Gent de la Terra - Mostra d'entitats dels Pa�sos Catalans 2012\nMostra d'entitats dels Pa�sos Catalans 2012 Mostra d'entitats dels Pa�sos Catalans 2013\t100 Diputats Independ�ncia Mostra d'entitats dels Pa�sos Catalans 2012 SANT JORDI 2012 Mostra d'entitats 2011: Programa d'activitats Mostra d'entitats 2011: Entitats participants �NDEX\nQu� volem fer?\nStands, horaris, comunicaci�\nFinan�ament. Projecte econ�mic\nVoluntariat, col�laboradors, expositors, organitzadors\n- Formulari d'inscripci� [enlla�]\nBENVOLGUTS COMPANYS I COMPANYES [tornar]\nLa 11a Mostra d'Entitats ja �s a tocar i ens du diverses novetats, gent nova i com sempre molta il�lusi� i esperem que for�a encert. Estem acabant de detallar diversos espais i tallers d'esports, llengua catalana, jocs infantils, etc., que de ben segur enriquiran el resultat final de la Mostra d'enguany.\nI ja ho sabeu: "L'ONZE no anem de festa... fem-la!"\nQU� VOLEM FER? [tornar]\nLa Mostra vol ser una exposici� �mplia i expl�cita de treballs i projectes al voltant de la naci� catalana, la seva societat i la recerca de les seves llibertats individuals i col�lectives. Aix� volem dirigir-ho a tots aquells que durant la Diada surten al carrer a cercar o retrobar referents per a la seva voluntat de treballar pel pa�s o senzillament a aquells que compleixen amb la seva consci�ncia de catalanitat o dediquen aquest dia com ho fan amb el de Sant Jordi, a cobrir la seva quota de comprom�s amb la naci� catalana. Pretenem que tant els uns com els altres trobin la possibilitat de col�laborar, coneguin de m�s a prop els grups i col�lectius (que aquests s� que treballen durant tot l�any) i aix� sentin interiorment el deure i el desig de col�laboraci� que tant sovint trobem a faltar. Tanmateix la Mostra pret�n oferir una tribuna per a molts d�aquells col�lectius que tenen dificultats per arribar en un dia tant adequat a la gent del pa�s i alhora generar o refer contactes amb d�altres grups, contactes que malauradament massa cops no existeixen.\nPer finalitzar, per� com a fet principal, la Mostra vol ser un fort crit reivindicatiu dels nostres drets i llibertats com a Pa�sos Catalans.\nI per definir-ho i fer-ho ras i curt, apuntem a continuaci� els objectius i els criteris d�assist�ncia i col�laboraci� de la Mostra.\nPortar al carrer, exposar i recolzar experi�ncies d�uni� i autoorganitzaci�, democr�cia participativa i d�altres experi�ncies destinades a la solidaritat i la millora de la societat en general i la catalana en particular.\nPromoure tota mena de col�lectius que treballin adequadament els �mbits de la identitat nacional, la llengua, la cultura i el medi ambient.\nPromoure i donar cos als conceptes de Sobirania i Pa�sos Catalans (fer-los cre�bles i visibles).\nTraslladar la il�lusi� i l�empenta dels expositors als assistents, mitjan�ant una posta en escena prou encertada.\nCRITERIS D�ASSIST�NCIA I COL�LABORACI�\nEntesa i il�lusi� pels objectius de la Mostra.\nDesig i possibilitats de col�laboraci� i manca de voluntat d�exclusi� o exc�s de protagonisme.\nPer diverses raons, no es creu adient l�assist�ncia de partits ni organitzacions pol�tiques.\nBen segur que acabareu d�entendre en llegir els seg�ents punts dedicats a l�organitzaci�, la filosofia de l�espai Gent de la Terra que es fonamenta en els conceptes:\nAUTOORGANITZACI� = INDEPEND�NCIA\nUNI� + COL�LABORACI� = FOR�A\nPer aix� voldr�em deixar clar que la Mostra tant sols esdevindr� un encert si �s l��xit de la col�laboraci� i la il�lusi� activa de tots els seus participants, en cas contrari... 100 samarretes venudes i tal dia far� un any.\nSTANDS � HORARIS � COMUNICACI� [tornar]\nConsiderarem dues vessants del tema: continent i contingut.\nCreiem que l�estructura de tendal �s prou correcta, tot i aix� volem estudiar un producte similar per� de m�s qualitat i tancat pel darrere. El fet de no posar laterals, dona una imatge �i una realitat� de cooperaci� i bon rotllo que cal potenciar.\nCaldr� tamb� resoldre millor el tema del corrent el�ctric i els endolls, pensant en m�s i millors continguts.\nS�haur� de valorar igualment que aix� no encareixi gaire l�aportaci� dels expositors, l�objectiu est� en els 100 � m�s 20 � de dip�sit pels materials cedits.\nEn aquest aspecte caldria fer un esfor� per part de tots, per elevar el nivell de qualitat i d�imatge dels stands. Els expositors podran vendre al seu stand algun producte representatiu de la seva realitat, per� la Mostra s�ent�n com una exposici� d�idees i projectes, no com botigues per recaptar fons. En conseq��ncia, haurem d�equilibrar aquests conceptes. Tot aix� no es pot generalitzar absolutament, ja que els diferents projectes tenen les seves particularitats, per� creiem que tots entendreu el sentit de la proposta.\nLa comunicaci� des del mes de mar� fins al setembre i afegida als contactes personals i telef�nics, es podr� mantenir via la nostra p�gina web www.gentdelaterra.org des de la que anirem confirmant les assist�ncies i altres detalls dels actes aix� com la pr�pia organitzaci� de la Mostra. Podreu tamb� des de la mateixa p�gina web contactar amb nosaltres per a qualsevol dubte, comentari o proposta de col�laboraci� mitjan�ant l�enlla� al nostre correu electr�nic info@gentdelaterra.org.\nTamb� necessitarem de tots vosaltres una adre�a de correu electr�nic, un tel�fon i el nom de la persona de contacte que us demanarem en el moment de concretar la ostra assist�ncia.\nFINAN�AMENT. PROJECTE ECON�MIC [tornar]\nDegut al fet que no demanem, i en conseq��ncia no rebem, cap mena de subvenci� econ�mica d�entitats oficials per els actes que organitzem, els expositors hauran de col�laborar amb les despeses de compra i lloguer dels materials de la Mostra.\nEls c�lculs de cost per stand (tendal, taules, cadires, retolaci�, instal�laci� el�ctrica, etc.) est� calculat en 100 euros segons el projecte final. Creiem que la quantitat �s prou baixa, tot i aix�, si algun expositor no la pogu�s assumir, cercar�em solucions alternatives.\nLa resta de les despeses: muntatge, desmuntatge, transports, megafonia, bars, informaci�, carpes de confer�ncies i de llibres, jocs infantils, tallers, impressi�, publicitat, etc. es cobriran amb els ingressos de la venda de llibres, material divers i les vendes dels bars. Per a la Mostra 2012, us demanem la inscripci� en ferm i l�ingr�s dels diners com a m�xim el 15 de juliol.\nUn cop finalitzada la Mostra, Gent de la Terra es compromet �igual que hem anat fent els altres anys� a comunicar a tots els expositors i col�laboradors els resultats econ�mics al detall.\nHem rebut suggeriments de cercar subvencions a les entitats oficials, per� continuem creient molt en una de les idees inicials de Gent de la Terra:\nLes subvencions ens les plantegem cercant professionals, industrials i d�altres prove�dors que col�laborin de diverses formes i segons les seves possibilitats: aportacions de material, pressupostos flexibles, treball voluntari, dip�sits... o b� indirectament a trav�s d�alguna de les entitats participants.\nEn aquest aspecte us agrair�em especialment a tots i totes, noves idees i contactes.\nVOLUNTARIAT. COL�LABORADORS. EXPOSITORS. ORGANITZADORS [tornar]\nHem arribat al factor hum�, pe�a b�sica per assolir els objectius. Cal que ens hi esmercem. Plantegem quatre imatges diferents, son el t�tol.\n�s la figura a nivell individual que prov� del cercle de Gent de la Terra, associacions col�laboradores, expositors o qualsevol altre lloc i que durant l�Onze far� unes tasques concretes.\nDegut a la filosofia de tot el muntatge (autoorganitzaci� i col�laboraci�) el voluntariat pren una import�ncia vital. Per tant ens cal no tan sols assegurar la seva pres�ncia sin� estructurar-la i optimitzar-la. En cas contrari, el projecte queda en no res.\nLes tasques i els horaris els detallarem al lloc web.\n�s la figura de diverses persones de l�entorn de la Mostra que durant tot el temps d�elaboraci� del projecte i fins el darrer dia, ens puguin donar el seu consell, aportar capacitat de gesti�, ajudar-nos a la recerca del voluntariat, de materials per al muntatge, d�empreses col�laboradores o de qualsevol altre element que sigui profit�s per al conjunt de la feina. Aquest tamb� ser� un factor hum� indispensable.\nEn aquest cas l�expositor no ocupa la figura que tindria en una mostra �convencional�, sin� que �s part d�un projecte com� i �s per aix� que li demanarem que assumeixi en tot el possible les figures de voluntari i col�laborador.\nPer aquests darrers guardem les tasques de coordinaci� i gestaci� del projecte fins el setembre. I pel mateix dia Onze les �rees de responsabilitat i control de la Mostra. Cal dir que enguany diversos expositors han pres responsabilitats en l'organitzaci�, i d'aquesta manera han afavoreixen el desenvolupament del projecte. A tots ells, un agra�ment especial per haver compr�s la filosofia basada en el comprom�s i l'autoorganitzaci� que va fer n�ixer la Mostra d'Entitats.


SOS sanitat: els metges del CST exigeixen més recursos en atenció primària - Created by Redacció malarrassa - In category: Destacats, Política / Societat, Serveis públics - Tagged with: Consell d'Entitats d'Acció Ciutadana, Consorci Sanitari de Terrassa, Fundació Sant Llàtzer, Mútua de Terrassa, Núria Martí, opacitat, Plataforma en Defensa de la Sanitat Pública, sanitat pública, Xavier Lleonart - malarrassa - El periòdic independent i gratuït de Terrassa\nYou are here: Home / Destacats / Política / Societat / Serveis públics / SOS sanitat: els metges del CST exigeixen més recursos en atenció primària\nEmergència amb la sanitat pública a Terrassa. Els metges del CST exigeixen més recursos en atenció primària i reconeixen que no poden atendre la població degudament. Les retallades han provocat retards en les llistes d’espera, de les quals no es tenen dades.\nLes contínues retallades que ve patint la sanitat pública catalana s’han convertit en una realitat quotidiana; malauradament, amb les quals ens hem acostumat a conviure. El cas és que els problemes amb l’atenció primària posen en perill tot el sistema sanitari, i com sempre, els afectats estan sent tots els usuaris de la sanitat pública.\nFa pocs dies, la Confederació d’Associacions de Veïns de Catalunya (CONFAVC) va fer públic un mapa online, basat en fonts oficials del Departament de Salut, que mostra les conseqüències de les retallades. El mapa esdevé una radiografia de com han quedat els serveis d’atenció primària, després dels ajustaments pressupostàries executats entre el 2011 i 2014, i una reducció de fins a una tercera part en l’adquisició de nou equipament tecnològic fins el 2016.\nEn una taula rodona celebrada el passat 14 de juny, organitzada pel Consell d’Entitats d’Acció Ciutadana, es posà de manifest la situació d’emergència que es viu a la ciutat. No només això, sinó agreujat amb una greu manca de transparència per part dels ens que vetllen per la sanitat a la ciutat.\nXavier Lleonart en primer terme, amb Mercedes García, Luís de la Torre i Núria Martí. MG\nSí que se sap que el pressupost sanitari s’ha reduït un 15% del 2010 al 2014. La rebaixa “no ha estat innocent però, ja que la concertada s’ha incrementat”. «Segurament us preguntareu com és que abans ens donaven hora d’un dia per l’altre, ara en tres setmanes o un mes», deia la Núria Martí, infermera treballadora de Mútua, i activista de la Plataforma en Defensa de la Sanitat Pública. Hi ha consens en situar l’origen del trasbals en com es van transferir la competències de la sanitat, ja des de la transició, de l’estat a la Generalitat. «Es va arribar a un acord per ordenar la sanitat amb els patrons i mútues, es concertava la sanitat en un model de «sanitat mixta». A mitjans dels anys 90, s’oficialitza l’afany de lucre a la sanitat».\nEn les seves paraules, des de llavors, «els empresaris han anat fent de les seves, tot creant empreses que servien a les demandes dels hospitals i de l’atenció primària», així es feia sobretot en la malmesa època del conseller Boi Ruíz, farcida d’escàndols de corrupció i de consecutives retallades. Més recentment, l’actual conseller Comín es va presentar com el «gran desprivatitzador». Mentrestant, es va crear el Cercle de Salut, «que funciona com un lobby per evitar que aquest procés vagi enlloc, i aquí hi són els ideòlegs de la sanitat mixta catalana», alerta la Núria.\nUna altra conseqüència que com a infermera la Núria destaca, i que amaga el model que s’està promovent, és veure una «societat més medicalitzada, amb ancians que estan prenent més de 12 medicaments diaris!». En canvi, “no s’està fent prou en forma de prevenció de la salut, amb els nens, els diabètics, amb la gent gran en general”, la qual cosa comportaria menys cues a les urgències, ja de per sí col·lapsades.\nPel que fa a les proves de diversa índole que tard o d’hora necessitem i a què tenim dret, i les quals els usuaris estan comprovant que s’allarguen molts mesos, s’està promovent que es pagui per aquestes proves, a través de la la privada. Es pot resumir com «qui té diners que ho pagui, i si no que es mori», concloïa amb contundència la Núria.\nEl camí marcat és el mateix que amb altres sistemes públics, com ara les pensions: descapitalitzar la sanitat, i qui tingui recursos, si vol una solució immediata, vagi a la privada.\nD’aquesta forma ho exposava un metge de l’ICS participant a la trobada: «els metges volem atendre bé la població; n’hi ha massa pacients en la via morta, que són unes llistes d’espera que no són certes, de forma que la persona no entra en els registres. El resultat és un percentatge elevat de la població que no està sent atesa. I afegia: «no hi ha ningú que doni la cara, només el metge, i aquest no pot donar resposta. I no tenim ningú on podem reclamar!». Un altre metge adscrit al CST, avisà: «no es cobreix ni una baixa, no se us acudeixi posar-vos malats aquest estiu!».\nL’opacitat del sistema sanitari egarenc, una rèmora\nCom s’està atenent a la gent? En quines condiciones està treballant el personal? Quina responsabilitat tenen les diferents administracions? Són qüestions que es volen saber, que es pretenien abordar en la taula rodona del 14 de juny, però que malauradament no tenen una resposta clara.\n«I què passa amb les llistes d’espera a Terrassa? Simplement, les xifres no afloren», mantenen des de la Plataforma en Defensa de la Sanitat.\nDe fet, a Terrassa, l’organització sanitària sembla més desigual, desproporcionada i òpaca que enlloc. Als anys 80 es va decidir que el 50% seria de Mútua, i el CST l’altre meitat. De forma que avui dia, només el CAP de Can Parellada és de gestió pública de la Generalitat.\nSe sap que Mútua de Terrassa, una gran empresa privada i mercantil, està gestionant el 65% de la sanitat (que inclou els CAPS Rambla, Oest i Nord), mentre que el 35% restant recau en el Consorci Sanitari.\n“L’opacitat de Mútua és tal que s’ha dividit entre assistencial, asseguradora i sociosanitària, de manera que ha de subrogar treballadors a una fundació privada, amb un capital inicial que de seguida es va extingir”, descrivia la Núria. «Com han fet a tot arreu, han agafat tots els diners acumulats dels diners públics, i ara reben tota la subvenció del Catsalut».\nEl problema però va més enllà, ja que hi ha un focus important amb Mútua, i en concret “al CAP Rambla, on els metges i infermes simplement no donen a l’abast”.\nEn tot cas, des de la Plataforma de Sanitat, es dóna suport a les demandes dels metges del CST, i es considera que són un pas endavant. Però proposen anar més enllà: “hem de crear entre tots més, a partir de la unitat, i obrir un front per una sanitat pública de debò; la Mútua la hem pagat entre tots els ciutadans”. Estem veient que la gent paga les cronoscòpies per què lògicament tenen por davant la possibilitat de tenir càncer.”, i això no ho podem permetre!”.\n«Els metges no poden més i han dit prou»\nDes de fa unes setmanes els facultatius del Consorci Sanitari de Terrassa han posat en marxa una campanya de recollida de signatures per donar a conèixer la situació d’emergència de l’atenció primària que presta aquest organisme públic: «és molt crítica, els CAPS del CST ho pateixen especialment», en paraules de Xavier Lleonart, metge de l’Hospital de Terrassa i representant del sindicat de facultatius.\nEn aquest context s’explica la mobilització engegada per part dels facultatius: «els metges diuen que no poden més», explicà Lleonart, i «engeguen aquesta campanya a l’espera que se sumin la resta de treballadors del CST».\nEn la descripció de la problemàtica actual, s’exposa que l’ICS va traspassar la gestió dels treballadors al CST. El problema, descriu Lleonart, és que «quan es va fer aquest traspàs, ningú no va comptar amb que aquests professionals es jubilarien». El resultat actual: des del 2016 es jubilaran 16 professionals, que seran 30 el 2023. Això vol dir que «l’ICS s’estalviarà aquestes nòmines, i el CST no té els fons per poder-los reposar, a banda que no té la capacitat de gestió».\nCom a dada il·lustrativa, els facultatius del CST alerten que al CAP Sant Llàtzer hi ha 8.500 adults i 2.500 nens que tenen assignats metges que ja no hi són. La situació comporta un augment en les llistes d’espera i cues a urgències desproporcionades, motiu pel qual «els metges han dit prou de retallades indirectes», a costa dels metges, i de la població que acaba sent l’afectada.\nA banda de no poder fer noves contractacions, la malmesa situació econòmica del CST fa que «als Caps i a l’Hospital de Terrassa no es reposa material des de fa molt temps», segons Lleonart, que en la taula rodona sobre sanitat manifestà contundent: «la situació és d’emergència, i calen recursos ja».\nL’altra demanda va adreçada al consistori: denuncien que s’hagin de pagar 600.000 euros a l’any a l’Ajuntament pel lloguer de l’Hospital de Sant Llàtzer, «quan la prestació per part de l’administració hauria de ser una cessió, com és la norma habitual».\nEl CST és una entitat pública participada en un 60% per la Generalitat, un 20% per l’Ajuntament de Terrassa, i un altre 20% per la Fundació Sant Llàtzer. L’Hospital de St Llatzer, compta amb llits residencials «absolutament deficitaris, amb poc pressupost».


SBC | Sales Reunions 9 €/h - Aules formació per hores\n6 Centres SBC a Barcelona. Sales des de 9 €/hora amb la tarifa d\_'Ús Freqüent o un BONO !!!\nEn els nostres 6 Centres de Negocis SBC disposem de més de 20 sales de reunions, 3 sales de formació i un auditori per a 100 persones. Més de 1000 usuaris de sales tots els mesos ens avalen com a especialistes en la gestió i oferta d'aquest tipus de serveis. L'alt volum d'usuaris i una gestió eficient dels recursos ens permeten oferir preus molt competitius. Des de 9 €/hora (segons tipus de sala). Per obtenir la tarifa detallada seleccioneu l'opció al formulari. Des d'aquest instant estem a la vostra disposició de la manera que ens indiqueu. Gràcies pel vostre interés.\nEspais equipats de 4 a 100 persones.\nHorari ininterromput de 9 a 21h.\nOrganització i gestió de l'event.\nServei de catering, coffee breaks.\nDes de 9 €/hora\nCentres SBC us ofereix diferents solucions i ubicacions per poder celebrar els vostres actes i esdeveniments amb clients, proveïdors i empleats.\nA part dels nostres clients habituals, molts altres usuaris de sales lloguen aquest tipus d'instal·lacions de forma puntual o de forma recurrent. Per a aquests últims hem creat dos formats d’us bonificats:\n1- Tarifa d'usuari freqüent amb la que obtindreu un 25 % de descompte sobre la Tarifa Base.\n2- Bonos de 10 hores Multi-Sala (B-10h) que us permetran mantenir les vostres reunions en qualsevol sala de qualsevol dels Centres SBC amb el mateix Bono (B1, B2, B3 o B4).\nGaudiu de la flexibilitat que proporcionen aquests serveis i organitzeu reunions a diferents ubicacions de SBC. Truqueu, trieu, reserveu i celebreu la vostre reunió, amb preus inigualables i un tracte exquisit.\nPoseu les vostres dades de contacte en el formulari a peu de página i rebreu en pocs segons la tarifa completa per a la vostra consulta.\nQuan rebeu aquest document, simplement necessitareu decidir quina és la sala que més s'ajusta al tipus d'acte que voleu realitzar, determinar si necessiteu unes hores, mitja jornada o jornada completa i podreu calcular de forma precisa el cost de lloguer de l'espai escollit.\nEls tipus de sales de que disposem són els següents:\nSales de reunions de 4 llocs: Estan compostes de taula rodona més 4 còmodes cadires de confident, connexió a internet, monitor per a presentacions o videoconferències i pissarra.\nSales de reunions de 8 llocs: Estan compostes per taula rectangular i de 8 a 10 cadires de confident (segons Centre de Negocis) connexió a Internet, monitor per a presentacions o videoconferències i pissarra.\nSales de reunions 12-16 llocs: Estan compostes per taula rectangular i de 12 a 16 cadires de confident (SBC Diagonal Edificis TRADE) connexió a Internet, monitor per a presentacions o videoconferències i pissarra.\nAula de Formació: És un espai versàtil que es pot configurar en diversos formats segons les seves necessitats. En el format teatre admet cinc files amb 5 cadires per fila (25 assistents). En el format classe posem fins a 8 pupitres dobles per a un total de 16 assistents. També es pot configurar en format sala de juntes o en forma d'U, amb espai per a 14 assistents. En tots els casos disposareu de connexió a internet, un gran monitor de 80 polzades per a presentacions o videoconferències i pissarra. La nostra aula de formació està a SBC Tarradellas.\nAula Multi-funcional: a SBC Vilamarí, disposem d'una magnífica sala, altament configurable amb panells mòbils que, en pocs segons, permeten dividir l'espai en 3 sales de 20 m2 cadascuna, o disposar d'un sol ambient amb capacitat de fins a 40 persones amb taula. Està equipada amb projector d'alta definició, internet dedicat, wifi, pissarra i disposa de zona office i espai per oferir un càtering.\nAuditori: És un espai diàfan, modern i ben equipat amb cadires per a 100 assistents. Disposa d'enllumenat led d'última generació amb possibilitat de graduar la intensitat de la llum en funció de les necessitats. La zona de ponència està elevada en altell perquè les sessions siguin més còmodes i la visibilitat entre assistents i ponents sigui clara i directa. Aquest espai està equipat amb un projector per a presentacions, pantalla retràctil i tecnologia Wifi Ubiquiti PRO amb capacitat per connectar un gran nombre de dispositius amb freqüències de 2,4Gh i 5 Gh.\nL'entorn més apropiat perquè les vostres reunions, cursos i presentacions siguin tot un èxit:\nPantalla, pissarra, reproductor DVD, TV, etc.\nConfort, privadesa i tracte exquisit estaran al vostre abast a SBC.\nTreballem perquè les vostres visites s'emportin una excel·lent imatge.\nPreparació, organització i gestió de l'esdeveniment.\nServei de catering, coffee breaks i aperitius.\nMaterial audiovisual necessari per a qualsevol tipus d'acte.\nAvantatges de les nostres sales de reunions\nDisposeu de diverses sales de reunions i/o formació amb capacitats de 4 a 100 persones.\nTrieu el muntatge o disposició de la sala.\nHorari ininterromput de 09:00 a 21:00 hores.\nTecnologia d'última generació en mitjans audiovisuals i informàtics.\nI tots els serveis addicionals que necessiteu: catering, hostesses, organització d'esdeveniments.\nTerrassa 200 m2 amb aforament per 100 persones\nTrobeu la vostra sala de reunions més propera


El pla s'ha fonamentat en bona mesura en la informació i les conclusions facilitades per una enquesta als joves de la ciutat. Entre les conclusions més destacades de l'estudi s'ha de ressaltar les fortes desigulatats territorials en les condicions de vida dels barcelonins més joves, especialment en allò que fa referència a l'ocupació i el nivell d'estudis. D'acord amb aquestes dades, les demandes que els joves han formulat amb major insistència han estat l'increment de recursos formatius i més facilitats per accedir a la primera ocupació. Per tot plegat, la mesura que se situa en primera linia de prioritat és una pla contra la precarietat laboral juvenil i a favor de l'accés dels joves al mercat laboral.\nLa última vegada que s'havia fet una enquesta jove a la ciutat va ser l'any 2002, de manera que era gairebé imprescindible recuperar el pols del coneixement de la realitat juvenil després d'un periode tan llarg sense dades significatives. La primera enquesta es va realitzar el 1992, la segona el 1997, la tercera el 2002 i la quarta va arribar, finalment, el 2015.\nEl procés d'elaboració del document, però, ha sigut ben llarg, i durant pràcticament un any ha comptat amb la participació de joves d'arreu de la ciutat, amb la implicació directa del Consell de la Joventut de Barcelona, i amb diversos grups d'experts que hi han aportat el seu coneixement. L'Acellec ha participat en un d'aquests grups com a institució, però també ho ha fet a través de molts professionals, especialistes en polítiques de joventut, que hi han tingut un paper ben rellevant, en l'exercici de les seves responsabilitats com a treballadors de projectes i serveis gestionats per les empreses associades a l'entitat.\nCoincidint amb la presentació del pla va entrar en servei un nou web institucional dedicat en exclusiva a la seva aplicació. Hi podeu accedir a través d'aquest enllaç.


L'Aplec Internacional s'estrena a Manresa i omple el centre de cultura popular - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'Aplec Internacional s'estrena a Manresa i omple el centre de cultura popular\nUna trentena de grups de folklore català participen en la 31ª edició del certamen\nlaura serrat | manresa 12.05.2018 | 18:03\nLa Plana de l´Om ha quedat plena aquest matí LAURA SERRAT\nEl ritme del folklore català s'ha passejat pels carrers cèntrics de Manresa, a través d'una cercavila protagonitzada per una trentena de grups de cultura popular d'arreu de Catalunya. Al llarg del matí, les activitats organitzades pel certamen de l'Aplec Internacional, promogut per Adifolk, han comptat amb una bona acollida dels ciutadans, que s'han aturat al observar balls i figures populars. De fet, la Plana de l'Om ha quedat plena en el moment que han batejat el Capgròs d'Adifolk, anomenat 'Folk'. Durant la tarda, si la pluja ho permet, els grups populars oferiran un espectacle conjunt al Parc de l'Agulla, titulat: "La màgia del Parc". L'actuació començarà a les set i s'allargarà fins les onze de la nit.\nAmb motiu de la capitalitat cultural de Manresa 2018, la capital del Bages s'ha convertit, conjuntament amb la capital dels Estats Units, Washington, en una de les seus de la celebració de la 31a edició de l'Aplec Internacional. Des de 1988, el certamen s'ha celebrat en diferents països europeus. Però enguany Catalunya participarà, com a convidada, a l'Smithsonian Folklife Festival, que se celebrarà del 27 de juny al 8 de juliol. Per aquest motiu, es va pensar en l'opció de fer l'Aplec allà. Tot i que la presència de grups serà menor que a Manresa, per temes de pressupost.


El secret de De Marcos que el món de l'esport aplaudeix\nEl jugador de l'Athletic Club de Bilbao, Óscar de Marcos, ha demostrat, sense voler, que és un futbolista diferent.\nEl futbolista visita cada divendres la planta d'oncologia infantil d'un hospital de Baracaldo\nActualitzada 29/08/2018 a les 19:37\nPocs futbolistes d'elit són conscients de la realitat social que els rodeja, de fet, la gran majoria viuen una realitat paral·lela, ja que aconsegueixen èxit, diners i fama sent molt joves. També és cert que normalment quan tenen gests solidaris, aquests van implícits als deures publicitaris que han de complir amb les marques que els paguen.\nEl jugador de l'Athletic Club de Bilbao, Óscar de Marcos, ha demostrat, sense voler, que és un futbolista diferent, en ser revelats un dels seus grans secrets. Per les xarxes socials s'ha difós un missatge de Whatsapp en el qual s'explica que el futbolista visita cada divendres (sempre que els seus compromisos esportius li permetin) la planta d'oncologia infantil d'un hospital de Baracaldo, visita als nens i inclús a vegades les infermeres «l'han de fer fora de la unitat» per culpa de la quantitat de temps que hi passa.\nEs desconeix com s'ha pres el jugador la divulgació d'aquest petit secret. És habitual veure al jugador participar en accions solidàries a l'Àfrica Central, treballa amb una ONG vinculada al jugador Gurpegui amb la qual va viatjar al Perú.\n— Haritz Aranburu (@AranburuHaritz) 28 d’agost de 2018\nComenta el contingut : El secret de De Marcos que el món de l'esport aplaudeix


relacions – Psico-Ajuda\nPublicat el 7 de novembre de 2015 7 de novembre de 2015 per Pilar Lluveras — 1 comentari\nAmic de la infantesa\nHola. Tinc un bon amic, del grup d’amics de tota la vida, i la història és una miqueta llarga de contar. Resulta que quan voltàvem els 15 anys ens agradàvem, però mai va passar res. Amb el temps jo vaig perdre l’interès, però pel que em contaven altres amics, ell estava enamorat de mi i ho va estar molts anys. Durant aquests anys vaig anar tenint diverses parelles. Un dia, quan teníem uns 22 anys, vaig tenir un desengany amb una d’aquestes parelles i aquest amic, per consolar-me, em va portar a sopar i de marxa, vam beure moltíssim i vam acabar al llit. Sé que només ha tingut sexe 1 cop amb una altra dona i 1 cop amb mi (alguns diuen que només amb mi).\nDesprés d’això ell em buscava més, em trucava per telèfon constantment… jo vaig respondre evitant-lo i quan coincidíem era molt esquerpa i desagradable amb ell. Sé que li vaig fer molt mal i em sento avergonyida, però bé, al cap d’uns anys, en els quals no vam deixar de ser amics, li vaig demanar perdó i la nostra relació va tornar a ser “normal”. Això sí, evitant sempre el contacte físic. Durant aquests anys els demés amics m’han dit que ja no està enamorat de mi, tot i que alguns han insistit que fem bona parella i hauríem d’estar junts, però dient això només em giren més en contra.\nEl fet és que ara ja estem a la trentena i últimament ha fet unes quantes coses que m’han deixat desconcertada. En reunions socials, sempre que beu una mica de més, em busca, intenta lligar amb mi, busca contacte físic, em diu coses boniques, coqueteja, etc.\nJo no sé què interpretar. Fa broma o és veritat i només s’atreveix quan ha begut? Li torno agradar? O pitjor, mai l’hi he deixat d’agradar?\nQuan ens trobem després, el noto nerviós, fins que parlo amb ell una estona i se li passa.\nTot això ha fet que estigui molt confosa. Penso més en ell i no tinc gens clar si també m’agrada. És molt sensible i molt bona persona, molt tímid també, però sempre intento trobar-li defectes: que si és calb, que si físicament no m’atreu, que si és policía nacional i això no m’agrada gens, entre les seves aficions hi ha anar a caçar i això tampoc m’agrada gens, etc.\nAleshores, les preguntes que em faig són:\n– I si el que passa és que tinc por a una relació més seriosa i li busco defectes com a excusa?\n– I si en realitat no m’agrada, però el que em passa és que tinc por de quedar sola? No em sembla un bon motiu per començar una relació i a més crec que seria injust per ell.\n– De vegades penso que si ell es llança potser li donaria una oportunitat, però, i si després no va bé? No el vull perdre com amic i, a més, com a part d’un grup, les reunions d’amics serien molt incòmodes.\n– He estat enamorada i quan veia el noi en qüestió em posava molt nerviosa i sentia papallones a l’estómac. Amb ell això no em passa. Com a molt em poso una miqueta nerviosa si l’últim cop que ens vam veure em va fer insinuacions perquè anava borratxo. Això és perquè després de tants anys d’amistat ja estic còmoda amb ell? O és simplement perquè no m’atreu?\n– En alguns aspectes som molt diferents. I si al final resulta que no sóc capaç de tolerar-ho?\n– Em descobreixo pensant que m’agradaria que s’atrevís a dir-me alguna cosa. I si resulta que em perdo tenir una relació meravellosa per les meves pors?\nSé que som grandets i el més madur seria que parléssim, però ell no s’atreveix i jo tampoc, i al final ens sentiríem incòmodes igual.\nTotes les preguntes que em faig em provoquen una lluita interna bastant gran i no sé com ho puc resoldre.\nBe, no ens coneixem però per la teva consulta em sembla notar que el que tens, és por a equivocar-te. A vegades estem analitzant els pros i els contres davant d’una situació, i no avancem ni cap un costat ni cap a l’altre.\nEs això, no? T’agradaria que algú et digués cap a quin costat tirar. T’agradaria que algú et pogués assegurar que si agafes aquest camí serà el correcte. Però… Per què aquesta por a equivocar-te? es tant greu que intentis conèixer aquest amic de la infantesa, encara que després no arribeu enlloc?\nNo creus que estant parada davant d’aquests dos camins, et fa perdre descobrir coses? sigui anant per un camí (i apostant per intentar conèixer-lo ) o anant cap a l’altre camí que seria deixar de pensar amb ell i buscar nova gent. Estàs parada esperant… però … Esperant que?\nmConfosa al final no t’adones que encara que estiguis parada, ja estàs escollint. Estàs escollint perdre’t la possibilitat d’avançar.\nI una cosa molt important mConfosa : sigui el que sigui el que triïs, pensa que per tu, sempre serà el millor camí, perquè mai sabràs el que hauria passat si haguessis triat l’altre camí, per tant, això et pot donar tranquil·litat de triar. Això espero!\nI si veus que no pots, que estàs bloquejada, si que seria bo demanar ajuda externa per poder solucionar aquest dubte, que suposo que no només tens amb aquesta situació, sinó que també la deus tenir amb altres coses.\nDeixa de lluitar contra la corrent del riu, i deixa’t emportar, que veuràs que hi ha coses molt boniques. Gaudeix.!!!\nEtiquetes: consulta, pors, relacions\nPublicat el 6 d'agost de 2012 6 d'agost de 2012 per Pilar Lluveras — 51 comentaris\nPublicat el 22 d'agost de 2008 14 de setembre de 2008 per Pilarll — Deixa un comentari\nCategories: aprenentatge, social\nEtiquetes: PNL, relacions\nPublicat el 25 de març de 2008 21 de novembre de 2010 per Pilarll — 4 comentaris\nEl respecte – La violència en les parelles\nDies endarrere la Nuitari em va fer adonar que en l’enquesta que havíem penjat a la web sobre què valoràvem més d’una persona no havíem posat l’opció del “respecte”.\nImaginem dues situacions:\nUn matrimoni on ell la pega, i no li deixa fer res sense el seu permís.\nEvidentment t’expliquen aquesta història i tu dius clarament que això és maltractament tant físic com psicològic. No en tens cap dubte. Ara imagina’t:\nEts una noia de 17 anys i tens una parella de 19. Ell no et deixa sortir sola amb les amigues, s’enfada segons com vas vestida, de tant en tant mira el teu mòbil per veure les trucades que has fet, etc.\nPotser ara pensaràs que això és diferent, que aquest noi ho fa per protegir-te i que justament ho fa perquè t’estima. És això el que penses?\nSegons un estudi, un alt percentatge de joves refusa el “masclisme” quan se li presenta de manera explícita, però quan la conducta es revesteix de “paternalisme protector” hi ha joves, especialment noies que l’accepten com a correcte. Pensen que encara que la seva parella la faci patir o la tracti malament igualment se l’estima. No identifica les conductes d’abús psicològic de la seva parella i minimitza les situacions de violència de genere.\nAquestes són algunes de les conclusions de l’estudi fet per la Facultat de Psicologica de la UNED i la Fundación Mujeres, sobre l’origen de la violència de genere . Estudi fet al 2005 però que encara el podem aplicar a l’actualitat.\nAnalitza si la teva relació amb la parella és del tot “respectuosa”: Et ridiculitza, t’humilia en públic? Et controla les teves sortides??….\nFont : Periodistadigital.com, Violencia genero en parejas chicos y chicas jovenes


Batet (PSOE) veu "moltes línies d'acord" amb C's i Podem\nLa secretària d'Estudis i Programes dels socialistes assegura que Pedro Sánchez no demanarà al rei que li encarregui fer govern: "La responsabilitat és de Rajoy"\nMeritxell Batet: “Parlar de reformes normalitzarà una situació que a Catalunya s’ha degradat” JAVIER BARBANCHO\nBarcelonaContinua l'estira-i-arronsa a Espanya per investir un president del govern espanyol. El rei segueix aquest dilluns amb la ronda de contactes –avui es reunirà amb Albert Rivera de C's i Pablo Iglesias de Podem– per proposar un candidat a la Moncloa, però de moment les posicions es mantenen enrocades. El PP ja ha avisat que Mariano Rajoy declinarà presentar-se al debat d'investidura –no té suports per sortir elegit– i el PSOE no vol moure fitxa fins que l'actual president en funcions no se sotmeti a una votació o es retiri definitivament.\nAixí ho ha tornat a confirmar aquest dilluns la secretària d'Estudis i Programes dels socialistes, Meritxell Batet, que ja ha avisat que Pedro Sánchez no demanarà al rei que li encarregui formar govern. "La responsabilitat és de Rajoy", ha dit Batet en una entrevista a Catalunya Ràdio, a qui ha criticat per "decidir no parlar amb ningú". Tot i que ha admès, també, que quan el popular va voler parlar amb Sánchez, el socialista li va dir que no. "No volem negociar res [amb el PP]", partit amb el qual la socialista ha assegurat que no hi ha possibilitat d'arribar a cap acord.\nAmb qui sí que veu molts punts en comú Batet és amb Podem i C's. La dirigent, abonada a analitzar programes electorals, ha assegurat que des del punt de vista de les propostes "hi ha marge" per arribar a un pacte. Sense mullar-se més per uns que pels altres, la socialista veu coincidències amb la formació taronja en política europea i reformes institucionals, i amb Podem, en polítiques socials. Qualsevol acord que s'assoleixi, però, haurà de ser sotmès a la militància socialista.\nMalgrat que Meritxell Batet ha demanat als partits deixar de banda les posicions de màxims i no parlar de "línies vermelles", que a parer seu no ajuden en un escenari "complex", s'ha mostrat taxativa en la possibilitat d'un referèndum a Catalunya: "No podem enfrontar els ciutadans de Catalunya a una dicotomia entre el 'sí' i el 'no' [a la independència], no evidenciarem que hi ha fractura social". Així, ha rebutjat una consulta a Catalunya, substituint-la per una eventual votació sobre una reforma constitucional.\nPP PSOE president Madrid


Es presenta una setmana carregada de ciclisme Masters a Mallorca\n09 juliol 2020 16:56\nAhir es presentà a la Conselleria de Turisme la Setmana Internacional\nUna vegada més Mallorca es convertirà a partir de dilluns en el centre europeu del ciclisme de la categoria Master. Per primera vegada les tradicionals proves Copa d'Europa de Masters, inscrita en el calendari de la UCI, Trofeu Internacional de Masters Palmanova-Magaluf i l'antiga Volta a Mallorca, ara Challenge Volta a Mallorca per a Masters, han estat englobades en la Setmana Internacional Illes Balears de Ciclisme Masters. Una prova que ahir va ser presentada en la Conselleria de Turisme i que tindrà lloc entre els dies 12 i 17 d'octubre.\nLa participació en aquesta Setmana Internacional està reservada exclusivament a homes de qualsevol país del món que tenguin la llicència de 1998 expedida per la corresponent Federació Nacional, i que a més reuneixi les condicions d'edat per tal d'inscriure's en qualsevol de les següents categories: Master 30, Master 40, Master 50 i Master 60.\nA la presentació d'ahir varen ser presents el conseller de Turisme del Govern balear, José María González Ortea, Joan Bauçà, de l'Ajuntament de Palma, Ventura Blach, director general d'Esports del Govern balear, Segismundo Morey, d'Ibatur, el regidor d'esports de l'Ajuntament Gaspar Oliver i Toni Vallori, president de la Federació Balear de Ciclisme. Ortea, entre d'altres coses, va tornar a confirmar la intenció del Govern balear de dur a Mallorca una etapa del Tour de França.\nLa primera de les proves que es disputaran és la Copa d'Europa de Masters, que es farà dilluns dia dotze amb un recorregut per la Platja de Palma.


A destacar, el paper que han jugat els fons europeus Feder en aquesta aposta ferma per la innovació. Els 20,2 milions d'euros cofinançats per Europa i l'Ajuntament han activat ja en el marc de l'Estratègia de\nDesenvolupament Urbà Sostenible i Integrat diferents operacions en aquest camp per a fer de Castelló una ciutat capdavantera. Accions a les quals s'uniran unes altres en l'horitzó 2020. També cal sumar els cursos i fires de Castelló Crea (l'Agència de Desenvolupament Local); el finançament a projectes d'innovació social; les beques Talent; la marca Castelló Gastronòmic per a la promoció del territori de cara al turisme; i l'ús innovador que se li ha atribuït a la ceràmica, mitjançant parades del Tram amb bancs calefactors, jocs interactius, semàfors i passos de zebra intel·ligents i revestiment en instal·lacions esportives que absorbeixen l'òxid de nitrogen.


El torneig, que reunirà a les figures més importants d'escala i corda del 2021, es durà a terme els dies 30 de novembre, 2 i 4 de desembre\nPresentació del torneig. /EPDA\nTres intenses jornades de la millor pilota valenciana és el que promet el trofeu Mestres de la Pilota, esdeveniment que arriba ja la seua XV edició i reunix els pilotaris més destacats de la modalitat d'escala i corda.\nHui, 23 de novembre, la Sala de Conferències de la Fundació Esportiva Municipal (FDM) ha acollit la presentació d'aquest torneig, que ha comptat amb la participació de la regidora d'Esports de l'Ajuntament de València, Pilar Bernabé, i el president de la Fundació per la Pilota Valenciana, Joan Alepuz, acompanyats dels diversos pilotaris que participaran en la competició.\n"El trofeu Mestres de la Pilota és, sense cap dubte, el més important per a la nostra ciutat", ha expressat la regidora d'Esports, Pilar Bernabé. La també presidenta de la FDM ha dit rebre amb "molta il·lusió" aquest torneig històric de pilota perquè "és absolutament necessari que les institucions dediquen tots els esforços possibles per a visibilitzar el nostre esport".\nAixí mateix, Bernabé ha remarcat el treball municipal en favor del desenvolupament de la pilota: "des de la FDM treballem molt les escoles esportives. Tenim ja 2000 xiquetes i xiquets que juguen a pilota valenciana a la ciutat", ha explicat. A més, la regidora d'Esports ha reiterat "el compromís" per part de l'Ajuntament "per a millorar les instal·lacions esportives de pilota". "Durem a terme una reforma integral del trinquet de Borbotó i construirem una nova instal·lació de pilota al barri de Campanar, que esperem que es convertisca en un centre de referència", ha detallat.\nEn total, es disputaran dos semifinals i una final, en la qual participaran, entre altres, el campió de Lliga, d'Individual i de la Copa. La competició començarà el dimarts 30 de novembre, amb la primera semifinal entre Puchol II, Félix i Héctor o Guillermo depenent de qui es proclame vencedor de la Copa 2 contra Giner, Nacho i Hilari. Dos dies més tard, el dijous 2 de desembre, s'enfrontaran De la Vega, Javi i Carlos contra Marc, Pere i Álvaro Gimeno.\nFinalment, les formacions vencedores lluitaran per l'anhelat títol en la final del dissabte 4 de desembre. Totes les partides estan programades en sessió vespertina, a les 18.00 hores. No obstant això, prèviament, a les 16.30 es disputarà també una partida de juvenils.\nEmpate en Pamplona para un Elche que mereció más\nselect * from banneronline where (seccion='provincia_valencia' or seccion='todas' or seccion='') and (edicion='44' or edicion='') and cuantos_media=0 and archivado!='provincia_valencia' and fecha_ini<='2021-12-01' and fecha_fin>='2021-12-01' order by orden,idbanner limit 0,12\nselect * from banneronline where (seccion='Provincia' or seccion='todas' or seccion='') and cuantos_media=0 and archivado!='Provincia' and fecha_ini<='2021-12-01' and fecha_fin>='2021-12-01' order by orden,idbanner limit 16,30


La Garrotxa viu la segona jornada del temporal Glòria amb els rius desbordats - Ràdio Olot\nLa Garrotxa viu la segona jornada del temporal Glòria amb els rius desbordats\nLes pluges de la última nit han posat en alerta els rius de la comarca que s’han desbordat a la Vall d’en Bas i a Olot.\nAixí ha quedat la ronda Fluvià d’Olot després que el riu desbordés (Ràdio Olot)\nAquest dimecres, dia fort del temporal, no hi ha hagut danys materials ni personals importants. A primera hora s’han hagut de rescatar dues persones que havien intentat travessar un passallís i s’han quedat atrapades amb el cotxe. Ha passat a la Vall d’en Bas i a Bianya.\nLa situació més perillosa que s’ha viscut aquest dimecres ha estat la crescuda dels rius. El Fluvià ha crescut fins als 120 metres cúbics per segon i ha estat unes cinc hores per sobre el seu límit. Això ha fet que es desbordés a la Vall d’en Bas, on ha negat diferents camps agrícoles, i a Olot, on s’ha empassat el passeig de Sant Roc i part de la ronda Fluvià. A la Vall s’han suspès les classes de l’escola Verntallat i s’han tallat diverses passeres durant gran part del dia i a Olot s’ha restringit el pas al Pont de les Móres i el Pont de Colón. A la capital de la Garrotxa també ha seguit limitat l’accés al Parc Nou i la Plaça Clarà, igual que a les instal·lacions esportives a l’aire lliure.\n? La Vall d’en Bas inundada. El Fluvià ha absorbit alguns camps de la zona de Verntallat#TemporalRadiolot pic.twitter.com/JnrOs5mPwF\nA la resta de la comarca les riuades han provocat diverses esllavissades que han obligat alguns municipis a utilitzar maquinària per retirar les pedres. A la tarda, la situació s’ha calmat i el Fluvià ha disminuït el seu cabal a la meitat, però a Besalú la crescuda ha arribat més tard: s’han retirat vehicles de la vora del riu i s’han avisat de la situació a les famílies més pròximes a la riba. A les Planes també s’ha alertat a una masia propera al riu.\n? El Fluvià baixa amb molta força al seu pas per #Olot#TemporalRadiolot #Temporalgloria pic.twitter.com/8wjU9F6n4u\nAl llarg del dia, s’han repetit els problemes de llum a la Vall d’en Bas, les Planes, Sant Jaume o Sant Feliu de Pallerols. A la Vall han recuperat el subministrament després que alguns pobles com la Pinya estiguessin més de 15 hores sense llum. En canvi, a les Planes o Sant Feliu, els veïns de Cogolls i Sant Iscle de Colltort segueixen sense tenir subministrament. Ja són més de 30 hores sense llum.


El Bestiari de Josep Carner vist per Joan Díaz i The New Catalan Ensemble - El Temps de les Arts\nJosep Carner i la seva esposa en arribar a l'aeroport de Barcelona després de 30 d'absència. EFE.\nEl Bestiari de Josep Carner vist per Joan Díaz i The New Catalan Ensemble\n22 abr. 2021 01 nov. 2020 Eduard Sant Chalois\nEl 3 d’abril del 1970, un molt delicat de salut Josep Carner acompanyat de la seva segona esposa Émile Noulet, va fer una visita fugaç a Barcelona que va resultar especial per ell. Per culpa del seu posicionament ferm i fidel a la República de la qual era diplomàtic, l’any 1939, en finalitzar la Guerra Civil, Josep Carner es va veure obligat a exiliar-se. Per aquest motiu fins trenta anys més tard i en contra de la seva voluntat inicial de no tornar mentre la dictadura franquista manés, Carner va decidir tornar-hi a posar els peus potser preveient el final de la seva vida. Quasi com una trista premonició, al cap d’un parell de mesos, el 4 de juny de 1970, al seu domicili del carrer Lincoln 64 al sud de Brussel·les (on residia des del 1945), la flama de la vida de Josep Carner es va consumir i es va apagar.\nLa cultura catalana va dir adéu a un dels seus grans referents i renovadors, “El Príncep dels Poetes Catalans” com se’l coneix, segurament una de les grans figures claus del moviment noucentista que lluitant contra vent i marea en temps convulsos, han permès la llengua catalana segueixi vigent avui en dia.\nMés enllà del seu patrimoni literari propi en forma de poesia i de prosa, Josep Carner també va deixar empremta ja sigui en forma d’articles diaris a La Veu de Catalunya, com escrivint i adaptant obres de teatre- l’any 1905 conjuntament amb el músic Enric Morera van adaptar El Comte Arnau-, dirigint revistes literàries com Catalunya o L’Editorial Catalana. A part de les seves vessants polítiques i diplomàtiques, Carner es va especialitzar a traduir al català un seguit d’autors occidentals importants com per exemple, La Fontaine, Molière, Dickens, Shakespeare, Mark Twain, Andersen, entre altres.\nEn ocasió del cinquantè aniversari de la seva mort que es compleixen aquest any 2020, el Departament de Cultura de la Generalitat ha decidit dedicar “L’Any Carner 2020”. Per aquest motiu, durant tot aquest i principis del 2021, molts municipis catalans però també entitats privades estan retent un merescut homenatge al “Príncep dels Poetes” amb tot un seguit d’activitats i iniciatives.\nUna d’elles és obra del pianista i músic Joan Díaz amb la producció de NewCat (The New Catalan Ensemble) i Seed Music. Conjuntament han elaborat BESTIARI, un llibre-disc i a la vegada espectacle poètic-musical basat en una selecció 22 poemes del Bestiari que va escriure Josep Carner l’any 1964.\nEl Bestiari, originari a l’Antiga Grècia i popularitzat durant l’Edat Mitjana, és un gènere literari on partint d’un seguit de bèsties i monstres amb els seus corresponents atributs i simbologia, se cerca relacionar en forma d’al·legoria les virtuts i els defectes de l’ésser humà i les seves conductes.\nA casa nostra, el Bestiari medieval més reconegut és sense mena de dubtes El Llibre de les Bèsties que Ramon Llull va englobar dins “Félix o El Llibre de les Meravelles” (París 1287-1289).\nAltres destacats Bestiaris són obra de grans noms de la literatura a casa nostra i mundial com Guillaume Apollinaire (1911), Pere Quart (1937) musicat per Manuel Oltra, Mercè Rodoreda o Julio Cortázar (1951).\nAmb diferents matisos\nd’ira o de goig, arreu\nel meu instint modula\nel mèu o el marramèu.\nEl mèu encara tímid\nsuplica a un d’atansat;\nhi ha un mèu de la tendresa\ni un mèu d’exasperat.\nI si un mèu-mèu pidola\na mig camí dels plors,\nun marramèu imposa,\nirat, el cos a cos.\nJosep Carner “El Gat” Bestiari (1964)\nL’any 1964, Josep Carner va publicar el seu particular Bestiari que ara Joan Díaz ha recuperat com a tercera producció de The New Catalan Ensemble (NewCat). Dels 150 poemes de temes animalístics, Joan Díaz n’ha escollit 22 que els ha musicalitzat a partir de l’ensemble unint el so dels instruments tradicionals catalans amb altres estils com el jazz.\nPortada del llibre-cd Bestiari de The New Catalan Ensemble.\nEditat en versió llibre-cd, les històries d’abelles, gats, llimac, grills, drac, fènix, esquirols, formigues… prenen vida gràcies a les sonoritats de cantants com Roger Mas, Gemma Humet, Joana Gomila, Carles Belda, Marc Parrot, Gemma Abrié o Lucía Fumero. Així mateix cal sumar-hi Clara Segura i Pere Arquillué en els papers de rapsodes. Aquest Bestiari, també, va acompanyat d’il·lustracions creades per l’ocasió per part d’alumnes de l’Escola Massana de Barcelona becats per NewCat i comissariats pel multi premiat il·lustrador Arnal Ballester.\nEstrenat al Teatre Kursaal de Manresa l’octubre del 2019 dins el marc de la Fira de la Mediterrània, aquest Bestiari ha actuat entre altres a Reus, Banyoles, Teià, al Tradicionàrius (Gràcia), el Literrarum de Mora d’Ebre i finalment el passat 28 d’octubre al Petit Palau del Palau de la Música Catalana.\nNew Catalan Ensemble està acompanyat per Josep Pedrals com a recitador i per un sextet format per Gemma Abrié (contrabaix i veu), Juan Aguiar (guitarra, mandola, violí), Carles Belda (acordió i veu), David Domínguez (percussions), Carles Marigó (teclats i efectes) i finalment Manu Sabaté (gralla, sac, tenora i clarinet).\nEn definitiva, propostes com aquesta i sobretot L’Any Carner són molt bones iniciatives en l’afany de recordar i recuperar l’obra i la importància del Príncep dels Poetes. En canvi, esperem que no quedi només en l’efemèride, ja que malauradament, la seva figura estava quedant en un segon pla.\n8è Sons de Camí: el cicle que omple de música els espais emblemàtics ignasians manresans - 13 jul. 2021\nClotilde Fest 2021: La música emergent torna al jardí del Palau Robert de Barcelona - 07 jul. 2021\nEl resorgiment de la FMI a Vila-Seca - 07 maig 2021\nEtiquetes Eduard Sant Chalois, Joan Díaz, Josep Carner, The New Catalan Ensemble Navegació per les entrades\nRamon Ramon, Jordi Valls, Àlex Matas i Ferran Joanmiquel, els nous Premis Octubre de 2020


maig | 2020 | Voleranys/es nascuts/des el 2014 | Pàgina 2\n16 de maig de 2020 SILVIA\tDeixa un comentari\nLa fruita és un dels aliments més rics en vitamines i nutrients i té un munt de beneficis en els més petits. Sigui per esmorzar, berenar o fins i tot de postres, la fruita ha d’ estar present cada dia en la nostra alimentació. Cadascuna de les fruites aporta un determinat nutrient o vitamina que influeix de manera molt positiva, sobretot si parlem dels nens/es, que encara estan en edat de créixer.\nA part dels beneficis que ens aporten, el món de les fruites és un tema molt ric per aprendre moltes coses d’una element tant proper per ells/-es. A partir d’elles podem investigar sobre el medi natural (com creixen, que necessiten , o es planten..); podem jugar amb les seves formes, textures, olors…; podem fer activitats creatives (estampació,cares, animals..) podem fer una infinitat de receptes…..\nA la pregunta d’on surten les fruites o a la pregunta de si el tomàquet és una verdura o una fruita…. Us deixem una parell de vídeos on hi podreu trobar la resposta.\nUs deixem també un enllaç amb uns jocs relacionats amb el tema:\n10 de maig de 2020 SILVIA\tDeixa un comentari\nUna de les coses que més han trobat a faltar els nens i les nenes durant aquest confinament ha estat la falta de contacte amb l’exterior, el contacte directe amb la natura i amb la llibertat de moviment. Segurament hem pogut comprovar l’emoció i l’alegria que han experimentat els vostres fills/es quan han tingut la oportunitat de tornar a estar en contacte amb l’exterior i amb totes les experiències que això suposa.\nLa primavera havia començat i els nens i nenes al estar a casa no eren del tot conscients; un cop han pogut sortir s’han pogut trobar amb aquesta primavera en plena explosió de colors, olors, textures…. Així que la proposta de natura ens va semblar una bonica manera de posar atenció a tot allò que ens envolta i mereix la nostra atenció.\nLa natura és un espai de joc i de descoberta del món inigualable.\nLa quantitat d’informació sensorial que arriba a través dels materials vegetals i minerals que trobem a la natura (pinyes, fulles, troncs, pedres, molsa…) és infinita. I és que els elements naturals es presenten amb una varietat de formes, olors, colors, sons i textures i combinacions tan gran que es fa impossible abastar-la tota durant els breus anys que dura l’ infantesa. Si afegim la fascinació que senten els nens i les nenes davant el descobriment del món animal, i les oportunitats d’aprenentatge que aquest presenta, ens adonarem que la natura és alhora un espai de joc però alhora de descoberta científica inigualable.\nQuan preguntem a molts adults si tenen algun record d’infància en relació amb el joc que els faci sentir benestar, sovint descriuen experiències en relació amb espais oberts o naturals. Jugar amb la sorra, enfilar-se a un arbre, passejar per un bosc, posar els peus dins un riu, descobrir la fauna i flora, són algunes de les experiències de la infància que queden gravades a la nostra memòria.\nLa natura està sempre disponible per compartir els seus secrets i tresors i, si hem establert aquesta connexió de petits, ens serà molt més senzill reconèixer aquest recurs durant la vida adulta. Podem continuar meravellant-nos amb les seves formes, colors i capacitat de transformació, inspirar-nos en elles a qualsevol edat.\nHi ha un darrer benefici vinculat a mantenir viva la connexió amb la natura que és absolutament necessari actualment. Un infant que ha après a estimar la natura i a cuidar-la des de petit, acompanyat d’adults que donin suport a aquesta connexió, és molt més probable que estigui disposat a defensar-la.\n2 de maig de 2020 alonso.soraya\tDeixa un comentari


El Matí Digital - Earned Sovereignty\nSobiranies compartides cap a la sobirania guanyada\nL’”earned sovereignty” consisteix en la devolució progressiva i condicionada dels poders de sobirania i l’autoritat d’un estat a una entitat subestatal, sota supervisió de la comunitat internacional.\nL’”earned sovereignty” és un intent d’establir un marc estratègic perquè els estats, els organismes internacionals i la comunitat internacional en general gestionin les demandes d’independència que sorgeixen constantment i així combatre les amenaces, regionals o fins i tot globals, a l’estabilitat dels estats. No es tracta d’una teoria desenvolupada per un grup d’estudiosos als seus despatxos, sinó que emergeix d’una sèrie d’acords i tractats de pau, com els que s’han aplicat en els casos de Sèrbia i Montenegro, Timor Oriental, Irlanda del Nord, Bougainville, Bòsnia, Kosovo o Sudan, o acords proposats per als casos d’Israel i Palestina o el Sàhara Occidental. Es tracta d’un procés per etapes en què es determina l’estatus polític final d’una entitat subestatal que aspira a l’exercici de l’autodeterminació. El principal expert en aquest enfocament és el Dr. Paul Williams, professor de Dret i Relacions Internacionals de la Universitat de les Amèriques, i president i cofundador del Grup de Dret Internacional Públic i Política. El Dr. Williams ha fet referència al cas de Catalunya en el seu article “How the Voters of Catalonia May Change Europe”.\nEn els conflictes plantejats per entitats subestatals que volen exercir el dret a l’autodeterminació, s’enfronten dues concepcions del problema. En primer lloc, tenim l’enfocament dels estats que volen preservar la seva sobirania i la seva integritat territorial; la sobirania s’hi contempla com a fonament de l’estat i element bàsic del dret internacional. Aquest seria el cas d’Espanya en l’actualitat, que en conseqüència nega la possibilitat de negociació ni d’intervenció de la comunitat internacional. En segon lloc tenim la postura sustentada pels moviments d’autodeterminació nacional, basada en la creença que tots els pobles dependents d’un estat són titulars del dret d’autodeterminació, i poden exercir-lo i viure lliures de persecució o repressió. Cap d’aquests dos enfocaments preveuen una resolució pacífica del conflicte que no passi per la rendició, explícita o implícita, de l’altre bàndol.\nL’enfocament de l’”earned sovereignty” ofereix una molt major flexibilitat a l’hora de gestionar les aspiracions dels moviments d’autodeterminació nacional, i redueix el potencial de violència i inestabilitat política i econòmica. Les entitats subestatatals són guiades a través de la transició per esdevenir un estat sobirà o per incrementar els seus nivells d’autonomia de manera que els interessos legítims dels estats matriu o de la comunitat internacional no es vegin afectats. En aquest sentit es tenen en compte els interessos polítics tant de l’estat matriu –és a dir, l’estat del qual pretén separar-se l’entitat subestatal— com del moviment d’autodeterminació nacional, com ara podrien ser la protecció dels membres del grup majoritari que esdevindran una minoria dins el nou estat –els que no desitgen separar-se d’Espanya en el cas de Catalunya–, l’impacte que la separació pot tenir en el procés de reformes democràtiques o econòmiques de l’estat matriu o del nou estat, els mecanismes que s’hauran d’emprar durant el procés de separació i la seva durada.\nL’”earned sovereignty” consisteix en la devolució progressiva i condicionada dels poders de sobirania i l’autoritat d’un estat a una entitat subestatal, sota supervisió de la comunitat internacional, que en el present procés podrien ser principalment les institucions de la UE. Es compon de tres elements bàsic: sobirania compartida, construcció d’institucions (estructures d’estat) i determinació de l’estatus final de l’entitat subestatal; a més pot anar acompanyada de tres elements addicionals: sobirania per etapes, sobirania condicionada i sobirania restringida.\nLa sobirania compartida és una primera etapa que permet als dos bàndols disminuir les tensions i engega el procés de resolució del conflicte. A l’entitat subestatal li és reconegut un major nivell d’autonomia per autogovernar-se. Aquesta etapa serveix per construir confiança i promoure la reconciliació institucional, es normalitza l’entorn posterior al conflicte i proporciona institucions viables per a una governança estable. El nou estat comparteix l’autoritat amb el govern central i una autoritat internacional. La durada i les condicions d’aquest període han de quedar molt ben delimitades.\nEl funcionament d’institucions democràtiques és la garantia més efectiva per prevenir la renovació del conflicte a llarg termini. La construcció d’aquestes institucions incrementa la preparació per a l’assumpció de major quotes de sobirania, i assegura que les funcions necessàries per establir el futur estat independent ja estan presents. Implica els actors internacionals i domèstics i ha de tenir en compte aspectes com la desmobilització (en el nostre cas s’hauria d’estudiar una retirada d’agents d’ordre públic i militars de l’estat central), la capacitat de construcció de les institucions (les famoses estructures d’estat), monitoratge i promoció d’eleccions, monitoratge dels drets humans i justícia transicional. En casos com el nostre, en què l’entitat subestatal gairebé no necessita noves institucions administratives, la implicació de la comunitat internacional pot ser més limitada.\nLa determinació de l’estatus final de l’entitat subestatal pot variar, i anar d’una millora substancial del grau d’autonomia fins a la independència completa. El compromís internacional s’ha de traduir en suport i reconeixement al nou estat. La determinació de l’estatus pot arribar a través d’un referèndum o de negociacions estructurades.\nPel que fa als elements opcionals, la sobirania per etapes consisteix en l’assumpció gradual d’autoritat sobirana per part de l’entitat subestatal. El calendari i l’extensió de la devolució d’autoritat i funcions ha d’anar d’acord amb la capacitat institucional de l’entitat subestatal. El procés està condicionat a l’acompliment de determinades metes. La sobirania condicionada consisteix justament en la prescripció de metes que l’entitat subestatal ha d’assolir abans d’arribar a la independència final: protecció dels drets humans i dels de les minories, desenvolupament d’institucions democràtiques, implementació de l’estat de dret i promoció de l’estabilitat regional. La sobirania restringida permet a la comunitat internacional limitar l’autoritat sobirana i les funcions del nou estat, per exemple a través de perllongar la seva presència administrativa o militar o de posar límits al nou estat en la cerca d’associacions amb altres estats.\n[Llegiu la primera part de l’article.]


Gavin Mcinnes Bio, Edat, Alçada, Carrera, Vida personal, digne de valor - Actors\nGavin Mcinnes Bio, Edat, Alçada, Carrera, Vida personal, digne de valor\nData de naixement: 17 juliol 1970\nLloc de naixement: Hitchin\nGavin Mcinnes és un actor, còmic, escriptor i columnista canadenc que va accedir al radar per les seves opinions fortes sobre temes com el feminisme i la sexualitat. Aquestes opinions que té és que, lentament, segurament li donen una mala reputació i s’ha convertit en alguna cosa en un enemic públic. Malgrat el que la gent pensi d’ell, Mcinnes no s’allunya de les seves opinions controvertides.\nJa fa molts anys que Gavin es descriu a si mateix com un 'chauvinista occidental' i se'l sol anomenar racista, masclista i antisemita per la seva visió conservadora. Mcinnes també va cridar molt l’atenció pel seu suport públic al president Donald Trump. També és partidari dels plans de prohibició musulmana del senyor Trump. Comencem ara més informació sobre aquest fascinant humà.\nGavin Mcinees: Educació primerenca i educació\nGavin McInees va néixer el 17 de juliol de 1970 a Hitchin, Regne Unit. Va néixer dels pares Loraine i James McInnes. Mentre va néixer a Anglaterra, Gavin és d'ascendència escocesa ja que els seus pares són d'Escòcia. Més tard, Gavin es va traslladar al Canadà amb els seus pares a la recerca de millors possibilitats i només tenia 4 anys durant aquest temps.\nAmb la mirada dels seus acadèmics, McInnes va continuar a unir-se a l'escola secundària Earl of March a Ottawa per a la seva formació secundària. Des de molt jove, Gavin tenia una passió per la música i en un moment donat es va incorporar a una banda de punk anomenada Anal Chinook. A continuació, per la seva formació superior, McInnes va acabar llicenciat en literatura anglesa per la Carleton University i en Administració d’Empreses per la Concordia University.\nGavin McInnes: Carrera\nEn obtenir la graduació, Gavin va fundar la revista Vice al costat dels seus amics Shane Smith i Suroosh Alvi. Tot i que es va fundar al Canadà, la seu principal es troba actualment a Nova York. Perquè les coses funcionin professionalment, Gavin es va traslladar a Nova York. Fins i tot ha escrit diverses històries per al seu paper i es manté fins als nostres dies, un dels grans noms de la indústria.\nDesprés d’haver passat uns quants anys amb Vice, Gavin va triar una altra direcció i va abandonar l’empresa el 2013. Després de separar-se de Vice, ha ocupat papers de pel·lícules i programes de televisió. També escriu llibres i apareix com a còmic destacat en diversos espectacles. A més, aquesta famosa personalitat també té un canal de YouTube fort, amb una increïble base de fans. Ara, sobretot a YouTube ha estat popular per compartir la seva visió sovint controvertida, patriarcal i conservadora.\nGavin McInnes: Vida personal\nPel que fa als aspectes personals de la vida de Gavin, és un home casat i està juntament amb Emily Jendrisak. Emily és publicista i consultora amb seu a Manhattan. També forma part de la tribu de Ho-Chunk de nadius americans. Gavin i Emily es van casar el 2005 i porten 14 anys llargs junts.\nGavin també comparteix 3 meravellosos fills amb la seva parella. La família viu una vida meravellosa plena de luxe. Tot i això, en algunes ocasions s'han trobat amb diversos problemes. La majoria d'aquestes es deriven a causa de les opinions de Gavin. Ell i la seva família han estat amenaçats, però la família està molt feliç.\nGavin McInnes: Net Worth i Social Media\nGavin ha estat a la indústria de l'entreteniment des de fa temps. Independentment de les seves opinions, ha sabut establir-se i es mereix molt de crèdit per això. McInnes fa una quantitat decent dels seus ingressos a Vice, i el seu canal de YouTube també li paga molts diners. Segons els informes, actualment té un valor net de 5 milions de dòlars i les xifres segurament augmentaran en el futur.\nMalauradament per a nosaltres, Gavin no està actiu a les plataformes de xarxes socials. Tot i així, comparteix les seves opinions a YouTube. McInnes es porta molt bé a la plataforma i té més de 242 k subscriptors. També el podeu seguir a YouTube, on passa pel mànec, thegavin2000 .\nFeu clic per llegir sobre Joe Rogan.\npamela hensley patrimoni net


Ordenacions presbiterals - Arquebisbat de Barcelona\nEl cardenal arquebisbe, Lluís Martínez Sistach, va ordenar preveres, per la imposició de les mans i la pregària consecratòria, els diaques Mn. Fernando Acosta i Mn. Felio Vilarrubias, en una viscuda cerimònia a la S.E. Catedral, plena de gom a gom de molt jovent, en la que participaren més de setanta preveres i diaques. El […]\nEl cardenal arquebisbe, Lluís Martínez Sistach, va ordenar preveres, per la imposició de les mans i la pregària consecratòria, els diaques Mn. Fernando Acosta i Mn. Felio Vilarrubias, en una viscuda cerimònia a la S.E. Catedral, plena de gom a gom de molt jovent, en la que participaren més de setanta preveres i diaques.\nEl cardenal en la seva homilia va convidar als nous preveres a “exercir el vostre ministeri sacerdotal amb la caritat pastoral de Jesús” i a “configurar la vostra vida cada dia, en la relació íntima de la pregària a Crist mateix”. Dirigint-se al nombrós grup de joves els digué “escolteu la crida de Déu, com han fet en Felio i en Fernado. Hi ha moltes vocacions a les que el Senyor us pot cridar, i potser ho fa també al ministeri sacerdotal. No tingueu pas por, si és així i responeu afirmativament, sereu plenament feliços”.\nFou una ordenació sacerdotal molt viscuda per tots els presents. Un preciós regal de Nadal, pels nous ordenats, i per l’Església diocesana de Barcelona.


IX Cinema a la fresca - Benimaclet Entra\nIX Cinema a la fresca: La llibertat d’expressió\nBE cine · estiu 2017\nTots els diumenges de juliol\n21h música + 22h curt + 22:30h pel·lícula\nI, Daniel Blake (Jo, Daniel Blake)\nFive Broken Cameras (Cinc càmeres trencades)\nGood Night, and Good Luck (Bona nit i bona sort)\nOrganitza: AVV, Caixa Fosca, Joves de Benimaclet, Kaf Café i Escuela Meme\nCol·labora: Servei de Política Lingüística de la Universitat de València\nUn any més continuem amb la lluita per la cultura en el barri. Deu anys ens contemplen d’un treball ben fet, i tot açò de forma autogestionada. Des de diverses instàncies, es va anar formant una comissió encarregada de dur a terme les projeccions de cinema a la fresca en la plaça de Benimaclet, als diumenges del mes de juliol. Associacions, col·lectius i persones a títol individual, cada any, es renoven, i uns altres són fidels des del primer any.\nEn diverses reunions obertes es decideix el tema, les pel·lícules i tota la gestió necessària perquè any rere any haja sigut un èxit. Kaf Café, Escuela Meme, Associació Juvenil de Veïns i Veïnes, Caixa Fosca, Associació de Veïnes i Veïns de Benimaclet… Tots col·laboren en tot el que poden.\nEl primer diumenge de juliol -enguany, dia 2- a les 20 h van apareixent en la plaça algunes d’aquestes persones. S’arreplega el so del Kaf Café i de l’Escuela Meme, la pantalla, escala i corda, i ixen de casa d’Arturo. Apareix la taula per a l’ordinador i el canó, es penja la pantalla, apareixen els tècnics de l’Ajuntament que apaguen les llums dels fanals i apaguen la font de la plaça, tot va encaixant. Finalment, apareixen les primeres persones espectadores, i, seguidament, es prova l’equip de so i comencen a assajar els músics.\nA les 21 h comença la part musical/poètica i tot va connectant-se. Cada vegada hi ha més persones a la plaça. Acaba la música a les 22 h i ja està tot ple; es fa de nit i comença el curt, després es projecta la pel·lícula i aquest barri que estima la cultura, gaudeix del seu sopar mentre gaudeix també d’aquesta projecció.\nA les 24 h tot acaba, les persones arrepleguen les seues cadires, dipositen en els contenidors les borses i pots buits que hagen portat, queda neta la plaça i esperen que no hi haja botelló aquesta nit, per a poder descansar amb tranquil·litat.\nEn aquesta nova edició s’ha triat com a tema la llibertat d’expressió, una llibertat que dia rere dia contemplem com ens la tallen, limiten i suprimeixen. Nosaltres, des d’aquesta plataforma, intentem posar el nostre granet d’arena per a cridar per ella, per a impulsar-la i per a reivindicar-la a la nostra manera, fent cultura del poble i per al poble.\nUs esperem, benvinguda la XI edició del Cinema a la fresca en Benimaclet.\ntext: Antonio Pérez\nAssociació de Veïnes i Veïns de Benimaclet\nfoto: Julia Reoyo\nBenimaclet. Un mar d’horta Una intervenció, una altra intervenció…


Experiència sostenible - Hotel Ordizia\nEl món canvia amb l’exemple. És per allò que a l´hotel oferim una experiència sostenible amb el medi ambient, a la que, a més, t’animem a seguir el nostre camí.\nHotel Ordizia és un edifici de baix consum energètic en el que s’utilitzen producte d’higiene i neteja eco A més, impulsem el reciclatge i la reutil.litzacio dels productes, tot això amb la intenció de minimitzar l´impacte negatiu mediambiental de la nostra activitat.\nEn Hotel Ordizia promovem el desenvolupament sostenible d’Ordizia i de Goierri, treballant en tot el possible amb proveïdors locals. Amb nosaltres podràs viure una experiència local completa, per exemple, navegant en internet d’un operador de telecomunicacions d’Ordizia, degustant productes gastronòmics de productors locals o simplement gaudint de la comoditat del nostre mobiliari fabricat a Guipúscoa.\nA l´hotel Ordizia volem ser part de la comunitat i a la vegada que la comunitat participi de la vida de l´hotel. Estem impulsant la col.laboraciò amb diferents entitats i associacions locals, per que en conjunt podem organitzar activitats, esdeveniments , xerrades, tallers i altres iniciatives que generin valor cultural i social. Per això comptem amb la Terrassa Txindoki que servirà com a punt de trobada.


– Concert PALAU100 (5/13) – STEPHEN KOVACEVIC (piano) – (***) – Palau de la Musica Catalana – 14/01/2013 |\nStephen Kovacevic, és un dels intèrprets més admirats per les seves interpretacions de Beethoven, Brahms, Mozart i Schubert. A més de la seva carrera com a solista, ha dirigit durant molts anys i ha rebut nombrosos premis pel seu treball amb orquestres.\nNascut a Los Angeles, als 18 anys es va traslladar a Anglaterra per estudiar amb Dame Myra Hess. Des de llavors la seva fama internacional s’ha fonamentat tant en les actuacions en concert, distingides per la seva intensitat i pensament creatiu, com en els seus aclamats enregistraments.\nAl descans divisió d’opinions, almenys entre els nostres coneguts…. algú va marxar fins i tot a la mitja part perquè no li va agradar gens l’interpretació del pianista; en canvi el veí que teníem al costat nostre i que amb els dits va interpretar virtualment tot el concert (potser un pianista ? ), a vegades entrava en “èxtasi” i al final va esclatar en aplaudiments i “bravos” realment entusiasmat.\nA nosaltres en general, si que ens va agradar, exceptuant la primera interpretació de la Sonata número 5. Per altra banda, crec que actualment es dels pocs solistes de piano, que te gravada en la integral de concerts de piano de Beethoven… i això per alguna cosa deu ser.\nPer cert, el ja entranyable Sr “Bravo, bravo”, va tornar a fer la seva aparició a la llotja que teníem davant nostre. Aquesta vegada va estar força contingut.\n– Palau de La Musica Catalana – Preus de 60 € a 14 € ( preu pagat 31,50 € – abonament 25% descompte)\n← – Concert OBC (4/12) – L’OBC i Broadway (****) – L’Auditori – 12/01/2014 – Teatre – SIGUE LA TORMENTA (****) – Teatre Tantarantana – 15/01/2014 →


M'ho he passat molt bé fent el curs. He après molt i gràcies a la teva ajuda he millorat la redacció de textos que, a banda d'obtenir el certificat, era un dels meus objectius. Estic tan engrescada que potser m'animo a fer el nivell de perfeccionament D...\nEn els cinc cursos que he fet he tingut molta sort amb el professorat que he tingut.\nIndependentment de si superem l'examen o no, crec que hem après molt i que ha valgut la pena.\nM'agradaria agrair a tots els professors que he tingut al llarg d'aquest curs. Estic molt contenta amb la manera amb que estan formulades totes les tasques. A més a més, es nota que, als professors, els agrada fer la seva feina i que és per gust.\nParlo altres idiomes com el portuguès, castellà, anglès i francès, però estudiant en català m'hi sento més a gust. No m’hi avorreixo gens ni mica.\nPer mi ha estat molt interessant, perquè m’ha donat les respostes que he necessitat en cada moment. Em sento molt més segura parlant i escrivint català, tant a la feina com també al carrer, ja que el meu desig és poder conservar la meva feina.\nTambé puc dir que l’estructura de les activitats i pla de treball per aprendre català són molt difícils, però pràctiques.\nMai havia seguit un curs en línia. La veritat és que m'ha costat molt al principi, però al final he entès el seu funcionament.\nM'ha agradat el curs perquè m'ha donat la possibilitat d'aprofundir en el meu coneixement de català i adonar-me que no és gens fàcil.


Pisos y viviendas en alquiler en Figueres - yaencontre\n7 Pisos y viviendas en alquiler en Figueres\nPiso en calle Centro en Poblenou - L'Olivar Gran, Figueres\nSuperficie útil: 189m2, construida: 219m2 terrazas: 250 m2, todo en una sola planta. Se compone de gran recibidor, salón-comedor (60 m2), cocina-office (35 m2), lavadero, 3 baños completos, 5 dormitorios (4 dobles; uno tipo suite)y uno individual, 6 balcones...\nPis de lloguer amb 3 hab., i restaurat íntegrament. ubicat al centre de Figueres ( prop de La Rambla ). Disposa de terrassa, bany complert, lavabo, finestres d'alumini, cuina integrada al menjador. Parquet , calefacció a gas, etc.. Ideal persones o famílies q...\nPis en PB, amb un jardí de 14 m2, 1 hab amb armari encastat, cuina americana amb vitro, bany complert reformat, a només 10 km de Figueres ia6 km de les platges de Sant Pere Pescador, Oportunitat total!!\nPis seminou, amb 2 hab. , aire condicionat bomba de calor, bany complert, cuina integrada al menjador, balcó, ascensor i sense mobles però amb armaris encastats!!. Zona molt tranquil. la i valorada!!. Es demanen referències!!. Visites concertades!!. Ideal pare...\nPiso en parque Juncaria en Parc Bosc - Castell, Figueres\nDe 90 m. de superficie, 2 habitaciones dobles y una habitación sencilla, un baño, propiedad en buen estado, cocina equipada, gres.. Extras: ascensor, balcón, muebles, t.v., hospital\nPiso en alquiler en Figueres - Creu de la Mà en Figueres\n¿Quieres que te avisemos de las últimas novedades de pisos y viviendas en alquiler en Figueres?\nPisos de alquiler en Figueres7\nPisos de alquiler en Castelló d´Empúries8\nPisos de alquiler en Fortià1\nPisos de alquiler en Jonquera, La4\nPisos de alquiler en Peralada2\nPisos de alquiler en Roses1\nPisos de alquiler en Vilafant2\nPisos de alquiler en Creu de la Mà - Rally sud2\nPisos de alquiler en Parc Bosc - Castell1\nPisos de alquiler en Poblenou - L'Olivar Gran2\nAlquilerPisosPisos de alquiler en Girona (provincia)Pisos de alquiler en Alt Empordà


Info. About Free online encyclopedia. Did you know? page 509\nCinta daviador destacat de lany\nMedalla de lAviador\nCinta dinstrucció de les Forces Aèries\nCinta de reconeixement de les Forces Aèries\nCinta de servei a ultramar\nCinta de servei expedicionari de les Forces Aèries\nMedalla del Servei Distingit a les Forces Aèries\nCinta de permanència en les Forces Aèries\n74è Esquadró de la RAF\n238è Esquadró de la RAF\n138è Esquadró de la RAF\n692è Esquadró de la RAF\nCap de lEstat Major de lAire (Regne Unit)\nCapità de Grup\nComodor de lAire\nMariscal de lAire\nMariscal en Cap de lAire\nVicemariscal de lAire\nEveli Dòria i Bonaplata\nLluís Muntadas i Rovira\nRamon Perera Comorera\nRafael Garriga i Roca\nJosep Roig Trinxant\nLluís Rouvière i Bula\nFerran Vilagut i Guitart\nCos de Marines dels Estats Units dAmèrica\nUnitat Expedicionària dels Marines\nElogi dUnitat Naval\nMedalla de la Marina i del Cos de Marines\nCinta de servei marítim\nVent de Santa Ana\nBalena franca del Pacífic nord\nⓘ Free online encyclopedia. Did you know? page 509\nSummerhill és una escola fundada el 1921 per Alexander Sutherland Neil l, situada al sud dAnglaterra en la qual convivien nois i noies de cinc a setze anys. Es caracteritza per ser antiautoritària, llibertària i tenir el propòsit deducar a person ...\nL educació no formal és un conjunt dinstitucions i mitjans educatius que no formen part de cap centre educatiu o de formació, i es dona en institucions educatives fora de làmbit escolar. És una educació intencional i metòdica on el seu aprenentat ...\nLes activitats extraescolars són aquelles activitats ofertes fora de lhorari lectiu habitual per part de lescola o bé daltres entitats amb un propòsit educatiu. Poden dur-se a terme en els descansos, abans dentrar a les classes o bé després de la ...\nUn centre dinterès és un tema sobre el qual es treballa tota una sèrie dactivitats a un centre desplai. Aquest tema pot ser triat pels monitors o bé pels infants que hi participen. Normalment, un centre desplai parteix dun tema com a eix transver ...\nLes colònies o convivències són unes estades educatives per a infants i joves en les quals mestres o monitors realitzen educació no formal a través dactivitats lúdiques. Sacostumen a realitzar al llarg de tres o més dies al voltant dun edifici, a ...\nL educació en el lleure és un conjunt dactivitats que es duen a terme en el temps lliure dels infants i/o adolescents amb la finalitat daprendre i adquirir competències i habilitats fent-los protagonistes de la seva pròpia vida i actius i partici ...\nUn educador o monitor de lleure és la persona que educa valors a linfant durant el seu temps lliure. Treballa amb valors que inculca a les criatures, com la participació, la solidaritat, lamistat, el respecte cap a lentorn i els companys, etc. Aq ...\nConfederació Espanyola de Persones amb Discapacitat Física i Orgànica\nCOCEMFE és la Confederació Espanyola de Persones amb Discapacitat Física i Orgànica, amb seu social a Madrid i configurada per gairebé la totalitat de províncies espanyoles representades a través de Federacions Provincials i Autonòmiques. Fins fa ...\nLa Federació ECOM és lorganització catalana que agrupa a les associacions i tot tipus dentitat que tenen una relació amb la disminució física. Fundada lany 1972 és probablement lorganització més antiga que treballa per la defensa dels drets de le ...\nLa Plena Inclusió és una xarxa dorganitzacions que vetlla pel compliment dels drets de les persones amb discapacitat intel lectual a Espanya. És una entitat sense ànim de lucre, constituïda com a confederació actualment, que incorpora unes 17 fed ...\nAtenció de llarga durada\nL atenció de llarga durada, o atenció la dependència, és latenció social o sanitària que és donada a les persones en situació de dependència funcional. Consisteix en una sèrie de serveis individualitzats coordinats per a un llarg termini que prom ...\nCentre de dia i de nit\nUn centre de dia i nit és un lloc on es realitza el servei que està entre latenció a domicili i latenció la residència per a les persones dependents. És un servei integral i especialitzat. Impliquen un descans per al cuidador de les persones en s ...\nL autisme és un trastorn generalitzat del desenvolupament caracteritzat per problemes amb la interacció social i la comunicació, i per interessos limitats i conductes repetitives. Els pares solen notar signes en els primers dos o tres anys de vid ...\nL Autism Society of America va ser fundada el 1965 per Bernard Rimland i Ivar Løvaas juntament amb Ruth C. Sullivan i un petit grup daltres pares de nens amb autisme. El seu nom original era la National Society for Autistic Children ; el nom es v ...\nDia de lOrgull Autista\nEl Dia de lOrgull Autista, originalment una iniciativa dAspies For Freedom, és una celebració dorgull per a autistes celebrada el 18 de juny de cada any. Lorgull autista reconeix la importància de lorgull per als autistes i el seu paper en la con ...\nDiagnòstics retrospectius dautisme\nUn diagnòstic retrospectiu d’autisme és la identificació de l’autisme en una persona o població del passat, basat en els coneixements, mètodes i classificacions mèdiques actuals. Durant els anys 2000 i 2010, la popularització de la síndrome d’Asp ...\nEmpatia de les persones autistes\nL empatia de les persones autistes és un tema complex, estudiat en recerca sobre el trastorn de lespectre autista. Contràriament a una idea errònia, les persones amb autisme poden tenir empatia. La teoria de la mare frigorífic, actualment àmpliam ...\nModel mèdic de lautisme\nEl model mèdic de lautisme promou la recerca contínua de les causes de lautisme, amb lobjectiu primordial de trobar una manera de prevenir o curar lautisme. Es tracta dun subconjunt del model mèdic de discapacitat en general. El model defensa div ...\nL espectre autista, descriu un ventall de condicions classificades com trastorns neurodesenvolupamentals en el DSM-5. Els individus diagnosticats com trastorn de lespectre autista presenten dos tipus de símptomes: problemes en la comunicació soci ...\nEl diferencial és lelement mecànic que permet que les rodes dreta i esquerra dun vehicle girin a revolucions diferents, segons aquest es trobi prenent una corba cap a un costat o cap a laltre. Quan un vehicle pren una corba, per exemple cap la dr ...\nEn enginyeria mecànica es coneix com a eix de transmissió o arbre de transmissió a tot objecte axisimètric especialment dissenyat per transmetre potència. Aquests elements de màquines constitueixen una part fonamental de les transmissions mecàniq ...\nPalanca de canvi\nLa palanca de canvi dun vehicle automotor, és un element utilitzat per activar o desactivar les relacions corresponents de la caixa de canvis dun Vehicle, com ara un automòbil, amb caixa de canvis manual o diversos tipus comuns de transmissió aut ...\nSistema antibloqueig de rodes\nEl sistema antibloqueig de rodes o ABS,també conegut com a SAB, és un dispositiu utilitzat en avions i en automòbils, per evitar que els pneumàtics perdin ladherència amb el terra durant un procés de frenat. El 1978 Robert Bosch GmbH va fer histò ...\nUn sostre solar de cotxe és una obertura fixa o practicable al sostre dun automòbil, que permet que la llum o laire fresc entrin al compartiment de passatgers fent que el soroll procedent de lexterior sigui inferior al que tindria el cotxe si sob ...\nGeneral Motors Flexfuel\nEls General Motors Flexfuel és el nom comercial duna gamma de motors, dels fabricats per General Motors, que poden funcionar amb una mescla de gasolina i etanol. General Motors nha venut més de 2.000.000 de vehicles que poden funcionar amb E85.\nV2X és un sistema de comunicació per a transferir informació entre un vehicle i qualsevol altre sistema que pugui interactuar amb el vehicle. V2X és un sistema de comunicació que incorpora altres tipus dinterfície més específics tals com V2I, V2P ...\nEl motociclisme és el conjunt desports relacionats amb les curses de motocicletes en qualsevol de les seves varietats o categories. La FIM nés lorganisme internacional regulador. Hi ha moltes modalitats del motociclisme que es practiquen en tota ...\nUna fractura de Busch és un tipus de fractura de la base de la falange distal dels dits de la mà, produïda per arrencament de la inserció òssia del tendó extensor. Sense tractament esdevé un dit en martell. Correspondria al grup B de la classific ...\nEl Stunt és una disciplina motociclista que té per objectiu lencadenament de figures, amb la motocicleta, sovint amb la roda del darrere o la del davant. De vegades, el Stunt sanomena també Freestyle.\nEls geòlegs analitzen ones sísmiques per buscar estructures geològiques que puguin haver format reserves de petroli. Els mètodes "clàssics" inclouen la realització de petites explosions la zona on es busca, per tal dobservar la resposta que reben ...\nCraqueig catalític fluid\nEl craqueig catalític fluid és un dels processos de conversió més importants utilitzats en les refineries de petroli. Sutilitza àmpliament per convertir les fraccions dhidrocarburs dalt pes molecular i alt punt debullició en gasolina més valuosa, ...\nEs denomina plataforma petroliera el conjunt de les instal lacions ubicades en els mars o oceans per a extreure petroli o gas natural del subsol marí. Entre les tasques que es desenvolupen en aquestes plataformes destaquen les operacions de forad ...\nUn pou petrolífer és qualsevol perforació del sòl amb lobjectiu de trobar i extreure fluid combustible, sia petroli o algun tipus dhidrocarbur gasós.\nEl refinat del petroli és la sèrie de processos industrials per mitjà dels quals el petroli cru es transforma en productes derivats comerciables, com ara la gasolina, el fuel, etc. Aquests processos es duen a terme en una refineria, i lestructura ...\nUn jaciment petrolífer o camp petrolífer és una zona amb abundància de pous dels que sextrau petroli del subsol. Com que les formacions subterrànies que contenen petroli sestenen sobre grans zones, possiblement al llarg de centenars de quilòmetre ...\nLes etiquetes RFID són la forma dempaquetat més comuna i habitual dels dispositius RFID. Són autoadhesives i es caracteritzen per la seva flexibilitat, la seva "primesa", la capacitat de poder ser impreses amb codi humanament llegible en la seva ...\nSistema de bitllet electrònic\nUn sistema de bitllet o billetatge electrònic és aquell utilitzat en nombrosos entorns de transport públic que fa ús dequipaments electrònics i que gestiona els títols de transport electrònics mitjançant targetes intel ligents. Els sistemes de bi ...\nSistema tarifari integrat permet a una persona fer un viatge que impliqui transferències entre modes de transport diferents amb un sol bitllet que és vàlid pel viatge complet, els modes de transport poden ser: autobusos, trens, metros, transborda ...\nEl cobrament electrònic de peatges és un sistema que permet realitzar el pagament de la tarifa de peatge sense necessitat duna transacció física, sinó que mitjançant una tecnologia de comunicació remota es pot realitzar la transferència de manera ...\nUn títol de transport electrònic està constituït per una smartcard oportunament homologada per ser adoptada en els sistemes de bitlletatge electrònic establerts en els diferents entorns del transport públic. En general, es requereix que les smart ...\nThomas Cook Airlines era una aerolínia britànica amb base a Manchester, Anglaterra. Sespecialitzava en Ressorts de vacances arreu del món, des de les seves bases principals a Manchester i Londres. Operava des de 9 bases secundàries situades al Re ...\nXL Airways France és una aerolínia francesa que sespecialitza en vols turístics entre la França metropolitana i Carib, lIlla de Reunió, els Estats Units i la conca del Mediterrani. La seva base principal és lAeroport de París-Charles de Gaulle. F ...\nUna aerolínia, línia aèria o companyia aèria és una organització que es dedica al transport aeri de passatgers o de càrrega per avió. Hi ha companyies que es dediquen a transportar passatgers i càrrega de forma regular, mentre que també hi ha alt ...\nUna aliança daerolínies és un acord entre aerolínies per a col laborar estretament amb lobjectiu de donar millor servei i optimitzar recursos. La col laboració normalment inclou: coordinació dhoraris per a facilitar les connexions, integració del ...\nAerolínia de baix cost\nUna aerolínia de baix cost o línia aèria de baix cost és una aerolínia que generalment ofereix baixes tarifes a canvi de suprimir alguns dels serveis tradicionals dels passatgers. El concepte va sorgir als Estats Units abans destendres per Europa ...\nKenneth Moss va guanyar 1.5 milions de dòlars la borsa abans dels vint-i-sis anys equivalent a 10.200.000 dòlars el 2018. Daquests diners, 1.15 milions de dòlars els va invertir en funda la companyia Freelandia, i va poder rebre la certificació d ...\nUn indicatiu o callsign és un distintiu internacional duna aerolínia que normalment és anomenat durant la transmissió radial en laviació com a prefix del número de vol. La relació del nom duna determinada aerolínia amb el seu indicatiu sol ser se ...\nOneworld és una aliança de quinze aerolínies comercials. Va ser fundada l1 de febrer de 1999 per American Airlines, British Airways, Canadian Airlines, Cathay Pacific i Qantas. Durant lany 2005 laliança va transportar prop de 20 milions de passat ...\nSkyTeam és una aliança de línies aèries. És la segona unió daerolínies, fundada per quatre de les companyies més grans del món, que més destinacions i vols serveix al voltant del món. El seu objectiu és competir amb les aliances Oneworld i Star A ...\nStar Alliance és una aliança daerolínies creada el 1997, i que en lactualitat compta amb 26 companyies associades. El gener de 2007 la flota conjunta disposava aproximadament de 3.000 avions, i operava uns 16.000 vols a 841 destinacions de 157 pa ...\n309 310 311 312 313 314 315 316 317 318 319 320 321 322 323 324 325 326 327 328 329 330 331 332 333 334 335 336 337 338 339 340 341 342 343 344 345 346 347 348 349 350 351 352 353 354 355 356 357 358 359 360 361 362 363 364 365 366 367 368 369 370 371 372 373 374 375 376 377 378 379 380 381 382 383 384 385 386 387 388 389 390 391 392 393 394 395 396 397 398 399 400 401 402 403 404 405 406 407 408 409 410 411 412 413 414 415 416 417 418 419 420 421 422 423 424 425 426 427 428 429 430 431 432 433 434 435 436 437 438 439 440 441 442 443 444 445 446 447 448 449 450 451 452 453 454 455 456 457 458 459 460 461 462 463 464 465 466 467 468 469 470 471 472 473 474 475 476 477 478 479 480 481 482 483 484 485 486 487 488 489 490 491 492 493 494 495 496 497 498 499 500 501 502 503 504 505 506 507 508 509 510 511 512 513 514 515 516 517 518 519 520 521 522 523 524 525 526 527 528 529 530 531 532 533 534 535 536 537 538 539 540 541 542 543 544 545 546 547 548 549 550 551 552 553 554 555 556 557 558 559 560 561 562 563 564 565 566 567 568 569 570 571 572 573 574 575 576 577 578 579 580 581 582 583 584 585 586 587 588 589 590 591 592 593 594 595 596 597 598 599 600 601 602 603 604 605 606 607 608 609 610 611 612 613 614 615 616 617 618 619 620 621 622 623 624 625 626 627 628 629 630 631 632 633 634 635 636 637 638 639 640 641 642 643 644 645 646 647 648 649 650 651 652 653 654 655 656 657 658 659 660 661 662 663 664 665 666 667 668 669 670 671 672 673 674 675 676 677 678 679 680 681 682 683 684 685 686 687 688 689 690 691 692 693 694 695 696 697 698 699 700 701 702 703 704 705 706 707 708 709\nCinta de reconeixement de les Forces ..\nCinta de servei expedicionari de les ..\nMedalla del Servei Distingit a les Fo ..\nCinta de permanència en les Forces Aè ..\nCap de lEstat Major de lAire (Regne U ..\nCos de Marines dels Estats Units dAmè ..\nMedalla de la Marina i del Cos de Mar ..


CUP, ERC i VeC demanen al govern municipal informació sobre el projecte de Centre Cívic | RTVVilafranca\nCUP, ERC i VeC demanen al govern municipal informació sobre el projecte de Centre Cívic\nEls tres grups han entrat al registre de l’Ajuntament una demanda d’informació sobre el projecte social del Centre Cívic i les propostes socioeducatives de l’equipament juvenil de la Pelegrina.\nAquest dimarts a la tarda, representants dels grups municipals de CUP, ERC i VeC a l’Ajuntament de Vilafranca han iniciat el procés formal de sol·licitud d’accés a la informació pública relacionada amb el Centre Cívic i l’equipament per a joves, a través del registre d’unes preguntes relatives al barri de l’Espirall. Demanen, com explica el regidor de VeC Toni Peñafiel, poder disposar de la informació relativa al projecte social de Centre Cívic del barri de l’Espirall així com del projecte socioeducatiu relatiu a l’equipament juvenil que s’ubicarà al mercat de la Pelegrina.\nAquesta petició d’informació neix arran de la modificació de la proposta per al Centre Cívic de l’Espirall, en què el govern proposa substituir la construcció del centre cívic, per uns arranjaments a les sales existents a la plaça del Doctor Bonet, i per dedicar certs usos de l’espai juvenil de l’antic mercat de la Pelegrina, a usos com a centre cívic. Aquest darrer canvi en la proposta inicial pot transformar substancialment el projecte que es va realitzar amb la participació dels joves de la vila, com a espai exclusiu per a ells, i per això és important per als tres grups municipals conèixer el projecte final i valorar els nous usos d’aquest equipament.\nCal recordar que el centre cívic era un compromís inclòs en la Llei de barris de l’Espirall, amb la finalitat de fomentar la cohesió social i la interacció entre el veïnat en el present i el futur. Davant la nova proposta feta per l’equip de govern, els tres grups demanen, com remarca la regidora d’ERC Mònica Hill, poder consultar els projectes d’ambdues propostes, per tal d’analitzar-ne els usos i comprovar que aquests donen resposta a les necessitats dels col·lectius a qui van dirigits els equipaments.\nLaia Santís, regidora de la CUP, considera que és una formalització d’una demanda que fa temps que estan fent i que no obté resposta per part de l’equip de govern. Ara hi ha un termini d’un mes per tal que el govern els doni resposta a aquesta demanda d’informació.\nEls tres grups han deixat palès que tenen seriosos dubtes que hi hagi una planificació seriosa per part de l’equip de govern sobre els usos que s’han de donar a aquests equipaments.\nCentre Cívic, Espirall, Laia Santís, local joves, Mònica Hill, Toni Peñafiel\nERC, CUP i VeC presenten al·legacions conjuntes a les ordenances fiscals\nERC proposa ampliar la borsa municipal d’habitatge aprofitant el Pla que s'està redactant