d'exigència legal o quan dites terceres processin la informació per compte de Google.\nPots permetre, bloquejar o eliminar les cookies instal·lades en el teu equip mitjançant la configuració de les opcions del navegador instal·lat en el seu ordinador:\nSi tens dubtes sobre aquesta política de cookies, pots contactar aqui


Èxit en el viatge d'assistència tècnica a Bolívia\nEls socis catalans del projecte d’assistència tècnica per consolidar les experiències de gestió de residus als municipis de Tiquipaya i Vinto i convertir-les en referent a Bolívia, projecte subvencionat per la Diputació de Barcelona, han tornat del viatge de Bolívia amb el convenciment de la gran feina que s’ha dut a terme.\nAquest projecte que lidera l’Associació PaP i que compta com a socis l’empresa Spora, la Mancomunitat la Plana i l’Agència de Residus de Catalunya, té com a principals objectius implantar la recollida selectiva dels residus a l’àmbit del ciutadà i estendreu a altres municipis del País. El projecte contempla, entre altres, un Pla d’implementació de la recollida selectiva Porta a Porta als municipis de Tiquipaya i Vinto i un Pla de comunicació i de participació ciutadana.\nEls primers dies d’estada a Bolívia es van dedicar a l’assistència tècnica i a l’intercanvi de coneixements a través de reunions amb els tècnics municipals i amb l’equip de la consultoria local. Alhora es van visitar les plantes de compostatge d’ambdós municipis, en les que es va poder comprovar la bona acceptabilitat del compost produït. També es va realitzar el seguiment dels camions de recollida de residus per poder fer una avaluació de les rutes de recollida actuals.\nDins el viatge, el dia 5 de febrer es va dur a terme un Seminari de Gestió Integral de Residus a Cochabamba, en el que van assistir a prop de 90 persones, entre tècnics i autoritats. El seminari va despertar molt d’interès i va comptar amb ponències d’experts nacionals i catalans.\nPosteriorment, es van realitzar diverses visites tècniques per conèixer el territori i la realitat del País. Aquest treball d’intercanvi i de coneixement ha permès enriquir i assolir suficients criteris tècnics per poder desenvolupar amb èxit la tasques contemplades al projecte.\nLa valoració de tot l’equip ha estat molt positiva, la dinàmica ha estat excel•lent, on tothom ha aportat coneixements i ha après moltes coses. Viatge enriquidor que ha servit per enfortint les relacions i els llaços amb els nostres socis bolivians.


La immigració encén el "Debat definitiu" promogut pel Tot Mataró i el Capgròs | Mataró Ràdio\nDm, 19/05/2015 - 21:33\nEl Teatre Monumental s’ha omplert de gom a gom aquest dimarts al vespre durant “el debat definitiu” organitzat pels setmanaris El Tot Mataró i el Capgròs. La immigració ha estat el tema més polèmic al llarg d’aquesta cita en la hi han participat els 9 candidats dels partits que concorren a les municipals del 2015. Al llarg de les intervencions sobre aquesta qüestió tant el candidat de PP Jose Manuel López i Mònica Lora de PxC han estat xiulats i increpats. Altres candidats, com Esteve Martínez d’ICV o Montse Morón de VOLEMataró, en canvi, han estat aplaudits.\nDes de CiU s’ha explicat el perquè s’han reduït els efectius, en 4 treballadors, del servei de Participació i Ciutadania, que abans era Nova Ciutadania. El candidat Quim Fernández ha aclarit que els recursos que servien per finançar els programes que es desenvolupaven en aquest departament venien de l’estat i han estat eliminats.\nEl candidat del PSC David Bote ha plantejat com a propostes en aquest àmbit la regulació dels espais públics i l’equilibri entre els drets i els deures dels ciutadans. Bote també ha exposat una iniciativa que passaria perquè unitats policials col•laboressin en la integració dels immigrants a les comunitats de veïns, ajudant tant als propietaris autòctons com als nouvinguts.\nL’alcaldable del PP ha negat que la seva formació afirmi que els immigrants aconsegueixen més recursos que els autòctons però si que ha proposat que es faci una auditoria que permeti confirmar o desmentir aquesta afirmació. D’aquesta manera segons Jose Manuel López es podria acabar amb els rumors.\nEl moment més tens del debat ha estat durant la intervenció de la candidata de PxC Mònica Lora que ha començat el discurs assegurant que la seva formació evitaria l’empadronament d’immigrants il•legals. En aquest moment ha rebut un allau de xiulets. Però després ha afegit que lliurarien el padró municipal a la policia nacional espanyola per poder expulsar les persones que no hi figurin.\nL’alcaldable d’ICV-EUiA, Esteve Martínez, ha reclamat per sobre de qualsevol proposta, lluita i feina pendent en aquest camp el dret a vot de les persones immigrants. Tal i com detalla és imprescindible que les persones que venen de fora també puguin escollir els seus representant.\nDes de la CUP el seu candidat Juli Cuéllar ha detallat que és imprescindible posar punt i final a la gestió de la immigració basada en posar policia als barris perquè considera aquesta mesura una militarització. En canvi i com a contrapartida la CUP proposa treballar fort amb la mediació, una iniciativa que ha estat aplaudida pels assistents.\nL’alcaldable d’ERC ha lamentat que s’utilitzi la immigració per crear discrepància entre les formacions i ha apostat per renovar el Pacte de Nova Ciutadania. El candidat republicà també ha apostat per la mediació i per l’intent d’incrementar recursos en aquets àmbit.\nLa candidata de VOLEMataró, Montse Morón, ha posat èmfasi en què la discriminació que existeix actualment és més de pobresa que racial. Ha proposat un pacte social, potenciar l’educació i treballar conjuntament amb les associacions del territori.\nL’alcaldable de Ciutadans ha assegurat que la seva formació consideren que cal desvincular el terme immigració amb el de la inseguretat. En aquest sentit afirma que tots els ciutadans són de primera però que tothom ha de complir amb la mateixa mesura amb els seus deures.\nAl llarg del debat s’ha pogut veure entre el públic una pancarta on s’hi podia llegir: “PxC, PP i Ciutadans racistes”. Finalment se’ls ha fet plegar la pancarta i mantenir-se en silenci.


D.02.02 / EDUCACIÓ AMBIENTAL / D.02 Residus\nEMAYA: Joanet Recicles i el món dels residus\nEn Joanet Recicles a través de la imaginació, de la música, de l'expressió corporal, del joc i de l'entreteniment introduirà els infants en el món dels contenidors. Mitjançant balls i cançons animarà els més petits i les més petites a separar correctament els residus en els contenidors de diferents colors que tenim actualment a Palma i presentarà el contenidor de matèria orgànica que s'introduirà properament a la ciutat.\nEs tracta d'una activitat dissenyada per a educar en la necessitat de REDUIR, REUTILITZAR I RECICLAR que pretén fomentar en els nins i nines un sentiment cívic i de solidaritat mediambiental envers la seva ciutat i el seu entorn.\nAl final de cada activitat es donarà per a cada aula un joc de petits contenidors de tots els colors per a seguir treballant durant la rresta de curs. A més deixarem per a cada nin i nina un quadern d'activitats sobre reciclatge amb pinturetes.\nL'activitat va adreçada a segon cicle d'educació infantil i a primer d'educació primària.\nEns desplaçam als centres escolars per a realitzar l'activitat. Únicament necessitam disposar d'un espai suficientment ampli per poder desenvolupar l'activitat amb comoditat.\nL'activitat no ha de començar necessàriament a les 9 h. Els horaris es poden adaptar a les vostres necessitats. Si necessitau l'activitat en un altre horari, indicau-ho al camp d'observacions i us el confirmarem per correu.\nUn cop rebuda la reserva ens posarem en contacte amb els centres per tal de concretar hhorari, espai i organització.\nPer a qualsevol consulta podeu contactar amb EMAYA l telèfon 971 774 309 o al correu electrònic comunicacio@emaya.es Pàgina web: www.emaya.es. Responasable: Laura Duran.


El càncer de còlon i recte es pot curar si es detecta a temps. A Vic es posa en marxa el programa per tal que els homes i dones d'entre 50 i 69 anys es facin una senzilla prova des de casa.\nAquest càncer és un dels més freqúents entre homes i dones de més de 50 anys. La majoria de vegades comença amb petites lesions (pòlips) de l'interior del colon que amb el temps es poden transformar en càncer. Si es detecta a temps és més fàcil de tractar.\nPer evitar-lo... què podem fer?\nSeguir una dieta rica en fruita, verdura i productes làctics, i fer exercici físic regularment.\nLimitar el consum d'aliments amb greixos d'origen animal i de carns vermelles i processades, i evitar l'obesitat.\nNo fumar i evitar o moderar el consum de vegudes alcohòliques\nI si teniu entre 50 i 69 anys i viviu a Vic, ara és el moment d'aprofitar i participar en els programes de detecció de càncer.\nSi viviu a alguna població on s'ha posat en marxa el programa (per exemple Vic), rebreu una carta amb les instruccions que heu de seguir per fer la prova. La carta us adreçarà a una farmàcia del llistat de farmàcies col·laboradores. El farmacèutic us donarà la prova i us explicarà com es fa. És fàcil i gratuït. El resultat final us serà comunicat per correu o per telèfon en unes setmanes així com les instruccions a seguir a partir d'aquest resultat.\nPoseu-vos en contacte amb el Programa de detecció (061) si...\nHeu estat diagnosticats d'alguna malatia de còlon i recte (com pòlips, malaltia inflamatòria intestinal, adenomes o càncer), si us heu fet una colonoscòpia en els darrers 5 anys o si teniu familiars diagnosticats de càncer de còlon i recte. En aquests cassos cal comunicar-ho abans de participar en aquest programa.


Presó per l'home acusat d'agredir un altre amb una copa de vidre trencada al coll, a Alfarràs\nPresó per l’home acusat d’agredir un altre amb una copa de vidre trencada al coll, a Alfarràs\nACN Balaguer .- El jutge ha ordenat presó provisional sense fiança per l’home, de 37 anys, nacionalitat marroquina i veí d’Alfarràs (Segrià), acusat d’un delicte d’homicidi en grau de temptativa. Els fets van succeir el passat dissabte, al voltant de les 21:30 hores, a l’exterior d’un bar de l’Avinguda Pirineus d’Alfarràs (Segrià). Fruit d’una discussió entre dos clients del local un va agredir l’altre amb una copa trencada i va fugir. La víctima, un veí del mateix municipi de 53 anys, va patir un tall al coll i va ser traslladat a l’hospital Arnau de Vilanova de Lleida on li van aplicar tretze punts de sutura. Els Mossos van aconseguir identificar l’agressor, el van detenir ahir dilluns i ha passat aquest dimarts a disposició judicial al jutjat d’instrucció en funcions de guàrdia de Balaguer. El jutge n’ha ordenat la presó provisional, a petició de la fiscalia.\nSense resposta per “Presó per l’home acusat d’agredir un altre amb una copa de vidre trencada al coll, a Alfarràs”


Hotel Suria Malaqa Malacca Malàisia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNo. 3, Jalan SE1, Taman Semabok Emas, Semabok, Melaka Tengah, Malacca, Malàisia, 75050 - Veure al mapa\nSúper Individual (Super Single)\nBarri Melaka Tengah Centre Ciutat de Malacca Melaka Tengah Centre Ciutat de Malacca Centre Ciutat de Malacca Centre Ciutat de Malacca Melaka Tengah Melaka Tengah Centre Ciutat de Malacca Centre Ciutat de Malacca\nSituat en el cor de Melaka Tengah, Hotel Suria Malaqa és un lloc ideal des d'on descobrir Malacca. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nTot esforç és poc perquè els hostes es trobin còmodes, motiu pel qual l'allotjament compta amb el millor en serveis i comoditats. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, bugaderia, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara televisió de pantalla plana, cafè instantani inclòs, llençols, mirall, tovalloles per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Hotel Suria Malaqa.\nTots els tipus de viatgers (59) Viatger de Negocis (5) Parelles (18) Viatgers en solitari (4) Famílies amb infants petits (19) Famílies amb infants grans (8) Grups (5)\nTots els tipus de viatgers (64) Parelles (10) Viatgers en solitari (9) Famílies amb infants petits (33) Famílies amb infants grans (4) Grups (8)


Com puc fer consultes de representacions? – Consorci AOC\nSuport > Representa > Contingut > Com puc fer consultes de...\nCom puc validar si existeix una representació concreta per a dues persones per a un tràmit\nCal que cliquis sobre la pestanya Validació:\nAquest cas correspon al moment que volem saber si un poderdant i un representant, per a un organisme en concret, per a un tràmit, amb una determinada capacitat i per a una data determinada, hi ha una representació vigent, amb totes aquestes dades, inscrita al Representa.\nEn cas que sí que hi hagi una representació inscrita al Representa amb aquestes dades, el servei retorna un missatge semblant a aquest:\nEn cas que NO hagi una representació inscrita al Representa amb aquestes dades, el servei retorna un missatge semblant a aquest:\nUn cop la plataforma ens indica si existeix o no una representació que compleixi aquells criteris, apareix un botó que permet descarregar un xml de l’evidència.\nCom puc consultar les representacions entre poderdant i representant?\nUn cop has informat les dades del poderdant i del representant, t’apareixeran unes pestanyes, com es mostra a la següent imatge:\nRecorda que si demana el nom/raó social del poderdant o bé del representat, vol dir que aquesta persona no està donada d’alta al Representa, i per tant, no tindrà representacions inscrites al Representa.\nCal que cliquis sobre la pestanya Gestió:\nPots refinar la consulta de les representacions entre poderdant i representació, informant els camps que apareixen i clicant sobre el camp Filtra.\nCom a resultat d’aquesta consulta et sortirà el llistat de representacions entre poderdant i representant, tenint en compte els camps de filtre informats. Aquest llistat contindrà la següent informació. Com a exemple:\nTipus d’apoderament: A tràmits\nEns on s’atorga la representació: Ajuntament de Cabrils\nTràmit al qual s’atorga la representació: Queixes i suggeriments\nCapacitat: Tramitar i Rebre notificacions\nTermini de la representació: des del 8/11/2018 fins al 9/11/2018\nEstat de la representació: Renunciada\nEns des d’on es fa la inscripció: Ajuntament de Santa Eugènia de Berga\n2 exemples més:\nEn el primer cas, apoderament “General”, no apareix ni l’ens ni el tràmit al qual s’atorga la representació, donat que l’apoderament és per a qualsevol ens i per a qualsevol tràmit (apoderament General).\nEn el segon cas, l’apoderament “A un organisme”, no apareix el tràmit al qual s’atorga la representació, donat que l’apoderament és per a qualsevol tràmit de l’Ajuntament de Lleida (apoderament A un organisme).\nConsulta general a partir d’una persona\nDes del botó de d’una persona, podem veure quins són els seus poderdant i els seus representants:\nSi cliquem aquest botó, podrem veure els seus poderdants i els seus representants:\nPodem refinar aquesta cerca per aquests camps:\nDe manera que si busquem amb qui té relació una persona en funció del tipus d’apoderament, organisme on té efecte la representació o bé per l’estat dels tràmits que els relaciona, ho podem fer informant aquests camps. Per exemple:\nSi filtrem per estat de les seves representacions:\nSi filtrem pel tipus d’apoderament:\nSi ens interessa gestionar les representacions d’aquesta persona amb qualsevol dels seus poderdants o representants, només cal clicar sobre el botó de que apareix amb el poderdant o representant. Per exemple:\nSi volem veure les representacions entre aquesta persona (Julia Castillo) i el seu Poderdant (Anton Morales) cliquem sobre el botó de consulta de l’Anton Morales:\nEns mostra la relació entre aquestes dues persones segons la seva posició com a poderdant i com a representant. Cal veure que els tràmits que tenen en comú estan els 2 expirats i per tant no tenen representacions vàlides, tal com mostrava la consulta anterior.\nConsulta del detall d’una representació\nRecorda que si et demana el nom/raó social del poderdant o bé del representat, vol dir que aquesta persona no està donada d’alta al Representa, i per tant, no tindrà representacions inscrites al Representa.\nCal que cliquis sobre la pestanya Gestió, i cerquis la representació que vols revocar:\nPots refinar la consulta de les representacions entre poderdant i representació, informant els camps que apareixen i clicant sobre el camp Filtra. La representació que vols revocar ha d’estar en estat Vàlid.\nSi cliquem sobre el botó , podrem obtenir el detall d’aquesta representació:\nI des del detall de la representació, es pot:\nRenunciar: El representant renuncia a la representació atorgada pel poderdant. La representació no té efectes a partir del moment de la renúncia. Veure l’apartat de Com puc renunciar a una representació a Com es pot donar de baixa una representació?\nRevocar: El poderdant revoca la representació atorgada al representant. La representació no té efectes a partir del moment de la revocació. Veure l’apartat de Com puc revocar una representació a Com es pot donar de baixa una representació?\nAnul·lar: Es pot anul·lar una representació, ja sigui per un error material que l’administració pugui realitzar en la inscripció d’una representació o bé per desistiment per part de l’interessat d’una representació que encara no està inscrita, donat que, aquesta representació i la documentació associada, està en l’estat de validació de la representació. Veure l’apartat de Com puc anul·lar una representació a Com es pot donar de baixa una representació?\nQuina documentació sobre les representacions genera el Representa?\nEs generen tres documents:\nJustificant de sol·licitud: és un justificant que es genera automàticament quan es tramet la sol·licitud al sistema i informa sobre les dades de la sol·licitud efectuada.\nConsulta de representacions: és un informe que detalla totes les representacions entre dues persones i que es pot generar quan es consulta la relació de representacions entre dues persones (pestanya “Gestió”) prement el botó “Generar informe”.\nJustificant de representació: és un informe que recull tota la informació relativa a una representació concreta, incloent el seu el cicle de vida i que es pot generar quan es visualitzen els detalls d’una representació prement el botó “Detall” > “Obtenir justificant”.\nPer què els informes que genera la plataforma no van signats?\nEls informes de Representa són una funcionalitat per facilitar la consulta per part dels interessats, els representants i/o ens usuaris del servei.\nCal tenir en compte que Representa és un registre col·laboratiu, de manera que tots els ens públics usuaris del servei són responsables de la informació que hi consta i, per tant, els informes que s’extreuen des del servei fan referència a la totalitat de representacions que hagin estat inscrites per totes elles.\nÉs a dir, l’autoria de l’informe s’atribuiria a tants ens com usuaris té el servei (hi ha una pluralitat d’ens susceptibles de signar-lo).\nPer tot l’anterior, els informes que es generen des del servei no van signats.\nEl 0% l'ha trobat útil (1 vots)\nCom es pot donar de baixa una representació?


Fibra Òptica a Mallorca, Menorca, Eivissa, Formentera. Internet d’alta velocitat - ConectaBalear\nTarifes de fibra òptica\nNavega sense esperes amb les connexions a Internet més ràpides i econòmiques, disponibles a la majoria de localitats\nLínia de telèfon fix opcional\nLa tarifa més popular\nFibra 600 Megues\nTelèfon fixe amb telefonades il·limitades\n1.000 Megues simètrics\n+ Telefonades il·limitades\nAlta i instal·lació de fibra, en què consisteix?\nMuntatge a la xarxa de fibra\nSobre la instal·lació i altres muntatjes\nContractar la fibra de ConectaBalear és així de fàcil\nTria els teus serveis i envia la teva sol·licitud\nTria la connexió que vulguis, emplena les teves dades de contacte i l'adreça d'instal·lació.\nComprovem la teva cobertura i et telefonem\nEns posarem en contacte amb tu per confirmar que el teu domicili té cobertura.\nEls nostres tècnics instal·laran un cable de fibra òptica des del carrer fins a l'interior de la teva llar.\nConnecta't, navega i parla\nJa pots gaudir d'Internet a ple rendiment. Benvingut a la fibra dels inconformistes!\nSom l'operador local amb major cobertura de fibra òptica de les illes. Des de 2016 comptem amb una xarxa de fibra pròpia que ja ofereix cobertura a localitats de la majoria de municipis de Mallorca. A la resta de poblacions tenim acords directes d'ús d'altres xarxes a nivell majorista arribant a la major part del territori amb les millors garanties.\nMés informació sobre la nostra xarxa\nDesprés de la meva sol·licitud d'alta, en quin temps podré tenir feta la instal·lació?\nEl plaç d'espera per a la instal·lació és d'uns 7 dies laborables, si bé depenent del volum de treball aquest plaç pot ser superior.\nTé permanència el servei?\nNo, cap dels serveis que oferim té permanència a menys que s'indiqui durant el transcórrer de la contractació.\nPuc tenir una IP fixe?\nSi, el cost d'una IP fixe és de 10€ al mes.\nQuè és la Fibra Indirecta?\nLa Fibra Indirecta és aquella que ofereix una companyia de telecomunicacions que no té la seva pròpia xarxa en una determinada ubicació.\nA nivell de client no hi ha cap diferència entre tenir Fibra Directa o Indirecta.\nQuin temps tarda en gestionar-se la baixa del servei de Fibra Òptica?\nLa baixa serà tramitada en un plaç màxim de dos dies laborables des de que ens hagui estat comunicada tal i com marca el Reial Decret 899/2009.\nContracta Internet + Mòbil i estalvia\nContracta qualsevol de les nostres tarifes de mòbil amb la teva connexió a Internet i et farem un descompte sobrel preu de la línia.\nCrea la teva combinació


Barcelona crea una cooperativa de recollida de ferralla per donar feina als subsaharians dels assentaments\nLa prova pilot comença al setembre amb 12 persones però s'espera que arribi a la trentena en pocs mesos\nL'assentament del carrer Paraguai, desallotjat fa unes setmanes / CÈLIA ATSET\nBarcelonaJust un any després del desallotjament de la nau del carrer Puigcerdà, l'Ajuntament de Barcelona ha anunciat la posada en marxa al setembre de la primera cooperativa de recollida de residus formada pels immigrants desallotjats dels assentaments irregulars del Poblenou. Actualment, alguns d'ells es troben reubicats en habitatges facilitats pel consistori, que subsisteixen recollint ferralla. Gràcies a la cooperativa comptaran amb un emplaçament per treballar i, així, se'ls garanteix una ocupació regular pagada i un habitatge. La prova pilot comença al setembre amb 12 persones però s'espera que arribi a la trentena en pocs mesos.\nL'alcalde de Barcelona, Xavier Trias, ha defensat la proposta, sorgida arran d'una "idea" del regidor d'ERC, RCAT+DCAT, Jordi Portabella, de crear una cooperativa de recollida de ferralla perquè així se soluciona el problema principal generat després dels desallotjaments dels assentaments de Poblenou. "S'ha parlat amb el gremi dedicat al reciclatge de ferralla i s'està a l'espera que es pacti un espai on treballaran els membres de la cooperativa. A banda, ho faran en situació regular, amb horaris i el sou mínim de 645,30 euros", ha explicat Portabella. Fins a un 30% d'aquest salari anirà destinat a pagar el lloguer de l'habitatge que se'ls ha facilitat.\nEl projecte es dedicarà a la recollida de residus amb el sistema de porta a porta i a la promoció de la seva reutilització. La inversió inicial de l'Ajuntament serà de 270.000 euros, uns diners que suposaran també "un estalvi" perquè s'hauran de destinar menys recursos en sustentar persones que estaven en risc d'extrema vulnerabilitat i ara guanyaran molta estabilitat, ha raonat Portabella.\nLa cooperativa neix com una mesura emmarcada també dins el Pla d'Assentaments Irregulars que ha atès 570 persones en un any, a 267 de les quals se'ls ha facilitat una residència. La resta d'ajudes també han consistit en formació d'alguns oficis i assessorament.\nBarcelona cooperativa assentaments


El règim iranià desplega la policia per evitar noves protestes\nL’ambaixador britànic és detingut breument acusat d’haver participat en una manifestació\n4 min. Barcelona 12/01/2020 23:32\n651x366 Policies antidisturbis, ahir davant de l’ambaixada britànica a Teheran, per protegir la legació dels manifestants que s’hi van concentrar al davant. / ABEDIN TAHERKENAREH / EFE Policies antidisturbis, ahir davant de l’ambaixada britànica a Teheran, per protegir la legació dels manifestants que s’hi van concentrar al davant. / ABEDIN TAHERKENAREH / EFE\nEl règim iranià va desplegar ahir desenes de policies antidisturbis, guàrdies revolucionaris en motocicleta i agents vestits de paisà als carrers de Teheran per evitar la repetició de les protestes que van tenir lloc dissabte al vespre a la capital, després que les forces armades reconeguessin que havien abatut per error l’avió ucraïnès en què viatjaven 176 persones. Totes van morir al sinistre. Ahir, per primer cop, els principals diaris iranians van dedicar les seves portades a les víctimes.\nAl llarg de la jornada d’ahir es van fer crides a través de les xarxes socials perquè la gent es concentrés per protestar a la simbòlica plaça Azadi (que vol dir llibertat en persa) a Teheran, però la important presència policial hauria fet fracassar la convocatòria. Amb tot, a les xarxes es van difondre vídeos de suposats manifestants cridant consignes i picant de mans en aquesta plaça de la capital i a altres localitats del país, però l’autenticitat de les imatges no està confirmada.\nAl llarg de la jornada es van fer crides a les xarxes socials perquè la gent es manifestés\nEl que sí que és segur és que centenars de persones partidàries del règim dels aiatol·làs es van concentrar ahir davant de la legació diplomàtica del Regne Unit a Teheran per protestar per la presència de l’ambaixador britànic, Rob Macaire, en una manifestació contra les autoritats iranianes dissabte a la capital. Policies antidisturbis van haver de bloquejar la porta de l’ambaixada amb tanques per protegir l’edifici davant l’assetjament dels manifestants, que es van mostrar furiosos per la suposada ingerència estrangera en afers polítics del país.\nL’ambaixador Macaire va explicar ahir a Twitter que dissabte va assistir a un acte que havia estat anunciat com una vetlla en record de les víctimes de l’avió ucraïnès sinistrat. “És normal que volgués mostrar-hi els meus respectes. Algunes de les víctimes eren britàniques”, va argumentar, i també va assegurar que va marxar de l’acte als cinc minuts d’arribar-hi, tan bon punt alguns assistents van començar a fer proclames. Amb tot, el diplomàtic va ser detingut breument, mitja hora després d’haver-se’n anat.\nEl ministre d’Exteriors britànic, Dominic Raab, va expressar ahir el seu malestar per l’incident: “La detenció del nostre ambaixador a Teheran sense motius ni explicació suposa una violació flagrant del dret internacional. El govern iranià es troba en un moment crític. Pot continuar anant enrere i convertir-se en un estat pària, amb tot l’aïllament polític i econòmic que això comporta, o prendre mesures per reduir la tensió”, va declarar a través d’un comunicat. Malgrat això, el ministeri d’Exteriors iranià va convocar ahir a consultes l’ambaixador britànic, i el vicetitular d’aquesta cartera, Abas Araqchí, va afirmar a Twitter que Macaire “va ser detingut per ser un estranger no identificat en una protesta il·legal”.\nPer la seva banda, Trump va afegir ahir més llenya al foc: va difondre diversos missatges a Twitter escrits en persa i en anglès en què feia una crida “als líders de l’Iran” perquè no reprimeixin les protestes, a diferència del que van fer el novembre passat. “Pareu de matar el gran poble de l’Iran”, va clamar.\nDonald Trump, en evidència\nEl secretari de Defensa dels Estats Units, Mark Esper, va admetre ahir en una entrevista que no ha vist cap “prova” concreta que demostri que el general iranià Qasem Soleimani -assassinat en una operació nord-americana el 3 de gener a Bagdad- tingués previst atacar quatre legacions diplomàtiques dels EUA, tal com va assegurar Donald Trump. Amb tot, el cap del Pentàgon va matisar que “és probable que [els iranians] volguessin atacar les ambaixades perquè són el punt més destacat de la presència nord-americana en un país”. Les seves declaracions afegeixen dubtes als arguments de Trump per justificar l’assassinat de Soleimani, fet que va desencadenar l’actual crisi. Sense anar més lluny, ahir una base iraquiana amb presència de tropes dels EUA va ser atacada i quatre militars iraquians van resultar ferits.


Venda casa de poble amb piscina a Begur, Centre\nExclusiva propietat de disseny actual i en perfecte estat, amb unes privilegiades vistes al mar, situada en tranquil·la zona residencial a uns 500 metres de la cala d'Aiguafreda i uns 3 km del centre de Begur. Els seus amplis i lluminosos espais interiors amb un acurat interiorisme i uns acabats de altisima qualitat, es distribueixen en tres nivells. A la planta principal i trobem, una àmplia sala d'estar-menjador amb sortida a gran terrassa, cuina integrable totalment equipada, àmplia despensa tambe totalment equipada, bany de cortesia, rentador i zona de servei amb habitació i bany. Al següent nivell, tres habitacions tipus suite, i una espectacular habitació principal amb bany, vestidor, despatx i unes fantàstiques vistes a la cala. De camí a la planta baixa i trobem la suite de convidats, amb bany i vestidor. A la planta baixa i amb accés directe al jardí, un gran espai polivalent utilitzat com a sala de TV i de jocs. A la zona exterior, un cuidat jardí amb piscina privada. La propietat es ven totalment amoblada.\nVenda casa adossada a Tamariu, Tamariu\nAcollidora casa de pescadors, situada a 1a línia de la platja de Tamariu. Distribuïda en tres nivells, a la planta baixa i trobem un estudi amb accés independent. A la 1a planta, una lluminosa sala d'estar amb sortida a terrasseta, cuina independent, rentador i bany de cortesia. A la 2a planta, dues habitacions dobles, una d'elles amb sortida a terrassa i un bany complet. Al tercer nivell, habitació doble, bany complet i fantàstica terrassa. Des de tots els nivells, es gaudeix d'unes fantàstiques vistes al mar.\nEn una tranquil·la zona residencial situada a uns 2 km de la platja de Sa Tuna, trobem aquesta propietat d'estil mediterrani amb unes fantàstiques vistes al mar. Distribuïda en dos nivells, a la planta principal i trobem una lluminosa sala d'estar-menjador amb sortida a terrassa, cuina oberta, bany de cortesia i habitació suite amb bany i sortida a terrassa. A la planta inferior, dues àmplies habitacions, les dues amb sortida directa a jardí. A la zona exterior, un cuidat jardí amb piscina privada i agradable porxo amb zona de barbacoa. Disposa de garatge.\nFantàstic apartament dúplex amb fantàstiques vistes al mar, situat en tranquil.la i exclusiva comunitat a la zona d'Aiguablava a tant sols 1 km de Platja Fonda i del port d'Esclanyà. Disposa de tres habitacions, una d'elles tipus suite amb bany, bany complet, cuina oberta i agradable sala d'estar-menjador amb sortida a terrassa des de la qual es gaudeix d'unes extraordinàries vistes al mar. La comunitat disposa de 3 piscines i parking exterior.\nVenda casa adosada amb piscina a Pals\nCasa adossada situada a Pals, a pocs metres del centre del poble i a uns 4km. de la platja. La casa, seminova i en perfecte estat per entrar a viure, es distribueix de la següent manera. A la planta baixa trobem cuina office, sala d'estar - menjador amb xemeneia i sortida a àmplia terrassa i bany de cortesia. A la primera planta, una habitació en suite, dues habitacions dobles que comparteixen un altre bany i una quarta habitació utilitzada avui dia com a vestidor. A l'última planta, un espai diàfan ideal com a zona de jocs, gimnàs, despatx... o per a fer una cinquena habitació. A l'urbanització trobem un ampli jardí i una piscina comunitària. Disposa de garatge individual.\nVenta casa adosada con piscina en Peratallada\nExclusiva casa en construcció situada en ple centre de Peratallada, un dels millors pobles medievals de l'Empordà. Construïda sobre una parcel·la de 627 m² l'habitatge consta de 2 plantes perfectament distribuïdes de la forma següent: Planta baixa consta d'ampli saló amb doble altura, cuina menjador amb illa central i taula contigua zona rebost, lavabo, dormitori Suite amb bany complet, lavabo, zona d'instal·lacions, garatge prou àmplia per a 1 cotxe, bicicletes i motos; a part hi ha zona de pàrquing exterior. La zona exterior té una àmplia terrassa pavimentada d'uns 140m2 amb porxo per a agradables sobretaules, mes zona enjardinada de 215 m² i una piscina de 35m2. La planta primera consta d'una superfície de 104m2 distribuïda en un estudi - sala TV i música, un dormitori suite amb ampli vestidor i bany complet, un dormitori doble amb llit de matrimoni, un dormitori doble amb 2 llits individuals i un bany complet amb banyera.\nVilla en venda a Begur, sa Tuna\nCasa per a actualitzar amb fantàstiques vistes a mar i muntanya situada aproximadament a 2 km de la platja de Sa Tuna i uns 1,5 km del centre de Begur. Es distribueix en tres nivells i a dos d'ells disposa d'un apartament independent.El primer, tipus dúplex, consta de sala d'estar- menjador amb sortida a terrassa, dos bany complet i tres habitacions dobles.El segon amb sala d'estar-menjador amb sortida a terrassa, bany complet i dues habitacions dobles.A la planta baixa i amb accés directe al jardí i trobem una zona diàfana pendent de distribuir.Zona de pàrquing i traster.\n137 Articles - Pàgina 5 de 12\n« ‹ 1...456...12 › »


El President del Banc Central Europeu confirma que a finals de desembre deixarà de comprar deute espanyol | Diari Català Digital 📋\nEl President del Banc Central Europeu confirma que a finals de desembre deixarà de comprar deute espanyol\nMario Draghi, president del Banc Central Europeu (BCE), ha assegurat que el programa de compres netes d’actius finalitzarà al desembre, tot i que “les incerteses globals, les vulnerabilitats en els mercats emergents i la volatilitat s’han incrementat de forma recent”. Tot i això, la política monetària seguirà sent acomodatícia per un temps a través dels baixos tipus d’interès i de les reinversions dels bons que vencen en el balanç del BCE.\nDraghi ha volgut descartar així una prolongació del programa de compres netes d’actius (QE, per les sigles en anglès) perquè el seu “mandat no és mantenir unes bones condicions financeres perquè els governs financin el seu dèficit”. Aquest mes de setembre, les compres netes d’actius ja s’han reduït a la meitat (15.000 milions d’euros mensuals) i seguiran en aquest nivell fins al desembre com a última fase del QE.\nPer tal de QE, l’interès d’alguns bons sobirans podria incrementar-se, augmentant el cost de finançament del deute per als països que tenen més problemes fiscals, com poden ser Itàlia, Grècia o Espanya. Un augment de la prima de risc als països perifèrics podria ressuscitar els fantasmes de la crisi de deute sobirà de 2012.\nNomés reinversions d’actius\nEl banquer s’ha mostrat contundent i ha assegurat que es mantindran les reinversions de les compres de bons que vencen, però aquesta serà l’única política que s’implementarà pel que fa a compra d’actius a partir de 2019.\nDraghi ha tornat a cridar els governs de l’Eurozona perquè aprofitin aquest període de baixos tipus d’interès per tornar a construir amortidors fiscals amb l’objectiu de lluitar contra pròximes recessions.\nEn ser repreguntat per la possible prolongació del programa d’actius, Draghi ha contestat de manera contundent que els temps són els marcats perquè “de la mateixa manera que el mandat del BCE no és protegir els beneficis dels banquers o de les companyies d’assegurances durant els temps de baixos tipus i compres d’actius), tampoc és que els països puguin pagar el seu dèficit (després de la fi del programa de compres)\nPel que fa a les perspectives de creixement i inflació, Draghi ha destacat que la previsió és que el PIB avanci un 2,5% el 2017, un 2% el 2018, un 1,8% el 2019 i un 1,7% el 2020, lleugerament per sota del que s’havia pronosticat en les projeccions de juny.\nD’altra banda, les projeccions d’inflació s’han mantingut estables en l’1,5% per a aquest any i en l’1,7% per 2018, 2019 i 2020. Tot i que la inflació es mantindrà per sota del 2%, Draghi ha assegurat que aquesta dada és a prop d’aquesta meta, de manera que el BCE està prop de complir amb la seva promesa de “mantenir els preus a prop però per sota del 2%”.\nA més, el president del BCE ha assegurat que els preus del petroli seran lleugerament més baixos, però això serà compensat per una inflació subjacent (sense comptar energia ni aliments sense processar) “més fort de forma significant”. No obstant això, aquesta última afirmació del banquer no es correspon amb les projeccions publicades avui que mostren una lleugera caiguda de la inflació subjacent.\n“La incertesa en els mercats emergents no tenen per què contagiar a altres països, només els que presentin uns fonamentals més febles poden ser contagiats, com són aquells que tenen elevat dèficit per compte corrent, molt deute extern o un gran dèficit fiscal, per exemple”, ha explicat Mario Draghi. La capacitat de contagi d’aquestes economies és “limitada” a Europa.\n“Hi ha tres fonts d’incertesa en el món: un són els canvis o moviments en els mercats emergents. La segona és la potencial volatilitat dels mercats financers davant els canvis en la política monetària (cap a la normalització) en diverses jurisdiccions. Però el risc més gran de tots ve del creixent proteccionisme … per ara, les projeccions que presentem no estan tenint en compte totes les mesures de les quals es parlen però que encara no s’han aprovat”, ha explicat Mario Draghi.\nEls tipus es mantenen\nEn els aspectes més tècnics, el Banc Central Europeu ha mantingut el tipus d’interès principal al qual presta als bancs el 0% i el cap de les compres de deute per a desembre d’aquest any. Després de la reunió del seu Consell de Govern, el BCE també ha informat que continuarà cobrant als bancs un 0,4% per l’excés de les seves reserves a un dia (facilitat marginal de dipòsit) i que seguirà prestant a un dia al 0 , 25% (facilitat marginal de crèdit).\nEl programa de compres, que es manté fins a desembre, estableix el ritme d’adquisició d’actius en 15.000 milions d’euros mensuals, la meitat del que havia estat sent fins ara.\nNo obstant això, tot i que el programa de compres netes finalitzi al desembre, el Consell de Govern preveu reinvertir el principal dels valors adquirits que vagin vencent “durant un període prolongat de temps després final de les compres netes d’actius”. És a dir, la mida del balanç es mantindrà en els 4,5 bilions d’euros durant un temps fins que la reinversió finalitzi, cosa que ja està passant als EUA, per exemple.\nPrevisions de pujades\nEls experts veuen plausible una pujada de tipus de 20 punts bàsics per a setembre de 2019, deixant la taxa que es cobra als bancs en el 0,2% enfront del 0,4% actual. Aquest moviment, al costat del fi del programa de compres d’actius, serien els primers passos cap a la normalització monetària a l’Eurozona.\nDe moment, el que és evident és que la inflació continua sense aconseguir de forma sostenible el 2% marcat com a objectiu pel BCE. La inflació subjacent es troba en l’1,1% a dia avui (Draghi ha dit que creixerà amb força en els mesos vinents), mentre que la general està en el 2,1% gràcies a l’alça del petroli i l’energia.\nL’economia catalana creix quatre dècimes per sobre de l’espanyola\nCinc mesos de presó per fer la salutació nazi durant una manifestació a Alemanya


Gowex: comptes, clients i èxits falsejats per enganyar els accionistes – Arriaga Asociados Catalunya\nGowex: comptes, clients i èxits falsejats per enganyar els accionistes Reviewed by Momizat on oct 22 . El MAB va ser per Gowex una gran alternativa per vendre accions i captar els diners de les persones del carrer Fins el passat mes de juny parlar de Jenaro Garcí El MAB va ser per Gowex una gran alternativa per vendre accions i captar els diners de les persones del carrer Fins el passat mes de juny parlar de Jenaro Garcí Rating: 0\nInicio » GOWEX » Gowex: comptes, clients i èxits falsejats per enganyar els accionistes\nGowex: comptes, clients i èxits falsejats per enganyar els accionistes\nEl MAB va ser per Gowex una gran alternativa per vendre accions i captar els diners de les persones del carrer\nFins el passat mes de juny parlar de Jenaro García i de Gowex era sinònim d’èxit i triomf emprenedor. Una empresa que proporcionava wifi gratuït cotitzava a borsa a Espanya, França i els Estats Units; rebia premis habitualment i el seu fundador era l’encarnació de l’emprenedor ideal. Tot va canviar l’1 de juliol de 2014, quan un informe d’una pràcticament desconeguda agència nord-americana, Gotham City Research, deixava al descobert que tot era una gran mentida. Comptes, clients i èxits falsejats per enganyar els accionistes i que Jenaro García va admetre al cap de pocs dies.\nJenaro García s’ha aprofitat d’un tema de moda com el de l’emprenedoria per a encarnar la figura del que havia de ser l’emprenedor: una persona jove, amb decisió, que perseguia un somni i muntava la seva pròpia empresa. El problema és que precisament ho ha fet tot a través de mentides. Més que tenir a veure la moda de l’emprenedor, ha intentat treure partit de la societat de la informació. Va procurar propagar la idea del wifi gratuït, i a partir d’aquí va articular la seva estratègia.\nGowex va falsejar els seus comptes per eixir a borsa i enganyar els accionistes\nEl seu gran propòsit era ser empresari, però no un qualsevol. Volia ser un empresari d’èxit, la seva gran història era intentar aconseguir la glòria. Creà una empresa el 1999, la rellançà com el que ha estat fins ara Gowex el 2004 i el 2010 surt a borsa. A partir d’aquí el seu escenari és el món. Però hem descobert que és un gran venedor, una persona intel·ligent i amb qualitats, però que sobretot no ha acceptat la realitat que tenia. Podia tenir molts somnis però la realitat no li arribava per complir el que ell volia.\nÉs cert que Gowex era una empresa que va arribar a valdre molts milions d’euros i l’escàndol ha tingut ressò internacional. A més, en els últims mesos se’ns han acumulat dos casos, amb el de Pescanova. El sistema financer ha quedat en evidència perquè no ha estat capaç de descobrir el que era realment Gowex. I aquí les culpes están molt repartides: els supervisors, els reguladors, les auditores, els assessors registrats o els bancs d’inversió. Ens va enganyar a tots, que ens vam creure la seva història sense profunditzar-hi.\nL’eixida al MAB (Mercat Alternatiu Borsari) va estar pensada per Gowex com a un mitjà de finançament. En un moment en el qual els bancs tenen tancada l’aixeta, el MAB era una gran alternativa per vendre accions i captar els diners de les persones del carrer. Per Gowex, el MAB era una bona idea, posava un nou carril a la carrera del finançament més enllà del bancari. La desgràcia és que Gowex va considerar que el MAB era el lloc on fer el “pelotazo”, i això no pot ser. Ha de ser un mercat alternatiu de finançament i els comptes de les empreses han d’estar regulades pels auditors contractats, alguna cosa que no va succeir en Gowex amb l’auditora M&A, que li portava els comptes.\nEl MAB va ser per Gowex una gran alternativa per vendre accions i captar els diners de les persones\nPer això, en Arriaga Asociados, volem ajudar a totes les persones perjudicades per la compra d’accions de Gowex a eixir de la seua situació. Des del nostre despatx aconsellem la reclamació civil col·lectiva contra els auditors de l’empresa, que no van realitzar el seu treball correctament i van provocar un dany en milers d’afectats. El segur de l’auditora haurà de fer front a aquest dany ocasionat als milers d’inversors que van confiar en el seu moment en Gowex.


Dóna gràcies a Jehovà i ell et beneirà | Estudi\n«Doneu gràcies a Jahveh, perquè és bo» (SL. 106:1).\nQuè ens ensenya sobre la gratitud l’exemple de l’apòstol Pau?\nCom ens ajuden la meditació i l’oració a ser agraïts?\nCom ens ajudarà a afrontar els problemes el fet de reflexionar en les benediccions que tenim?\n1. Per què es mereix Jehovà que li donem les gràcies?\nJEHOVÀ és qui ens ha donat totes les coses bones que tenim, i per això es mereix que li donem les gràcies (Jm. 1:17). És el nostre Pastor amorós, i ens cuida amb tendresa i atén les nostres necessitats físiques i espirituals (Sl. 23:1-3). A més, ha demostrat que és «el nostre refugi i la nostra força», en especial quan passem per moments difícils (Sl. 46:1). Sens dubte, tenim moltes raons per sentir-nos com el salmista, qui va escriure: «Doneu gràcies a Jahveh, perquè és bo, perquè la seva misericòrdia és eterna!» (Sl. 106:1).\nEl text de l’any per al 2015 és: Doneu gràcies a Jehovà, perquè és bo (Salm 106:1)\n2, 3. (a) Què ens pot passar si donem per fetes les coses bones que Jehovà ens ha donat? (b) Quines preguntes analitzarem en aquest article?\n2 Per què és tan important que analitzem la necessitat de ser agraïts? Perquè, tal com es va predir, la gent que viu en aquests últims dies és cada cop més desagraïda (2 Tim. 3:2). Molts donen per fet tot el que Jehovà els ha regalat. Milions de persones es deixen portar per aquest món materialista i la seva propaganda, i s’esforcen per aconseguir més coses en comptes d’estar satisfets amb el que tenen. I nosaltres no som immunes a aquest esperit. Igual que els israelites de l’antiguitat, també ens podríem tornar desagraïts i podríem deixar de valorar la nostra preciosa relació amb Jehovà i les benediccions que hem rebut d’ell (Sl. 106:7, 11-13).\n3 Pensa en el que pot passar quan afrontem proves difícils. Els problemes ens poden trasbalsar tant que podríem perdre de vista les benediccions que tenim (Sl. 116:3). Així, doncs, com podem seguir sent agraïts? Què ens pot ajudar a ser positius, fins i tot quan passem per problemes greus? Vegem-ho.\nJEHOVÀ HA FET MOLTES OBRES MERAVELLOSES\n4. Què hem de fer per continuar sent agraïts?\n4 Si volem continuar sent agraïts, hem de pensar en quines benediccions hem rebut de Jehovà i meditar sobre l’amor que ens ha demostrat. Quan el salmista ho va fer, va quedar impressionat per les moltes obres meravelloses que Jehovà havia fet (llegeix Salm 40:5; 107:43).\n5. Com ens ensenya a ser agraïts l’exemple de l’apòstol Pau?\n5 L’exemple de l’apòstol Pau ens pot ajudar a ser agraïts. És evident que Pau va meditar sobre les benediccions que havia rebut, perquè molt sovint donava gràcies a Jehovà en oració. Ell era molt conscient que havia estat «blasfem, i perseguidor, i ultratjador». Per això va donar gràcies, perquè Déu i Crist havien estat misericordiosos amb ell i li havien donat el privilegi de predicar als altres a pesar del seu passat (llegeix 1 Timoteu 1:12-14). A més, estimava molt els seus germans en la fe i molts cops agraïa a Jehovà les bones qualitats i el servei fidel de tots ells (Fili. 1:3-5, 7; 1 Tes. 1:2, 3). I quan va passar per proves difícils, de seguida va donar gràcies a Jehovà perquè els seus germans espirituals el van ajudar en el moment oportú (Fe. 28:15; 2 Cor. 7:5-7). No ens sorprèn, doncs, que Pau animés els cristians a fer el següent: «Sigueu agraïts. [...] Exhortant-vos els uns als altres amb psalms, i himnes, i càntics espirituals; impulsats per la [gratitud]» (Col. 3:15-17).\nMEDITAR I ORAR ENS AJUDA A SER AGRAÏTS\n6. Quines benediccions de Jehovà agraeixes més?\n6 Com podem imitar l’exemple de Pau i demostrar que som agraïts? Com ell, hem de meditar sobre el que Jehovà ha fet per nosaltres personalment (Sl. 116:12). Si et preguntessin quines benediccions de Jehovà agraeixes més, què respondries? Hi inclouries la preciosa relació que tens amb Ell? O el fet que Jehovà et perdoni gràcies a la teva fe en el sacrifici de rescat de Jesús? Mencionaries per nom alguns germans i germanes que t’han fet costat quan has passat per moments difícils? I segur que no t’oblidaries del teu estimat cònjuge o els teus fills. Dedicar temps a meditar sobre totes les coses bones que el teu Pare amorós ha fet per tu t’ajudarà a ser més agraït i t’impulsarà a donar-li les gràcies cada dia (llegeix Salm 92:1, 2).\n7. (a) Per què hauríem d’orar a Jehovà per donar-li gràcies? (b) Quins beneficis obtindràs si ores a Jehovà per donar-li gràcies?\n7 Si sempre tenim presents a la ment i al cor les benediccions de Jehovà, li voldrem donar gràcies en oració (Sl. 95:2; 100:4, 5). Hi ha moltes persones que només oren per demanar coses a Déu, però nosaltres sabem que a Jehovà li agrada que li agraïm tot el que tenim. A la Bíblia trobem molts exemples d’adoradors de Déu, com Anna i Ezequies, que van fer oracions sinceres i emotives per donar-li les gràcies (1 Sam. 2:1-10; Is. 38:9-20). Per tant, imita els servents fidels de Déu que van ser agraïts i dóna-li gràcies a Jehovà per les coses bones que t’ha donat (1 Tes. 5:17, 18). Si ho fas, veuràs que obtens molts beneficis. Per exemple, et sentiràs més animat, creixerà el teu amor per Jehovà i t’aproparàs més a ell (Jm. 4:8).\nQuines benediccions de Jehovà agraeixes més? (Consulta els paràgrafs 6 i 7)\n8. Quines coses podrien fer que deixéssim de valorar tot el que Jehovà ha fet per nosaltres?\n8 Si no anem alerta, podríem deixar de valorar la bondat de Jehovà. I això ens podria passar a tots, perquè hem heretat la tendència a ser desagraïts. Pensa en això: Jehovà va posar els nostres primers pares, Adam i Eva, en un paradís, va satisfer totes les seves necessitats i els va donar la perspectiva de viure per sempre en un entorn pacífic (Gèn. 1:28). Però ells no van valorar aquelles benediccions. Al contrari, van ser cobdiciosos i van desitjar tenir més, i com a conseqüència ho van perdre tot (Gèn. 3:6, 7, 17-19). Nosaltres vivim en un món desagraït, i també ens podríem acabar oblidant de tot el que Jehovà ha fet per nosaltres. Podríem començar a subestimar la nostra amistat amb ell i deixar de valorar el privilegi de formar part de la germandat mundial. A més, ens podríem deixar distreure per les coses d’aquest món, que aviat desapareixeran (1 Jn. 2:15-17). Si no volem caure en aquesta trampa, és essencial que pensem en les benediccions que tenim i que donem gràcies a Jehovà amb freqüència pel privilegi de ser part del seu poble (llegeix Salm 27:4).\nQUAN AFRONTEM DIFICULTATS\n9. Quan passem per dificultats, per què hauríem de reflexionar en les benediccions que tenim?\n9 Ser agraïts ens ajudarà a superar les dificultats. De vegades hi ha circumstàncies que ens canvien la vida i ens poden deixar sense forces, com ara la infidelitat de la nostra parella, una malaltia molt greu, la mort d’algú que estimem o les terribles conseqüències d’un desastre natural. En moments com aquests trobarem consol i recuperarem les forces si reflexionem en les benediccions que tenim. Vegem a continuació algunes experiències reals que ho demostren.\n10. Com s’ha beneficiat la Irina de pensar constantment en les benediccions que ha rebut?\n10 La Irina * és una pionera regular dels Estats Units que estava casada amb un ancià. Amb el temps, però, ell li va ser infidel i la va abandonar a ella i als seus fills. Què la va ajudar a seguir servint fidelment Jehovà? Ens comenta: «Estic molt agraïda que Jehovà s’hagi ocupat de mi i hagi atès les meves necessitats. Intento tenir molt presents les benediccions que m’ha donat, i això m’ajuda a veure que és un magnífic privilegi que el meu Pare celestial em conegui i m’estimi. Sé que mai m’abandonarà». Encara que la Irina ho ha passat molt malament, la seva actitud alegre l’ajuda a no desanimar-se i a ser una font de consol per als altres.\n11. Què va ajudar la Kyung-sook a afrontar una malaltia molt greu?\n11 La Kyung-sook, que viu a Àsia, va ser pionera juntament amb el seu marit durant més de vint anys. Un dia li van diagnosticar càncer de pulmó en estat avançat i li van dir que li quedaven de tres a sis mesos de vida. Tot i que el matrimoni ja havia passat per moltes altres situacions difícils de més o menys gravetat, sempre havien pensat que tenien una salut de ferro. La Kyung-sook comenta: «Va ser un cop molt fort. Em vaig sentir com si ho hagués perdut tot, i estava molt espantada». Què l’ha ajudat a afrontar aquesta situació? Ella mateixa diu: «Cada nit, abans de ficar-me al llit, pujo al terrat i oro a Jehovà en veu alta per agrair-li cinc coses que m’han fet feliç durant el dia. Això em tranquil·litza i m’impulsa a dir-li que l’estimo molt». Com l’han beneficiat aquestes oracions? La Kyung-sook diu: «M’he adonat que, quan passem per problemes, Jehovà ens dóna les forces que necessitem, i que en la nostra vida tenim moltes més benediccions que proves».\nAmb el seu germà, en John, que també va sobreviure (Consulta el paràgraf 13)\n12. Què va consolar en Jason després de perdre la seva dona?\n12 En Jason serveix a una sucursal d’Àfrica i ha estat en el servei a temps complet durant més de trenta anys. Ell explica: «Fa set anys vaig perdre la meva dona, i he de dir que el dolor pot arribar a ser insuportable. Posar-me a pensar en tot el que va patir mentre lluitava contra el càncer pot ser molt desanimador». Què l’ha ajudat? En Jason diu: «Un dia vaig recordar un moment molt bonic que vaig viure amb ella, i vaig fer una oració per donar les gràcies a Jehovà per aquell pensament tan emotiu. Allò em va donar pau, i a partir d’aleshores vaig començar a agrair-li regularment aquells bonics records. Ser agraït m’ha ajudat a veure les coses des d’una perspectiva molt diferent. És cert que encara sento dolor per la mort de la meva dona, però donar les gràcies a Jehovà per haver tingut un bon matrimoni i el privilegi de servir-lo amb algú que l’estimava profundament m’ha ajudat a ser més positiu».\n«Estic molt agraïda que Jehovà sigui el meu Déu.» (Sheryl)\n13. Què va ajudar la Sheryl a afrontar la pèrdua de la major part de la seva família?\n13 Quan el supertifó Haiyan va copejar la part central de les Filipines a finals del 2013, la Sheryl, que en aquell moment només tenia 13 anys, ho va perdre pràcticament tot. «Vaig perdre la meva casa i gairebé tota la meva família», comenta la Sheryl. El seu pare, la seva mare i tres dels seus germans van perdre la vida en aquell terrible desastre. Què ha ajudat aquesta joveneta a afrontar la tragèdia sense amargar-se? Ser agraïda i concentrar-se en les benediccions que encara té. «Vaig veure tot el que van fer els germans per ajudar i animar els qui ho necessitaven. Sabia que hi havia germans per tot el món que oraven a favor meu». I va afegir: «Estic molt agraïda que Jehovà sigui el meu Déu. Sempre ens dóna les coses que necessitem». En efecte, tenir molt presents les nostres benediccions és un antídot boníssim que ens ajuda a no deixar-nos portar per la tristesa. Ser agraïts ens permet seguir endavant sense importar quines dificultats afrontem (Ef. 5:20; llegeix Filipencs 4:6, 7).\n«M’ALEGRARÉ EN JAHVEH»\n14. Quina emocionant perspectiva tenim per endavant? (Mira la imatge del principi.)\n14 Al llarg de la història, el poble de Jehovà s’ha alegrat molt per les benediccions que ha rebut. Per exemple, després que els israelites fossin alliberats del Faraó i del seu exèrcit al mar Roig, el poble va cantar cançons per alabar Jehovà i donar-li gràcies (Èx. 15:1-21). Avui dia, una de les benediccions que més valorem és l’esperança que tenim que Déu aviat acabarà amb tot el patiment (Sl. 37:9-11; Is. 25:8; 33:24). Imagina’t com et sentiràs quan Jehovà destrueixi tots els seus enemics i et doni la benvinguda a un món nou, ple de pau i justícia. No et sembla que aquestes benediccions et motivaran a donar les gràcies a Jehovà? (Ap. 20:1-3; 21:3, 4.)\n15. Què estàs decidit a fer durant l’any 2015?\n15 Durant l’any 2015 també esperem rebre incomptables benediccions de part de Jehovà. És clar, pot ser que també haguem d’afrontar alguna situació difícil, però sabem que, passi el que passi, Jehovà mai ens abandonarà (Deut. 31:8; Sl. 9:9, 10). Ens seguirà donant tot el que necessitem per poder-lo servir fidelment. Per això, estiguem resolts a tenir la mateixa actitud que el profeta Habacuc, qui va dir: «Encara que la figuera no floreixi, i no hi hagi raïm en els ceps; encara que falli el producte de l’olivera, i els camps no donin aliment; encara que el bestiar menut sigui exterminat de la pleta, i el gros, dels estables: tanmateix jo m’alegraré en Jahveh, exultaré de goig en el Déu de la meva salvació» (Hab. 3:17, 18). Així, doncs, durant aquest any que tenim per endavant, no deixem de reflexionar amb alegria en les benediccions que Jehovà ens ha donat i procurem seguir el consell que trobem al text de l’any 2015: Doneu gràcies a Jehovà, perquè és bo (Sl. 106:1).\n^ § 10 S’han canviat alguns noms.\nPer què hauríem d’orar contínuament els cristians verdaders? Qui es beneficia quan ores a favor dels altres?


i Alpicat | enciclopèdia.cat\nNom que hom dóna, també, al municipi d’Vilanova d’Alpicat\nEl poble d'Alpicat\nLlorenç Capdevila durant el dia de Sant Jordi (2006)\nUna part del municipi d’Alpicat, al sector nord-occidental de la comarca, se segregà l’any 1991 per tal de constituir un municipi independent amb la denominació de Gimenells i el Pla de la Font. Limita amb els termes de Lleida al SE, al S i al SW, amb l’enclavament de Malpartit de Torrefarrera al NW i al N, amb Rosselló al NE i amb Torrefarrera al NE i l’E.\nAquest municipi és situat al NW de l’horta segrianenca, en un terreny accidentat al N pels tossals de la Sardera (que continuen vers Malpartit) i Gros, i és regat per les aigües del canal de Pinyana i les de la clamor de Noguerola (que davalla de la Sardera). Entre les partides cal esmentar el Pla de Montsó, el Rec Nou, Graó, els Rovinals, el Tossal Gros, la Sardera, el Tossal de la Corona i la Coma.\nEl terme comprèn el poble d’Alpicat, cap del municipi, i diverses urbanitzacions que s’han desenvolupat al Pla de Montsó (la Terra Ferma, l’Hostal del Lluc, les Moreres, Rafel i el Rec Nou), i al Pla de la Sardera (la Sardera, Buenos Aires i la Miranda), a més de la de les Bruixes i la Terra Baixa.\nPer l’extrem SW del terme passa la carretera N-240 de Lleida a Osca, just on es creua amb l’autovia A-2, a la que té accés en aquest punt. D’aquesta carretera surt un ramal que va al cap municipal, d’on neixen diverses pistes que el comuniquen amb nuclis propers, com Torrefarrera, Rosselló, Almacelles o Lleida.\nModernament, la població ha augmentat considerablement a causa del desenvolupament dels regadius. Féu un gran salt al segle XVIII quan passà dels 34 h del 1718 als 333 h del 1787, increment mantingut al llarg del segle XIX (1 108 h el 1860), amb alguns alts i baixos (974 h el 1900), per la crisi de la fil·loxera, i accelerat fins la dècada de 1970, en què inicià una inflexió negativa: 1 669 h el 1936, 2 631 h el 1960, 3 283 h el 1970, 3 112 h el 1975 i2 994 h el 1981. El cens del 1991, que encara comptavilitzà la població de Gimenells i el Pla de la Font, donà 3 777 h. Tot i la segregació d’aquest municipi, al llarg de la dècada de 1990, es produí un notable creixement de la població d’Alpicat, que l’any 2001 tenia 4 237 h, i el 2005, 4 984 h.\nL’agricultura (llevat d’algunes zones amb erms i boscos de pins) ocupa més de la meitat de la superfície municipal. El regadiu predomina clarament sobre el secà. El conreu principal són els fruiters (pereres, pomeres), i els cereals (ordi). Pel que fa a la ramaderia, degut a la segregació de Gimenells i el Pla de la Font, on es situaven la majoria d’explotacions ramaderes, es féu palesa una important disminució del sector ramader al terme durant els darrers anys del segle XX.\nEl municipi compta amb diverses cooperatives, entre les quals destaca per antiguitat la Cooperativa del Camp l’Íntima d’Alpicat, que s’encarrega d’una bona part de la comercialització agrícola.\nLes activitats industrials són les derivades de la comercialització de la fruita: les cambres frigorífiques de fruita i la producció i l’exportació de fruita. Una indústria representativa és la fàbrica de ceràmica Palau (oberta el 1956). També hi ha una altra indústria del sector tèxtil. Els darrers anys del segle XX es construí un polígon industrial que obra expectatives per una expansió industrial i comercial del municipi.\nEl mercat setmanal d’Alpicat es fa els dilluns. Entre els mesos d’abril i maig, en data variable, se celebra la fira Ecojardí, que exposa flors, plantes i tot tipus de productes de jardineria. Pel que fa als seveis sanitaris, el municipi disposa dcun hospital privat. Quant a l’ensenyament, l’oferta bàsica es completa amb la possibilitat de cursar estudis del batxillerat. El terme, que alberga nombroses urbanitzacions, disposa també d’allotjament.\nEl poble d’Alpicat o Vilanova d’Alpicat es troba al centre del terme, a 264 m d’altitud, dominat al NE pel Tossal Gros. L’edifici més notable de la població és l’església parroquial de Sant Bartomeu, feta a la fi del segle XVII (façana barroca, campanar vuitavat, amb l’interior neoclàssic) sobre una d’anterior, de la qual procedia una imatge de Santa Maria (perduda el 1936), titular d’una capella instituïda el 1525. La part superior del temple fou reconstruïda el 1989 amb una cúpula de nova estructura decorada amb ceràmica, imitant la destruïda durant la guerra de 1936-39.\nEntre les entitats culturals destaca la Societat Cultural Recreativa la Unió (1920), que porta a terme activitats culturals i lúdiques. La festa major se celebra el dissabte més proper a Sant Bartomeu (24 agost). El cap de setmana més proper al 20 de gener es fa la festa de Sant Sebastià i Sant Antoni, amb la benedicció d’animals; i el cap de setmana següent al 15 de maig, la festa de Sant Isidre. L’onze de setembre és tradició fer l’aplec de la Cutxipanda, el nom del qual fa referència a un plat típic fet a base de conill, llonganissa, cargols, costella de porc, pebrot, albergínia, tomàquet i ceba; al vespre es fan focs d’artifici. El primer diumenge de març es fa la matança del porc i per Setmana Santa es celebren processons.\nEl nucli original d’Alpicat s’ha eixamplat en les zones urbanitzades del Pla de Montsó i el Pla de la Sardera, de manera que ha format un continu gairebé ininterromput. La primera, a menys de mig km al S del nucli urbà d’Alpicat, és formada per les urbanitzacions de l’Hostal del Lluc, les Moreres, el Rec Nou, Rafel i la Terra Ferma. La segona, als peus de la carretera N-240 de Lleida a Osca, és formada per les urbanitzacions de Buenos Aires, la Miranda i la Sardera. A mà dreta de la carretera, entre aquestes dues zones, hi ha la urbanització de les Bruixes, i entre aquesta i el Pla de la Sardera, l’anomenada Terra Baixa.\nEl jaciment del Tossal de la Teuleria Vella, de l’edat del bronze i principi de la del ferro, és un tossal amb el cim destruït i amb un replà al peu, envoltat per una séquia on es trobaven diversos molins del tipus barquiforme i fragments de ceràmica a mà: fons plans, vores bisellades, decoració plàstica de cordons, etc. Actualment aquest jaciment es troba destruït.\nAlpicat fou fins el 1147 una població islàmica dins el terme de Lleida. Arran de la conquesta restà en el territori concedit al comtat d’Urgell. Ha persistit dins l’actual municipi de Lleida la partida d’Alpicat, molt pròxima al municipi d’avui, on hi hagué la primitiva població sarraïna, davant les modernes basses d’Alpicat (1901-32), que avui proveeixen d’aigua potable l’urbs, ocupades pel Parc de l’Alcalde Pons; no fa gaires anys restaven vestigis del castell, del poble i del molí d’Alpicat. Però Ermengol VII d’Urgell, fill i hereu del conqueridor de la zona Ermengol VI, juntament amb la seva muller Dolça i en nom del rei Alfons I el Cast, atorgà carta de poblament (13 de novembre de 1174) a una nova població, dins la mateixa horta de Lleida, una mica més amunt del desaparegut Alpicat, al peu del Tossal Gros (345 m), la qual el document anomena Castellblanc de Llitera (la Llitera abastava aleshores la zona del Segre al Cinca). Els pobladors procedien de la Ribera de Sió i, més concretament, de Castellblanc d’Agramunt, i aviat els veïns de Lleida anomenaren la nova població Vilanova d’Alpicat, ja que no era fàcil de fer desaparèixer de la toponímia un nom tan arrelat.\nQuan la nova població deixà de pertànyer als comtes d’Urgell (1228) passà a ser un dels pobles de contribució de Lleida, i sota aquesta condició figura en la relació que féu la paeria el 1413, on consta que Vilanova de Picat tenia 37 focs. En els capbreus del 1429 i posteriors, les seves terres són considerades de quarta qualitat amb relació a Fontanet i la Copa d’Or (produïen quatre quarteres de blat per dues de llavor, mentre que les esmentades, en produïen quinze per una de llavor), però aleshores tenia encara més importància l’olivera i la vinya. El 1382 s’esmenta el molí de la Creu d’Alpicat. La contribució a l’impost de regatge era equivalent a la dels ravals immediats de Lleida, però Vilanova d’Alpicat tingué qüestions amb la paeria al llarg del segle XV pels regadius o pels censals i també per una convocatòria del Princeps namque (1481). Més endavant la població sofrí el flagell del bandolerisme, i el 1589 un sometent del poble s’enfrontà amb la facció d’en Calvís, que entrà a Vilanova i a Montagut a mà armada i matà un tal Miquel Moiet (dos bandits foren reconeguts com a veïns del poble).\nLa població havia assolit uns 40 focs a mitjan segle XVII, però la guerra dels Segadors comportà el despoblament del lloc (igual com les Torres de Sanui, Almacelles, la Saida, Gimenells, Sucs, etc.), però després de la contesa la vida es reprengué i tornaren molts veïns. El 1697 juraren davant els paers de Lleida els prohoms Montserrat Cerers i Pere Joan Soler i els manuals del Consell General de la Paeria de 1696-1700 registren la venda per part de pagesos de la població de bous castrats a la carnisseria de la ciutat, i se sap pels protocols del notari Monhereu (1700-03) que les terres d’Alpicat eren ben conreades de vinya, arbres fruiters i gra, i s’esmenten pletes per a guardar el bestiar tant al pla de Lleida com a la Sardera, que a l’hivern ocupaven els ramats procedents d’Andorra i de la Vall d’Aran.\nDesprés del desastre de la guerra de Successió (el 1707 Vilanova tenia només tres cases habitades) el poble s’anà refent i, arran dels decrets de Nova Planta (1716), s’independitzà de la ciutat i es constituí en ajuntament. Des del 1794 formà part de la Comunitat de Regants del Segrià, controlada per la Junta de Sequiatge de Lleida.


La UE Olot, el club amb més socis de Tercera Divisió - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a La UE Olot, el club amb més socis de Tercera Divisió\nLa Unió Esportiva Olot és el club de Tercera Divisió amb el nombre més elevat de socis. Actualment, l’Olot disposa de 660 socis, superant àmpliament la mitjana de la categoria, que és d’uns 300 socis per club. Al nivell de l’entitat olotina només hi trobem dos clubs històrics com el Cornellà de Llobregat o l’Europa, del barri barceloní de Gràcia, amb 650 afiliats.\nLa fàbrica de maniquins Atrezzo torna a l’activitat\nEls Teixons recuperen les seves essències i derroten amb claredat el Tarragona, que arribava a Olot en la part alta de la classificació. No ha estat un partit fàcil, però la serietat, defensa i bon saber dels garrotxins ha fet que no s’hagués de patir per…


Support | La Fundació Tutelar es prepara per al canvi del sistema actual de tutela #CDPD\nAvui, la Fundació Tutelar de les Comarques Gironines —l’organització tutelar amb major nombre de persones protegides de Catalunya— inicia el 14è exercici d’activitat amb 730 persones al seu càrrec i una estructura professional de 60 persones (8 incorporacions durant el 2015 i 1 el 2016), de les quals, gairebé un 70% treballen per cobrir les necessitats personals i socials de les persones protegides per la Fundació.\nEn aquests moments, la tasca de la Fundació evoluciona en la línia del nou paradigma sorgit a la llum de la Convenció de la ONU sobre els drets de les persones amb discapacitat, concretament del seu article 12. La Convenció no és una declaració de bones intencions, sinó un tractat internacional que forma part de l’ordenament jurídic dels estats que la van ratificar, entre ells, l’Estat espanyol que ho va fer fa 8 anys. L’article 12 de la Convenció diu que les persones amb discapacitat (totes, sigui quin sigui el grau d’afectació o el tipus de discapacitat) tenen dret a l’exercici de la seva capacitat jurídica, en igualtat de condicions amb les demés, i a rebre suport per fer-ho. Aquesta proclamació d’igualtat jurídica suposa des d’ara un veritable canvi de paradigma respecte el que hem conegut fins ara en matèria de protecció jurídica a les persones amb discapacitat. La Convenció suposarà l’abolició dels règims vigents d’incapacitació i de tutela i hauran de ser substituïts per nous sistemes de suport a la presa de decisions, que en qualsevol cas respectin els drets, la voluntat i les preferències de la persona amb discapacitat que desitgi rebre’ls.\nEn aquest context, mentre no s’adeqüen les lleis estatals (hi ha dos mandats legals de reforma incomplerts pel govern espanyol) i catalanes per adaptar-se al nou paradigma tal com reclama Nacions Unides, i ha de ser la jurisprudència la que interpreti en casos concrets com complir amb l’article 12 —amb la conseqüent inseguretat jurídica— la Fundació està treballant per tal que el seu treball s’ajusti progressivament als nous requeriments, i aproximant-se a les millors pràctiques internacionals.\nEn la mateixa línia, l’entitat està desenvolupant els seus protocols i procediments perquè persones amb discapacitat puguin participar al màxim de les seves possibilitats en les decisions que els afecten. Així per exemple, en la mesura que pot intervenir en els procediments judicials quan assumeix funcions de Defensa Judicial, la Fundació ha promogut que les sentencies reconeguin la capacitat de prendre decisions i que es resolguin règims de Curatela molt per sobre de la mitjana a Catalunya i l’Estat. En aquest sentit, segons assegura el director de la Fundació, Josep Maria Solé, “treballem constantment equilibrant la bàscula entre el paternalisme i l’abandonament”.\nPer avançar en aquesta línia de treball, i tenint en compte que els canvis en matèria de capacitat jurídica afectaran els sistemes jurídics i socials a tot el món, la Fundació s’ha adherit a la plataforma europea EASPD, associació representativa d’uns 11.000 proveïdors de serveis socials per a persones amb discapacitat, que actua com a lobby davant les institucions europees i treballa en matèria de continguts relacionats amb l’aplicació de la Convenció. La participació de la Fundació en projectes en col·laboració amb EASPD és extensa i tracta de cercar estratègies per aplicar la Convenció dels Drets de les Persones amb Discapacitat (CDPD), eix del debat internacional en matèria de discapacitat amb grans implicacions que han d’afectar l’ordenament jurídic, la pràctica professional i la concepció social de la discapacitat a nivell nacional.\nEn aquest mateix sentit és important l’acció de la Fundació en fòrums internacionals. Destaca la participació del director de l’entitat en el consell assessor del IV Congrés Mundial de Tuteles, organitzat per l’International Guardianship Network, que tindrà lloc a Ekner (Berlin) el proper mes de setembre. Així mateix, com a membres del comitè d’experts de la EEG (European Expert Grup), la Fundació Tutelar participarà en un estudi sobre la planificació dels suports integrals en el propi domicili i l’accés a l’habitatge per s persones amb discapacitats intel·lectuals i psicosocials. Es tracta d’una investigació sobre la situació actual de la discapacitat i el desenvolupament de serveis comunitaris en els països de la Unió Europea. El projecte pretén millorar les pràctiques existents i condicionar les polítiques de la Comissió Europea i, a mig termini, els serveis dels països membres.\nEl passat mes de març, l’EASPD va reconèixer el treball de la Fundació identificant-la com una de les 5 bones pràctiques de serveis de base comunitària de suport a la vida independent (http://www.easpd.eu/en/content/new-easpd-publication-five-good-practices-support-services-and-independent-living-0).\nEstudi del retorn social de la inversió\nLa Fundació acaba d’iniciar un estudi per analitzar l’impacte socioeconòmic del treball de l’entitat i determinar així el rati entre els recursos invertits en el projecte i els beneficis que s’obtenen a nivell social. L’estudi, que s’està duent a terme amb la Fundació Campus Arnau d’Escala en col·laboració amb el Gabinet d’Estudis (FCAE-GES) comprèn de sis fases i es preveu obtenir els primers resultats el proper mes d’octubre.\nSegons les dades registrades per la Fundació amb data d’avui, l’entitat exerceix càrrecs tutelars sobre 730 persones (més de 1200 persones protegides en tretze anys).\nD’aquest total, un 47,26% tenen un diagnòstic principal de malaltia mental; un 25,89%, una discapacitat intel·lectual; un 20,55% un deteriorament cognitiu; i un 4,93%, trastorn de conducta; corresponent el percentatge restant a persones amb addicció als tòxics i persones amb un diagnòstic de difícil classificació. Es destaca que, des de l’inici de la seva activitat, la Fundació Tutelar no ha refusat cap cas a causa de la seva dificultat o diagnòstic, o altres qüestions relatives a l’exercici de la tutela.\nEn relació amb l’edat de les persones tutelades, el 21% se situa en el tram dels 50 al 59 anys; el 16%, entre els 40-49 anys; el 14% entre els 60 i 69 anys; l’12 i el 11,% correspon a les franges de 80-89 i 30-39 anys respectivament; i el 9,8% són persones d’entre 70-79 anys. Els més joves, de 22 a 29 anys, ocupen el 7,8% dels casos i el 4,9% són usuaris de més de 90 anys. Dues persones tenen més de 100 anys i 4 són joves de 18 anys.\nSegons procedència, la Fundació atén en un 37,12% a persones del Gironès, un 20,96% són de la Selva, un 13,01% del Baix Empordà, un 8,22% de la Garrotxa, un 7,53% de l’Alt Empordà, un 6,99% del Pla de l’Estany i un 1,51% del Ripollès; la resta de persones ateses procedeixen de diferents comarques catalanes.\nTipus de càrrecs\nDel total de càrrecs actuals, 416 són tuteles; 239 curateles; 33 defenses judicials; 28 càrrecs provisionals; 2 administracions patrimonials (el càrrec tutelar correspon a una altra persona i l’administració de béns, a la Fundació); 5 poder notarial (la Fundació exerceix el poder, atorgat en document notarial); i 7 assistències (figura del codi civil català que permet que una persona amb disminució no incapacitant de les seves capacitats físiques o psíquiques, pugui sol·licitar al Jutjat el nomenament d’una persona o institució que l’assisteixi en la seva cura o la dels seus béns). En la majoria de casos, la Fundació intervé per designació judicial, però cada vegada més hi ha persones que utilitzen voluntàriament els mecanismes que la llei els ofereix per cercar la protecció de la Fundació, mitjançant l’assistència o el poder en previsió de pèrdua sobrevinguda de la capacitat. El percentatge de nous casos acceptats al 2015 va ser de 2,5 per setmana, arribant al pic de 3,26 l’any 2013.\nLa proporció entre els diferents tipus de càrrecs assumits al llarg dels anys ha anat evolucionant, disminuint el gran marge que existia entre tuteles, una figura que pot arribar a restringir l’autonomia i lliure determinació de la persona en algunes circumstàncies, i curateles, figura que s’ajusta més a moltes situacions personals i respecta més l’autonomia, voluntats i preferències de les persones. Actualment, tot i que continua sent superior el nombre de tuteles vers les curateles, es veu augmentada la proporció d’aquestes, any rere any.\nQuant a les curateles, s’observa una disminució de la curatela simple (27%) vers la modulada (73%) alhora que una disminució dels càrrecs en forma de tutela. Aquesta és una construcció jurisprudencial que en aplicació de la Convenció de la ONU s’adapta millor a les necessitats concretes de les persones persona, proporcionant l’atribució de diferents facultats al curador mitjançant les quals es poden donar certs suports i salvaguardes adients respectant al màxim la seva autonomia.\nPla de Qualitat a 1000 dies\nA finals d’any la Fundació va iniciar, amb la Fundació Avedis Donabedian, els treballs per a l’elaboració d’un Pla de Qualitat a 1000 dies amb l’objectiu de millorar la qualitat del servei en relació als indicadors de qualitat proposats per la Generalitat de Catalunya i la creació de nous indicadors propis, singularment adaptats a la prestació del servei de la Fundació i els que provenen de la nova visió de la protecció jurídica-suport motivada per la Convenció de la ONU. El reptes que es vol assolir són:\nMillorar resultats a nivell de qualitat de vida de les persones objecte de la tasca de la Fundació, inclosa l’autodeterminació.\nMillorar l’experiència dels grups de les persones a les quals es dona suport.\nMaximitzar l’ús del capital humà i els recursos econòmics.\nPodeu llegir nota de premsa clicant aquí\nEls Mossos distingeixen la Fundació Tutelar en el Dia de les EsquadresTret de sortida al Pla de Formació intern amb Küppers i Sor Lucía Caram