ENTREVISTA AMB JAVIER BELLIDO, DIRECTOR D'EDREAMS ESPANYA\neDreams ODIGEO és un dels clients històrics amb oficines de lloguer a WTC Barcelona. Aquesta companyia se situa com a líder mundial en el sector dels viatges i actualment opera a 42 països i és la principal empresa d’e-commerce d’Europa.\nGestionar el Contact Center d’una companyia com eDreams ODIGEO suposa gestionar una gran quantitat de col·laboradors de cultures diferents en un únic espai.\n1. Podria donar-nos algunes dades que serveixin per entendre com és el dia a dia a les seves oficines: nombre de treballadors i nacionalitats, total de consultes gestionades, divisió especial per territoris dins de l’oficina, etc.?\nA les oficines que la companyia té a WTC, hi treballen gairebé 600 professionals, dels 1.600 que formen l’equip humà d’eDreams ODIGEO. És una plantilla multidisciplinària, reflex d’una companyia que aposta pel talent vingui d’on vingui, així que les nostres oficines són una petita torre de Babel on treballen de costat persones de més de 35 nacionalitats tan diverses com, per exemple, russos, camerunesos, polonesos, indis, eslovacs, etc.\nGran part de l’equip es compon de matemàtics i enginyers que treballen per millorar els sistemes de cerca i les combinacions de preus, un aspecte clau per a l’èxit de la companyia. De fet, aquest desenvolupament tecnològic fa possible que les vendes per empleat siguin 20 vegades superiors a les d’una agència de viatges tradicional. Una altra part important de la plantilla està formada per agents de viatges encarregats de garantir la satisfacció del client abans, durant i després de la reserva.\n2. La indústria turística està canviant constantment. El creixement imparable dels dispositius mòbils per adquirir béns o serveis i l’increment del volum de compres en línia són alguns dels factors que marquen un canvi en la tendència del consum de viatges a escala global. Com afronta aquests canvis eDreams ODIGEO?\nEl comerç electrònic és una realitat cada vegada més important que ha fet canviar els hàbits dels consumidors radicalment en els darrers temps. En el cas concret del sector turístic, l’e-commerce és un factor d’èxit, atès que és una àrea de negoci particularment idònia per a la distribució en línia. La inversió en tecnologia facilita al client reservar el producte d’una manera senzilla i sota la fórmula 24/7 i avui dia més encara gràcies al mobile commerce.\nSom una empresa capdavantera en tecnologia; de fet, vam ser la primera agència de viatges en línia que es va obrir a Espanya, i des del principi hem fet una aposta ferma per la mobilitat. Vam llançar la nostra primera aplicació mòbil el 2011 i des d’aleshores hem desenvolupat apps per a Windows Phone i iPhone, i estem treballant en noves aplicacions per a iPad i Android.\nEl nostre objectiu és fer les coses fàcils als nostres clients i per això dediquem una gran part dels nostres recursos a la mobilitat, i investiguem i creem productes i serveis mòbils per a les diverses plataformes. És un camp estratègic per poder guanyar competitivitat. Només en el darrer any, hem augmentat les nostres vendes a través de smartphones i tablets més del 200 %.\n3. En el món dels negocis cada vegada s’accepta més la màxima que diu que “Fidelitzar un client és més rendible que captar-ne un de nou”. Com aconsegueixen que aquesta frase es respiri a la seva companyia?\neDreams ODIGEO té una de les ràtios de repetició més altes del mercat, una fita que hem aconseguit amb un doble enfocament basat en la tecnologia i el servei. Això ens ha permès reduir costos i traslladar als nostres clients aquest estalvi en el preu, alhora que els oferim un servei i un suport personalitzats durant el procés de cerca, reserva, pagament, facturació i postvenda. Des d’un principi, el nostre objectiu va ser crear una empresa que millorés la vida de les persones. De fet, som una companyia orientada completament al client. Creiem que ho hem aconseguit, i aquesta ha estat la clau per aconseguir més de 14 milions de clients a tot el món, estar presents a 42 països i facturar 4.280 milions d’euros en el darrer exercici.\n4. Quines són les perspectives empresarials de la seva empresa per al 2014?\nAl nostre continent, aquesta indústria mou prop de 250.000 milions d’euros i, actualment, el 40 % es ven per Internet. Això vol dir que els viatges són el servei més important del comerç electrònic a Europa i als Estats Units. És un escenari molt positiu per a nosaltres, perquè tenim la capacitat de donar al client el millor producte turístic al millor preu. Per tant, esperem continuar creixent gràcies a la nostra estratègia basada en la internacionalització, la innovació i la diversificació.\nAquest 2014 continuarem apostant fermament per la innovació en mobilitat, atès que la penetració dels smartphones és cada vegada més gran i és la nostra oportunitat de ser l’agent de viatges que tothom porti a la butxaca. Pel que fa a internacionalització, estem a punt de llançar nous mercats en els pròxims mesos, fet que confirma el nostre interès de continuar creixent a Europa i fora del continent. A més, també seguirem bolcats en altres productes turístics, com els hotels i el lloguer de vehicles, que ara mateix registren xifres de creixement superiors al 100 %.\n5. El fet d’estar ubicats a WTC Barcelona, quins avantatges ofereix a eDreams ODIGEO i als seus treballadors?\nWTC és un escenari de treball inigualable per l’entorn i pels serveis i, a més, està molt ben situat. Al Complex mateix hi ha una oferta comercial àmplia que facilita el dia a dia de tots els treballadors d’eDreams ODIGEO i que és el millor complement per a unes oficines diàfanes, que hem pogut adaptar a la nostra imatge corporativa i que tenen les millors vistes de la Ciutat Comtal, cosa que fa la feina molt més agradable.\nSi vol més informació sobre eDreams ODIGEO, visiti la seva pàgina web: www.edreams.es


Maynard - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n42° 26′ 00″ N, 71° 27′ 00″ O / 42.433333333333°N,71.45°O / 42.433333333333; -71.45\n5,4 sq mi (14 km2)\nMaynard és una població dels Estats Units a l'estat de Massachusetts. Segons el cens del 2007 tenia una població de 10.177 habitants.\nSegons el cens del 2000, Maynard tenia 10.433 habitants, 4.292 habitatges, i 2.811 famílies. La densitat de població era de 768,7 habitants per km².\nDels 4.292 habitatges en un 28,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,4% hi vivien parelles casades, en un 9,9% dones solteres, i en un 34,5% no eren unitats familiars. En el 28,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,43 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,02.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 23,4% tenia menys de 18 anys, un 5,4% entre 18 i 24, un 35,1% entre 25 i 44, un 23,8% de 45 a 60 i un 12,2% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 60.812 $ i la renda mediana per família de 71.875$. Els homes tenien una renda mediana de 49.279 $ mentre que les dones 36.609$. La renda per capita de la població era de 27.016$. Entorn del 3,8% de les famílies i el 5,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Maynard\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Maynard&oldid=21858999»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 ago 2019 a les 08:07.


Rehabilitació de sanefa ornamental – PREDECAT\nRehabilitació de sanefa ornamental\nConfecció de motlle, fabricació de sanefa ornamental de formigó i col·locació en obra.\nAl nostre taller ens adaptem a les necessitats específiques de la seva obra i amb tota varietat de matisos, colors i acabats. Utilitzem exclusivament armadura inoxidable per evitar futurs problemes d'oxidació. Es tracta d'un procés bàsicament artesanal, amb l'ajuda dels mètodes tècnics més avançats per satisfer les necessitats i terminis de lliurament dels nostres clients.\nRehabilitem tot tipus d’elements ornamentals, aplacats de façana, balustres, cobremurs, columnes, mènsules, cornises i motllures, escales i rampes, recercats de portes i finestres...\nEns adaptem a tot tipus d’acabats i textures: buixardats, raspats, polits, llisos...\nA continuació teniu alguns exemples de peces ornamentals rehabilitades...


Vernís acrílic de polieuratànic 4:1 de contingut mig en sòlids i amb gran rapidesa d'assecatge. Ide\nVernís acrílic poliuretànic 4:1 de contingut mig en sòlids i amb gran rapidesa d'assecat. Resulta ideal per spot repair. Et permetrà desocupar ràpidament la cabina i també usarlo per assecatges a l'aire, amb el gran estalvi en gasoil que això representa.\nDesprés del gran èxit que ha aconseguit als Estats Units, Roberlo va llançar VT 141 Express a Europa per oferir un vernís ultra ràpid ideal pels assecats a l'aire. L'origen de la seva comercialització és la raó per la qual té un format amb galons americans (3,78L + 0,945L).\nLa seva velocitat extrema d'assecat es deu a la combinació de dissolvents ràpids que s'utilitzen en la seva fórmula que proporciona un assecat a la pols als 10 minuts i que permet la manipulació de peces al cap de 1:15h a 20ºC. Degut a la seva gran velocitat, es recomana utilitzar aquest producte per reparar peces i no fer-lo servir per envernissar cotxes sencers.\nCatalitzadors: CT5 i el CT6.


Aliança valencianobalear: de la trobada València-Palma al clam pel finançament just - El Temps\nAliança valencianobalear: de la trobada València-Palma al clam pel finançament just\nValencians i balears, abans units per un fals eix de la prosperitat que va convertir ambdues autonomies en símbols de corrupció, s'han agermanat per exigir un millor tracte inversor i fiscal per part de l'Estat espanyol, com demostra la declaració conjunta entre la plataforma per un Bon Finançament de les Illes i l'homòloga valenciana Per un Finançament Just. Una aliança a la qual se suma la complicitat mostrada entre Palma i Valencià, els batlles de les quals s'ha reunit aquest dilluns per «intercanviar experiències en polítiques municipals». L'alcalde Antoni Noguera, fins i tot, ha participat en una xerrada de Compromís com a referent municipal dels valencianistes.\nEl batlle de Palma, Antonio Noguera, i l'alcalde de València, Joan Ribó, durant la seua reunió al cap i casal| Ajuntament de València\nValència engalanava el seu cel amb estrelles, rodolins enllumenats i altres decoracions artificials. El castell de focs que tancava les Falles 2018 no sols era el preludi perquè els diferents monuments fallers foren devorats per les flames. També cremava la bretxa de gènere. Reyes Martí es convertia en la primera dona que disparava el dia de Sant Josep, la jornada més especial per a la festa major del cap i casal. En aquella festivitat, però, hi havia una altra frontera prefabricada que entrava en combustió. Per primera vegada en la història, un batlle de Palma, en aquest cas l'ecosocialista de Més per Mallorca Antoni Noguera, assistia a les Falles del bracet de l'alcalde de València, el valencianista de Compromís Joan Ribó. Amb la seua presència al balcó de l'ajuntament contemplant la celebració fallera, s'evidenciava l'aliança entre ambdues ciutats. Tot un símbol canvis actuals amb l'esquerra governant la majoria de les institucions balears i valencianes.\nAquesta sintonia, que va quedar patent amb l'assistència de Ribó a la presa de possessió de Noguera, s'ha reforçat aquest dilluns. Ambdós batlles s'ha reunit aquest dilluns a València amb l'objectiu «d'intercanviar experiències en determinades polítiques públiques». Si l'alcalde de Palma tenia interès per conèixer l'aposta per la bicicleta i la mobilitat sostenible del Govern de la Nau -com es denomina l'executiu local tripartit-, el primer regidor del cap i casal volia saber la regulació aplicada per part de l'Ajuntament de Palma per tal d'aturar la saturació turística amb els apartaments. «Considere que heu adoptat algunes mesures interessants que cal estudiar a València, tot i que nosaltres hem aprovat una legislació amb la qual no s'han creat, de moment, nous apartaments turístics, segons les últimes dades disponibles», ha indicat Ribó. «És un plaer poder compartir estratègies de ciutat amb una que és germana nostra», ha agregat Noguera.\n«Per primera vegada, com a mínim a Palma, no hi ha un batlle del PP ni del PSOE, sinó un alcalde d'esquerres, vinculat al moviment ecologista. Palma i València junt amb altres ciutats del canvi com ara Barcelona compartim la capacitat per elaborar tàctiques comunes i fer lobby davant l'Estat espanyol amb algunes de les nostres reivindicacions. No debades, i a banda de gaudir d'una cultura i una llengua comuna, tenim aquestes mateixes visions sobre qüestions com ara la lluita contra el canvi climàtic», ha assenyalat l'alcalde balear. Ribó, que també ha lloat l'entesa amb Barcelona, Saragossa i Madrid, s'ha pronunciat en el mateix sentit: «No sols hi ha una coincidència en la defensa d'una cultura i llengua pròpies. També en la nostra aposta pel medi ambient i el territori».\nUn «intercanvi d'experiències», al seu torn, que s'ha fet més visible en la xerrada que Noguera ha impartit a l'Octubre Centre de Cultura Contemporània. Organitzada pel Bloc València [formació majoritària que integra la coalició valencianista], la conferència tenia la intenció «d'escoltar un referent nostre com és el govern de Palma, de Mallorca, i de les Illes, ja que Més, com Compromís, són agents de canvi als seus respectius territoris», en paraules de Pere Fuset, portaveu dels valencianistes al consistori i regidor de Cultura Festiva. «Reivindiquem la feina feta a una banda i altra del Mediterrani, amb un canvi que capgire aquell eix de la prosperitat Madrid-València-Palma que va transformar-se en l'eix de la corrupció, un canvi en majúscules com el realitzat a València, a un cap i casal que el valencianisme mai pensava que podria governar», ha reflexionat.\n«A València, sóc militant del Bloc i, per extensió, de Compromís», ha iniciat la seua intervenció Noguera, en la qual ha destacat els eixos del seu govern municipal: «Lluita contra el canvi climàtic, mobilitat sostenible -A València, en sou referents en aquestes polítiques-, diversificació econòmica i justícia social garantit el dret a l'habitatge». Amb tot, Noguera, que ha criticat el negoci «fraudulent» de l'economia col·laborativa, s'ha centrat a explicar com van prohibir-se els apartaments turístics a Palma i ha elogiat el paper que juga la taxa turística per regular aquesta activitat econòmica. «És imprescindible aquest tribut. Gràcies a ell, vam poder-hi destinar 11,5 milions d'euros a habitatge social», ha afirmat com a reflexió a les paraules d'Isabel Lozano, regidora d'Igualtat i Polítiques Inclusives de Compromís a l'Ajuntament de València de la manca de recursos per poder ajudar integralment a totes les famílies més necessitades de la ciutat. «Estem d'acord amb l'establiment de la taxa turística. Ens calen, al seu torn, lleis amb les quals frenar l'escalada de preus del lloguer», ha censurat la regidora valencianista.\nXerrada a l'Octubre Centre de Cultura Contemporànea de la regidora d'Igualtat i Polítiques Inclusives, Isabel Lozano; l'alcalde de Palma, Antoni Noguera; i el regidor de Cultura Festiva, Pere Fuset| EL TEMPS\nTot i el discurs autocrític de Lozano, hi han hagut retrets per part d'algunes veus veïnals a la gestió de la corporació local. Especialment, de Toni Casola, portaveu del col·lectiu Amics del Carme. «Cal felicitar el compromís de l'alcalde de Palma contra el problema del turisme, una indústria totalment depredadora. Tanmateix, no podem dir el mateix de la posició tèbia i lamentable de València en aquesta qüestió. I més amb una posició reaccionària per part de la Generalitat Valenciana. Cal treballar per aplicar la retroactivitat amb els pocs elements d'intervenció que ens permet la nova llei de turisme», ha denunciat. Amadeu Mezquida, secretari del grup municipal de Compromís que estava entre el públic, ha contestat a la crítica: «Aquestes competències les gestiona el PSPV al consistori i a la Generalitat. Nosaltres només podem pressionar. Encara més, a les Corts Valencianes Compromís, Podem i Ciutadans fórem els grups que incloguérem apartats per regular aquests apartaments, ja que la llei del PSPV no ho contemplava».\n«Des de Compromís, no podem aplicar totes de les nostres idees. I les friccions que s'han donat a l'Ajuntament de València, precisament, han sigut per qüestions com les relacionades amb el turisme. Per descomptat, que estem a favor i pressionarem perquè la llei puga contemplar la retroactivitat en el cas dels apartaments turístics», ha complementat Fuset, que ha trobat el suport de Noguera. «És complicat canviar-ho tot després de 24 anys d'herència de Rita Barberà. No sabem com ho haguérem gestionat nosaltres a Palma. A més, també cal reivindicar que els municipis tenim poques competències. Cal llevar bestialment competències al Govern espanyol. O, si de cas, exigir canvis a la llei d'arrendaments», ha afirmat. «Les ciutats som les grans oblidades en matèria de competències», ha agregat Sergi Campillo, regidor de Govern Interior de Compromís a València, que també estava entre els espectadors de la xerrada.\n«Per un tracte fiscal just!»\nMentre aquest dilluns València i Palma intercanviaven experiències i des de Compromís prenien nota de la feina de Més a la capital mallorquina, el passat divendres la plataforma Per un Bon Finançament de les Illes Balears i la seua homòloga valenciana Per un Finançament Just signaven un manifest per reclamar un tracte just a l'Estat espanyol. Una trobada que confirmava l'entesa entre el Govern valencià i el balear en matèria de finançament. Però que també reforçava els lligams entre ambdues societats civils -les plataformes estan conformades per diversos agents polítics, associatius, empresarials i sindicals de cada autonomia- per defensar «una reforma immediata del sistema de finançament autonòmic que establisca un nou model de repartiment que garantisca la suficiència dels recursos i una distribució equitativa dels mateixos».\n«Si bé és cert que amb el canvi de govern estatal realitzat aquest 2018 s'ha observat una predisposició favorable a reiniciar el camí perdut, no és més cert que la societat espanyola en el seu conjunt i, especialment, la dels territoris firmants d'aquest manifest, veuen com cada dia que passa la insuficiència financera va fent mossa en els serveis bàsics», recorden ambdues plataformes a la declaració firmada la setmana passada, i a la qual ha accedit aquest setmanari. I on reclamen que el nou model de finançament «no discrimine a la ciutadania en funció del seu lloc de residència», i que «tinga en compte el pes poblacional, permanent i temporal, de cada territori», una qüestió que xoca amb la reclamació de les autonomies de la denominada Espanya Buida.\nAl text, exigeixen que mentre es finalitzen els treballs per crear un nou model de finançament, «s'establisquen, de manera urgent, mecanismes compensatoris que suposen ingressos per a les comunitats autònomes a causa de l'actual situació tan deficitària per als nostres territoris». «En el cas concret de les Illes, a més, reclamem el règim especial existent a l'Estatut d'Autonomia que reconeix el fet insular», inclou el manifest.\nEls representants de la plataforma Per un Bon Finançament de les Illes i Per un Finançament Just del País Valencià junt amb el president de les Corts Valencianes, Enric Morera, el conseller d'Hisenda Vicent Soler i la secretària autonòmica Clara Ferrando a la trobada del passat divendres a València| Corts Valencianes\nAmb una petició perquè es convoque la Conferència de Presidents, òrgan encarregat de discutir el finançament autonòmic, el front valencianobalear sol·licita que el Govern espanyol considere diversos greuges de l'Estat amb el País Valencià i les Illes. Es reclama «un reconeixement dels dèficits de finançament acumulats pel mal funcionament dels diferents sistemes, així com l'establiment de mecanismes de compensació perquè el nou model no nasca llastrat»; s'exigeix «una admissió del dèficit inversor per part del Govern espanyol i que s'elabore una agenda real d'actuacions urgents en aquests territoris»: i demanen que s'assumisquen «de manera urgent per part de l'Estat els deutes públics provocats per l'infrafinançament».\nPer esborrar a poc a poc aquest maltractament inversor i financer que han patit balears i valencians, aposten perquè «en el projecte de llei dels Pressupostos Generals de l'Estat per al 2019 es produïsca un repartiment de les inversions que atenga el dèficit en inversions d'aquestes comunitats autònomes i que s'ajuste al pes poblacional i econòmic de cadascuna d'elles». Un clam conjunt, del País Valencià i de les Illes, que mostra l'aliança entre ambdós territoris evidenciada aquests darrers dies amb declaracions comunes contra el tracte fiscal rebut pel Govern espanyol. I amb l'entesa entre Palma i València per bastir polítiques de canvi. La germanor entre valencians i balears duta a les institucions i reforçada entre els principals actors d'aquestes societats.\nPaís Valencià i les Illes: una gran manifestació contra l'infrafinançament\nLes dues plataformes que reclamen un millor finançament es reuniran a Palma el pròxim 4 de maig


El Pi aposta per una reforma “respectuosa” de la costa del teatre\n26 setembre 2020 02:13\nM.R.P. | 19 gener 2015\nAquesta és la proposta presentada pel partit de Jaume Font per tal de poder conservar la Costa de Teatre Principal de Palma.\nEl Pi de Palma ha apostat per una “reforma respectuosa” de la costa del teatre. El partit ha considerat que es tracta “d'un indret de gran valor patrimonial” i reclama la col·laboració de l'Ajuntament i el Consell de Mallorca. Maria Pascual, presidenta del comitè local de la formació, ha afirmat que les propostes presentades pel seu partit apel·len a la “responsabilitat sobre el patrimoni i el respecte a la idiosincràsia de la Costa del Teatre per tal de potenciar-ne l'atractiu”.\nEl projecte defensat per Pascual inclou a la restauració de la font, ubicada al lateral dret del teatre, la implantació d'una oficina d'informació Turística del Consell de Mallorca, situada al local de sota de les escales. Millora de paviments El Pi, també ha proposat la millora de paviments, enllumenat, accés al Centre comercial i de les escales de la Plaça Major.\nTambé han reclamat la millora de l'accés lateral del teatre principal, convertint la sortida d'emergència “en una porta útil per al públic els dies de funció”. Pascual ha considerat, finalment, que es tracta d'idees de “reforma i rehabilitació” un tant “agosarades” que necessiten la col·laboració de Cort i el Consell. “L’objectiu bé s’ho val, ja que s’estaria potenciant el caràcter i la història d’un indret singular” i justament, “aquest tipus d’actuacions responen al compromís i la voluntat del Pi de millorar la nostra ciutat”, ha afirmat.\nPer També al de baix, fa mes de 5 anys\nSi et fa molt mal el cor, o els dallons, deixaràs el diagnòstic en mans del botiguer dels diaris? Idò si no ets un expert en art urbanístic, deixa que els que ho són decideixin què val la pena conservar, encara que pel teu gust siguin no se què.\nBona proposta la del Pi.\nDeus pensar el mateix, sobre les casetes dels llibreters de la Cuesta de Moyano de Madrid, veritat?\nPer Lope Lopes, fa mes de 5 anys\nLes barraques de la costa del teatre son indignes. Pareixen xaboles.\nHaurien de ser eliminades de rel. L'espai resultant, arreglat i ajardinat, pel gaudi dels ciutadans. Si es vol col·locar un sol kiosc, endevant, però amb bon gust i cuidant l'entorn. Convetir aquest espai fins ara d'ús privat en espai d'ús públic ha de ser l'objectiu.\nPareix mentida que encara hi hagi qui vol aquestes horribles construccions, encara que reformades.


SOM DE PÍCNIC: d’octubre 2020\nPublicat per Marta Dachs a 22:39 Cap comentari:\nÀrea de pícnic de la Font del Ferro i el seu gorg, Sanaüja, Segarra\nPreciós i bucòlic indret a les afores de Sanaüja. Les fotos són d'aquest matí.\nConsta de 4 taules, 3 de fusta i una de pedra. L'espai està ombrejat i té espai per jugar. Les taules queden per sobre de la font.\nUn dels grans atractius d'aquest indret és el gorg, no n'he trobat el nom; és de la riera de Sanaüja. És molt bonic, però l'aigua no sembla neta.\nCoordenades de GPS: 41°52'45.72"N 1°18'58.08"E\nAccés: Heu de sortir de Sanaüja pel Nord cap a A Solsona i Lloberola, Al cap d'uns 500 metres trobareu una desviació a Lloberola a la dreta on hi ha una casa, heu de pendre un caminet que surt de la dreta de la casa i en 100 metres arribareu a l'àrea, pel camí veureu la riera de Sanaüja a la vostra esquerra. El cotxe l'heu de deixar pel costat de la carretera, hi ha un parell de llocs per deixar-lo\nTambé s'hi pot arribar caminant des del poble, trobareu mínim 2 accessos al camí que hi porta al carrer els Valls, deu ser aproximadament 1 quilómetre i va a parar davant del gorg.\nSanaüja: us recomano pujar al castell, té unes vistes fantàstiques.\nPublicat per Marta Dachs a 23:20 5 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Gorg, Gossos lligats permesos, Provincia de Lleida, Segarra


Més del 6% de la població del territori està afectat per ERTOs - Vallès Visió\nMés del 6% de la població del territori està afectat per ERTOs\nAl conjunt de municipis que conformen Vallès Visió s’han presentat 788 Expedients de Regulació Temporal (ERTE). Uns expedients que afecten més de 5.000 persones. A Mollet s’han presentat 488 expedients, que han suspès l’activitat de 2.657 persones, prop d’un 5% de la població total de la ciutat, no població activa.\nEn el cas de Montornès, s’han registrat 155 ERTOs, afectant a 1.037 veïns. El 6% de la població. A Montmeló, la quantitat d’ERTOs no arriba a la norantena, suspenent l’activitat de gairebé 700 persones. El que suposa un 8% de la població. Pel que fa a Martorelles, s’han registrat 56 expedients temporals, deixant sense treballar 679 persones, és a dir el 14% de la població total. La preocupació pels sindicats, però, és saber que passarà un cop aquests expedients es resolguin.\nEls sindicats alerten del perill que molts ERTOs es converteixin, finalment, en acomiadaments. Arran de les pèrdues que han tingut molts negocis al llarg d’aquests mesos de confinament, molts establiments del territori tenen complicat tornar a obrir la persiana amb la mateixa plantilla d’abans. Tot i això, Comissions Obreres es mostra optimista per l’arrelament de mitjanes i grans empreses al Baix Vallès. Asseguren que aquest tipus de negocis, sobretot els del sector industrial, són els que més gent mantindran en nòmina.\nEls sindicats de la comarca també assenyalen que els ERTOs estan ajudant a rebaixar la crisi econòmica. Ja que, les persones afectades per aquests expedients segueixen cobrant part del seu salari i això permet que la roda del comerç no s’aturi. I d’aquesta manera, les empreses també tenen més liquiditat generada pel consum.\nComissions Obreres també està elaborant una llista de totes les persones que han detectat problemes en l’aplicació dels seus expedients de regulació temporals. Una situació que ha afectat sobretot a aquelles persones que tenen contractes parcials.\nEls ERTOs s’allarguen fins al juny\nS’han presentat 4.000 ERTOs al Vallès Oriental que afecten a 30.000 treballadors\nQuina diferència hi ha entre un ERTO i la Suspensió Temporal de Contracte?


Planificar la Líbia post-Gaddafi\nMAX BOOT Actualitzada el 24/03/2011 00:00\n260x366 Planificar la Líbia post-Gaddafi Planificar la Líbia post-Gaddafi\nHe sostingut durant quatre setmanes que els Estats Units i els seus aliats haurien d'imposar una zona d'exclusió aèria sobre Líbia i realitzar alguns atacs aeris selectius per aturar l'avanç del coronel Muammar al-Gaddafi contra les tropes rebels. La setmana passada el Consell de Seguretat de l'ONU va autoritzar aquestes accions. Durant el cap de setmana es van iniciar els atacs selectius amb míssils.\nHauria d'estar satisfet, oi? Però, en canvi, no paro d'amoïnar-me pensant en tot el que pot anar malament.\nLa bona notícia és que les forces militars líbies són escasses i estan mal dirigides i precàriament armades. Els atacs amb míssils i aviació realitzats pels nord-americans i els europeus ja han mostrat que és possible infligir danys militars substancials a l'exèrcit de Gaddafi sense haver de prendre gaire risc.\nLa pregunta és si amb això n'hi haurà prou per aturar els seus atacs. Les forces de Gaddafi operen en territoris urbans en què fer ús de la força aèria sense causar víctimes civils resulta extremament difícil. Els soldats de Gaddafi van ser expulsats de Bengasi, després dels primers bombardejos que van tenir lloc diumenge; però dilluns l'atac rebel sobre l'enclavament estratègic de la ciutat d'Ajdabiya també va ser repel·lit.\nPodran els rebels destruir les tropes partidàries de Gaddafi? I si no poden, les forces terrestres occidentals estan disposades a intervenir? Fins ara, el president Obama ha descartat aquesta possibilitat, cosa que amenaça de conduir el conflicte a un punt mort de duració incerta, i Gaddafi podria aferrar-se al poder, mentre es desgasta el suport internacional a tota l'operació.\nFins i tot si es produís la renúncia de Gaddafi (crec que aquest objectiu és el que hauríem de perseguir, tot i que ningú no ho hagi declarat formalment), difícilment podríem considerar resolt el problema.\nEn molts sentits, Líbia presenta menys riscos que no pas l'Iraq o l'Afganistan. Líbia és més extensa que aquests altres països; però la seva població és molt menor (només 6,4 milions de persones) i està molt concentrada en una fina franja de terreny a la costa.\nTot i que existeix una minoria berber que conviu amb una majoria musulmana de parla àrab, no hi ha una divisió ètnica o sectària conflictiva. Líbia tampoc no està envoltada de veïns hostils (com el Pakistan o l'Iran) que intentin fomentar els moviments insurgents. Tenim sort que Gaddafi no té ningú que l'avali; fins i tot la Lliga Àrab aprova la intervenció.\nPerò així i tot, moltes coses podrien anar malament en la Líbia post-Gaddafi. D'entrada, en aquest país hi ha hagut un moviment islamista molt actiu d'on han sortit molts combatents de l'Iraq. La caiguda de l'estat policial de Gaddafi comportaria molta més llibertat per als libis, inclosos els jihadistes, que podrien instigar un moviment insurgent com van fer a l'Iraq.\nEl tribalisme propi de Líbia agreuja el perill. Sota la fina coberta d'un estat modern hi perviu una història llarga i turbulenta de rivalitats entre 140 tribus i clans, sobre els quals no sabem gran cosa.\nEl coronel Gaddafi els ha mantingut sota control amb una combinació de repressió brutal i pagues generoses. Una vegada fora, les tribus podrien lluitar les unes contra les altres pel botí de la indústria petroliera; i com va passar a l'Iraq, algunes podrien fer aliances amb Al-Qaida.\nPer evitar que passi el pitjor, hauríem de col·laborar amb el govern emergent de l'oposició, el Consell Nacional de Transició, per planificar l'estat post-Gaddafi. També és d'una importància vital que efectius especials d'Occident, soldats àrabs -o tots dos conjuntament- comencin a armar i entrenar els combatents rebels. No només han de poder expulsar el coronel Gaddafi; han de poder mantenir la llei i l'ordre a la nova Líbia.\nIgual que altres estats sorgits d'un conflicte, com ara Kosovo o Timor Oriental, la Líbia post-Gaddafi segurament necessitarà una força pacificadora internacional. Aquesta força hauria de conformar-se sota els auspicis de l'ONU, l'OTAN i la Lliga Àrab, cosa que requeriria esmenar la resolució del Consell de Seguretat que prohibeix que "forces estrangeres ocupin de cap manera cap part del territori libi".\nRes de tot això no vol dir que jo hagi canviat sobtadament d'opinió i m'hagi convençut que valia més quedar al marge del conflicte. Paga la pena aquesta intervenció, per motius tant estratègics com humanitaris. Tanmateix, l'administració Obama ha d'estar al cas dels nombrosos perills i trampes que l'esperen en aquest camí, i ha de preveure la manera d'afrontar-los.


L'ampliació, que durarà fins el pròxim 31 de desembre, estén el servei actual mitja hora més\nProva pilot per reforçar el servei de bus\nUn dels autobusos comunals a la parada de la plaça Guillemó.\nActualitzada 15/11/2019 a les 20:23\nGovern iniciarà la setmana vinent una prova pilot, que s'estendrà fins el pròxim 31 de desembre, per allargar la freqüència del Bus Exprés fins a les 22 hores en ambdós sentits. L'acció s'inclou dins les millores de les noves línies de transport regular que van redissenyar-se el passat mes de setembre i ampliaria el servei actual mitja hora més. Els resultats de l'assaig determinaran "si hi ha demanda per aquest servei i, si és així, es consolidarà", ha explicat Govern en un comunicat.\nD'altra banda, el departament de Transports ha realitzat canvis en un total de tres parades de la Línia Exprés "per millorar l'eficiència de la línia". Les parades "Terra Vella" (direcció Sant Julià de Lòria) i "Pont de Tobira" (en ambdós sentits) han estat suprimides perquè els autobusos "no hagin de fer el gir a la rotonda". "Rotonda Escaler" (direcció Sant Julià de Lòria) s'afegirà a la llista de parades per portar el servei fins una zona que no en tenia. Al mateix temps, durant aquesta setmana, una campanya de control de bitllets estarà operativa per detectar i evitar el frau.


50 aperitius i aperitius del Super Bowl - Llar I Família\nPrincipal Llar I Família 50 aperitius i aperitius del Super Bowl\nFeu una bona puntuació amb els vostres convidats del Super Bowl fent alguns d’aquests 50 aperitius guanyadors. Els menjars digitals elaborats amb antelació i organitzats en un bufet autoservei garanteixen que tothom, fins i tot el cuiner, estigui veient el partit des del començament fins a la victòria.\nMuffins Corndog - Introduïu una petita llesca de gosset calent de mida picada en una llauna plena de mescles de magdalenes de blat de moro i, aleshores, coureu-la com de costum, una manera senzilla de fer una versió d’un corndog. No us oblideu de tenir salsa de tomàquet al costat.\nClementines de xocolata - Peleu la clementina i traieu-ne totes les cordes blanques. Introduïu els segments a la salsa de xocolata i poseu-los sobre paper de cera perquè es refredi. Disposar en un plat i servir per postres. Aquest serà un gran èxit.\nHot Pizza Dip - Posar en una paella els ingredients de la pizza, com ara salsa marinara, formatge, pepperoni i olives, i després coure fins que el formatge estigui daurat i bullent. Aconsegueix aquest menjar confortable amb crostini. Els vostres convidats us encantaran per aquest!\nMaduixes de futbol - Immergiu les maduixes fresques en una salsa de xocolata. Després de refredar-se, poseu-hi les ratlles blanques de futbol i cosiu-les amb xocolata blanca per crear una deliciosa delícia de futbol.\nJoc carregat Tots els dies - Poseu tots els tater al forn al forn amb una cullerada de crema de llet, cansalada arrugada, pebrots vermells tallats a daus i un fragment de cibulet per fer una versió a mida de mos d’una patata al forn carregada.\nDip de Reuben - T’encanten els sabors d’un Reuben, així que penseu en saltar-vos l’entrepà tradicional per fer un bany calent de vedella amb corn, xucrut, amaniment de Thousand Island i formatge suís. Les galetes de blat i els trossos de pa de sègol seran un excel·lent acompanyant.\nPicant picant de feta mediterrània - Barregeu formatge feta, iogurt natural, suc de llimona, herbes, sal i pebre. A sobre, poseu-hi oli d’oliva i, a continuació, serviu-les amb patates fregides o verdures. Voleu una petita puntada? Afegiu una mica de salsa Tabasco per guanyar!\nBacon Cheeseburger Dip - Barregeu la vedella mòlta cuita, la cansalada esmicolada, les cebes tallades a daus, el formatge triturat i la crema de llet en una paella i, a continuació, coeu-les fins que estiguin ben calentes per obtenir un aperitiu agradable. Serviu-los amb galetes abundants per manejar aquesta delícia que s’enganxi.\nJalapeno Poppers al forn - Els pebrots de Jalapeno, reduïts a la meitat i farcits de formatge, recoberts de pa ratllat i després al forn són picants, cremosos i tan satisfactoris. Els vostres convidats us encantaran per aquest deliciós berenar! Marqueu-ho amb una salsa de coriandre de llima per refredar el foc.\nEscabetxos al forn - Una cuina al forn que s’acostuma a fregir és realment saborosa, ni tan desordenada ni tan agradable. Muntar un bany de ranxo fet amb crema agra o iogurt sense greixos.\nCostelles de barbacoa Fregades amb sucre i espècies, les costelles del darrere del bebè són el producte bàsic per excel·lència. És imprescindible a la taula, només cal tenir a mà una pila alta de tovallons.\nDip de mongetes - Ja sigui freda o càlida, una combinació de mongetes, formatge i espècies suaus es combinen meravellosament amb pals de verdures i galetes.\nDip de formatge blau - Un dipòsit de formatge blau esquitxat de sal d’api i pebre combinat amb patates fregides de bullidor és un partit que es fa al cel.\nBruschetta - Aquest aperitiu italià és molt agradable. Raspalleu el pa a la planxa amb oli d’oliva, all i sal i, a continuació, afegiu-hi la vostra coberta preferida, com ara daus de tomàquet, verdures o mongetes.\nKabobs de pollastre i verdures - El pollastre marinat i les verdures a la planxa a la brotxa de bambú són un menjar ideal. Cobrir amb salsa per a la combinació de sabor perfecta.\nChicken Empanades - Feu aquesta delícia espanyola: pollastre tallat a daus més all, ceba, pebrots jalapeno i formatge equival a yum. La salsa de xocolata amb llima servirà com a complement perfecte.\nAles de pollastre - Aquest favorit de joc de futbol, reconegut en el temps, pot ser el plat principal de la vostra taula. Penseu en la possibilitat de fer una varietat de sabors com la mostassa de mel, el vidre taronja, el búfal i el teriyaki per aprofundir en una àmplia selecció.\nDip de Cranc - Un bany espès i cremós amb trossos de cranc a cada mossega és el cel en un bol. Podeu canviar una mica els sabors amb una gran varietat d’espècies, formatges i una mica de rave picant.\nFondue - Penseu a oferir una olla de formatge bullent perquè els vostres hostes banyin verdures a rodanxes, pomes i trossos de pa francès.\nBolets de Mac i Formatge fregits - Menjar confortable en el seu millor moment! Afegiu cansalada per obtenir un sabor salat o pebrots jalapeno per fer una puntada picant.\nKabobs de fruites - Col·loqueu fruita de temporada a les broquetes de bambú i serviu-la al costat d’una salsa de iogurt de mel per obtenir una opció fàcil i dolça i unes postres gairebé sense culpa.\nRodanxes de fruita i dip de caramel - Les rodanxes de poma cruixents de mel, regades amb caramel i espolvoreades amb sal gruixuda, constitueixen unes postres saludables però satisfactòries.\nGambes d'all amb gingebre - El còctel de gambes és un aperitiu saborós. Poseu en jazz l’antic mode d’espera barrejant gambes amb alfàbrega, gingebre, all i suc de llimona.\nSatay de vedella a la brasa - Per obtenir un menjar fàcil de recollir, les tires de vedella marinades a la brasa sobre una broqueta de bambú creen un berenar deliciós i agradable als ulls. Sigues creatiu amb la marinada amb pebre i alls trencats, teriyaki o gingebre de soja.\nguacamole - Totes les unitats del Super Bowl han de tenir aquest clàssic bany al costat d’un bol de truita. Navegueu per una gran varietat de receptes en línia per fer-ne un toc si voleu donar-li un nou gir.\nHearty Beef Chili - Aquest clàssic àpat de futbol clàssic és fàcil de fer a cuina lenta i es manté calent durant tot el joc. Serviu-ho amb cobertures com formatge triturat, crema agra, olives i ceba picada.\nNuggets de pollastre casolans - Agafeu aquest aperitiu una mica més. Cobriu el pollastre amb sabors inesperats al pa com salsa picant, formatge parmesà o fruits secs.\nHummus - Oh, tantes varietats: tomàquet sec, alfàbrega amb pinyons, julivert de llimona, mongeta negra picant - aquesta llista podria continuar per sempre. Omet les patates fregides i la salsa habituals i dóna alguna cosa a la teva festa.\nPorcs italians a mantes - Proveu aquesta actualització a la versió hot dog mitjançant una salsitxa italiana. Utilitzeu una salsitxa tradicional dolça o calenta per aportar un nou sabor a aquest favorit dels fans. Afegiu un bol de salsa marinara per submergir-lo.\nImmersió mexicana de set capes - Les capes de colors d’aquest favorit del dia del joc inspirat en Tex-Mex segur que agradaran a la gana de tots, especialment quan s’amunteguen amb trossos de truita. Bon addicional: aquest aperitiu es pot fer el dia abans del gran joc i es pot refredar a la nevera. Puntuació\nPalets de mozzarella - A tothom li encanten les barres de formatge calent, per què no teniu un plat complet esperant l’arribada dels vostres convidats. Guarniu amb salsa marinara o Sriracha per donar una puntada picant.\nnachos -Stack'em high: les capes de truita, vedella mòlt, crema agra i formatge fos fan que el buffet del Super Bowl sigui complet.\nBarreja de nous - Oferiu una barreja de fruits secs casolana saborosa, fàcil de preparar i que ofereix una cocció mínima. Hi ha un munt de varietats: només heu de seleccionar els fruits secs preferits i decidir si voleu anar dolços, salats o picants.\nquesadillas - Des de formatge o gambes fins a xoriço o pollastre clàssic, les possibilitats són infinites. Feu una gran varietat d’eleccions i organitzeu-les en plats per obtenir una pantalla atractiva.\nformatge - Un bany de formatge calent amb una picant picant de pebrots de jalapeno tallats a daus és seriosament addictiu quan se serveix amb trossos de truita calents.\nImmersió per a vestir ranxos amb verdures - Els vestits per a nens i ranxers fan un partit feliç. Afegiu pastanagues, pals d’api i trossos de bròquil per obtenir maneres d’agafar el seu amaniment preferit i afegir un cop nutritiu.\nMandonguilles Pepper Jack - Afegiu un toc a la mandonguilla estàndard omplint-la de formatge de pebre vermell. La puntada picant arribarà al departament del gust. Una salsa marinara refredarà una mica de la calor per als vostres convidats.\nRotlles d'ous de pizza Pepperoni - Llesques de pepperoni, un pal de formatge i una mica de salsa marinara enrotllada en embolcalls de rotllos d’ous i després cuits al forn ... Amb aquest plat podeu satisfer tant els nens com els adults de la vostra festa.\nMolinetes - La farina, massa escamosa farcida de cansalada i cheddar és un menjar bufet ideal. Parell amb vestit de ranxo.\nButxaques per a pizza - Utilitzeu escorça de pizza comprada a la botiga per fer butxaques de pizza casolanes. Empaqueu els vostres ingredients de pizza favorits juntament amb formatge i salsa marinara per coure. Serviu-ho tot fora del forn.\nPostres de crispetes - Feu un lot de crispetes regulars amb oli i sal. Regueu-los amb un sabor dolç com la xocolata tèbia i el caramel per obtenir un tractament dolç i salat fàcil.\nPells de patata - El gruix de la cocció es pot fer el dia anterior. El dia del joc, traieu la meitat de les patates al forn i torneu a escalfar-les amb formatge, cansalada i ceba tendra. El Yukon Gold o els moniatos són bones opcions.\nMix de berenar saborós - Sigues creatiu i barreja els teus sabors i textures preferits amb aquesta idea d’aperitiu. Feu servir pretzels, cereals d’arròs cruixents, galetes d’ostres, cacauets, pals de sèsam i pèsols rostits. Hi ha nombroses varietats per menjar.\nControl lliscant - Els barres lliscants petites són més fàcils de manejar per a tothom que les hamburgueses de mida mitjana. Penseu en hamburgueses de vedella, porc tirat, mandonguilles, pollastre ranxo i gall dindi barbacoa. Un parell de varietats poden satisfer una gamma més àmplia de paletes famolencs.\nSalsa Sloppy Joes - Barregeu el gall d’indi triturat cuit amb salsa i culleu-ho amb galetes per obtenir un menjar clàssic al sud de la frontera.\nDip d’espinacs - Poseu un bol de bondat verda a la taula de la vostra festa. Els cors d’espinacs i carxofes barrejats amb una barreja de formatge amb una mica de sal i pebre seran sens dubte un plat agradable. Acompanyeu-los amb galetes de pa pla.\nBolets farcits - Aquesta verdura ja ve de mida picada, a punt per farcir-la amb formatge, all i salsitxa.\nMandonguilles dolces i àcides - És un clàssic per una bona raó: és senzill de fer, es manté calent a la cuina lenta i és fàcil de menjar amb un escuradents.\ntacs Els tacos agradables per als nens faran feliços a tots els hostes més joves i als adults. Col·loqueu en bols diferents l’enciam, els tomàquets, la crema de llet i el formatge perquè els clients puguin afegir allò que els agradi.\nXile vegetarià - Deixeu que les mongetes prenguin protagonisme. Els amants de la carn no enyoraran la carn quan afegiu mongetes i més verdures per a una versió diferent del chili.\nTant si el vostre equip favorit va fer el gran partit com si no, gairebé segur que estareu sintonitzant amb el Super Bowl. Proveu algunes d'aquestes idees i ningú recordarà d'aquí a un parell d'anys quin equip va guanyar, però us demanaran la recepta.\nEl bosc: fabricació d'armes, menjar i més per sobreviure al desert brutal\nIdees diàries de la setmana d'apreciació del professor\nestudiants universitaris trencaglaç\npreguntes per fer possibles companys d'habitació de la universitat\nidees per al mes de la història negra


El Fraikin recupera les millors sensacions contra el Cangas\nRedacció, Granollers\t| Actualitzat el 03 Març 2017 a les 10:30\nUn moment del darrer partit contra els gallecs. Foto: Xavi Solanas / BMG\nA l’esport no hi ha cap medicina millor que les victòries i abans-d’ahir el BM Granollers va refer-se de la punxada a Valladolid amb una contundent victòria contra el Cangas (31-21) en el partit avançat de la lliga.\nLa defensa i l’actuació sublim de Pol Sastre sota pals (el porter va aturar 24 de les 45 rematades dels visitants) van ser claus per a la victòria, que els de Carlos Viver ja havien encarrilat al final de la primera meitat. Adrià Figueras, amb 9 gols, va ser l’altre gran nom propi del partit, que també va servir perquè el jove Adrià Cumplido debutés amb el primer equip.\nAra, però, toca canviar el xip i tornar a posar el focus en la competició europea. I és que demà a les tres de la tarda l’equip jugarà el partit de la tercera jornada de la Copa EHF a la pista del cuer, el Porto. Els portuguesos encara no han aconseguit guanyar cap partit, de manera que si el Granollers torna de Portugal amb la victòria donaria un pas important per assegurar-se el segon lloc. L’espiral de partits en poc temps continuarà amb un nou matx d’ASOBAL dimecres que ve a la pista del BM Villa de Aranda.\nEL FEMENÍ, CONTRA EL LÍDER\nQui també tindrà un repte notable demà serà el sènior femení. Les de José Luis Villanueva rebran la visita del líder de la lliga, el Bera Bera de Sant Sebastià, a partir de les 6 de la tarda en un dels partits destacats de la dissetena jornada de la Lliga Loterías.\nA més, avui serà un dia de nervis per a les granollerines, que a dos quarts d’una del migdia coneixeran el quadre de la fase final de la Copa de la Reina.


Detingut un conductor sense permís ni assegurança i que es va saltar un control d'alcoholèmia a Salt - El Gerió Digital\nLa Policia Local el va acabar interceptant després d'una persecució\nDiumenge, 9 de juny de 2019 15:15h\nLa Policia Local de Salt (Gironès) ha detingut un home de 32 anys i veí de Girona que es va saltar un control d'alcoholèmia situat al centre del municipi. Els agents van començar una persecució pel Passeig dels Països Catalans, una de les artèries principals de Salt.\nDurant la fugida, l'home va posar en risc la seguretat d'altres conductors, vianants i dels propis agents ja que circulava a gran velocitat per un carrer cèntric de la ciutat pels volts de les cinc de la matinada. Al final, els agents van poder-lo interceptar al Carrer Miquel Martí i Pol.\nUn cop aturat els policies van comprovar que l'home no tenia el permís de conduir, i el vehicle no comptava amb l'assegurança pertinent. Per tot plegat, els policies el van acabar arrestant per diversos delictes contra la seguretat del trànsit i està previst que passi a disposició del jutge en les properes hores.


Cresta de Salenques: UTMB 2008. LA CARA I LA CREU\nUTMB 2008. LA CARA I LA CREU\n- Abans que res vull felicitar al nostre campió, l'UTMB parlarà català durant molt de temps. En Kílian Jornet amb un temps de 20:56 ha batut el record de la prova i segurament per molts anys. FELICITATS KÍLIAN ETS EL MILLOR!!!\n- També vull felicitar i agrair moltíssim a la família Capdevila Gilabert per la seva fantàstica assistència, i suport moral. M´heu acollit com un membre més de la vostra família i ha estat un plaer molt gran compartir amb vosaltres aquests dies. Moltes gràcies Mª Àngels, Júlia i David.\n- Sens dubte, la cara de la moneda se l'emporta el meu amic Xavi, quantes coses he d'aprendre de tu... El que més córrer no és el que arriba primer a meta, sino el que a pas de formigueta va fent camí. Jo, quan sigui gran vull ser com tu. Moltes felicitats. La teva arribada a meta i el poder compartir amb tu els darrers metres ha estat molt emocionant. La teva entrada ha estat celebrada per molts, a Chamonix i en la distància pels nostres amics i familiars. Aquesta cursa és una festa pels corredors i els acompanyants... XAVI, GAUDEIX DE LA FESTA. CAMPIÓ!!!!!\n- No puc oblidar-me de tota la claca de seguidors, amics, familiars i curiosos que heu visitat el blog i ens heu dedicat un temps per escriure alguna cosa o per tafanejar una miqueta. Els nostres telèfons mòbils no han parat de rebre missatges, tots d'ànims i sobretot, d'amistat. Heu estat genials i generosos amb nosaltres. Us estem molt agraïts. Que divertit que des de la distància de cadascú de vosaltres, hem estat lligats i units. Estem molt contents d'haver pogut compartir amb vosaltres aquests moments dolços, feliços i durs...\nA partir del quilòmetre 90, les molèsties al genoll esquerre anaven augmentant. Cada pas era agònic, les baixades eren interminables, les pujades doloroses. Però volia continuar... L'agonia anava en augment, vaig tenir que aturar-me a un control on un metge em va immobilitzar el genoll. Volia ser optimista, però no va ser així. Els 15 quilòmetres de baixada del Gran Col Ferret va ser l'estocada final. Vaig entendre que alguna cosa no funcionava bé. Estava espantat!!!. Però convençut que faria el màxim per continuar. No va ser possible. Al quilòmetre 123(Champex), amb 23 hores de carrera i amb 6777 mts de desnivell positius i quan només restaven 44 quilòmetres i 2500 metres de desnivell, vaig prendre la decisió de retirar-me. Demano disculpes a tots aquells que em veu ajudar, col·laborar i animar per poder aquesta prova... Físicament venia molt bé, estava content com el meu cap i cos responia. Era fantàstic veure com, sense augmentar el ritme anava avançant a molta gent, però quan menys t'ho esperes arriba allò que no tenies previst, una tendinitis i et deixa fora d'allò que des de gener ho prepares amb tanta il·lusió i ganes. Quantes activitats he deixat de fer per poder preparar a consciència l'UTMB!!!!\nMarxo amb bon regust de boca, convençut plenament que plegar va ser la decisió més bona, però trist de no poder arribar de la ma amb el Xavi a meta. De genolls només tinc dos, de curses d'aquestes moltes.\nMolts petons, us estimo.\nPublicado por Txema Colomer en 13:18


Altea valora els danys que el temporal va causar al sector agrari local - Altea Digital\nL’alcalde i la regidora d’Agricultura es reuneixen amb el director general d’Agricultura, Ramaderia i Pesca, Roger Llanes, i la subdirectora general d’Estructures Agràries i Cooperativisme, Amparo Yago\nEste matí ha tingut lloc una reunió de treball en dependències d’Alcaldia presidida per l’alcalde d’Altea, Jaume Llinares, i la regidora d’Agricultura, Beatriu Nomdedeu, amb el director general d’Agricultura, Ramaderia i Pesca, Roger Llanes, i la subdirectora general d’Estructures Agràries i Cooperativisme, Amparo Yago, amb l’objectiu de realitzar una valoració dels danys que el temporal ha causat al sector agrari alteà. També han participat a l’encontre la regidora d’Urbanisme, Imma Orozco; el regidor d’Hisenda, Pere Lloret i la regidora d’Educació, Vicenta Pérez.\nDurant la reunió la regidora de Medi Ambient ha explicat als representants de Conselleria, a través d’un vídeo, el nivell de danys i les particularitats dels efectes del temporal a les explotacions agràries locals. Des de l’Ajuntament d’Altea s’ha destacat la importància d’atendre les demandes del sector agrari, un dels més importants de l’economia local. Posteriorment la comitiva ha visitat la Cooperativa Agrícola i diverses parcel·les de cultiu danyades pel temporal juntament amb els presidents dels Recs i de la Cooperativa Agrícola.\nLa quantificació de danys inicials, segons l’estimació de la Cooperativa Agrícola, està al voltant dels 6 milions d’euros. El 50% de la producció de nispro i taronja està afectada, i és possible que estes xifres siguen majors. Estos danys estaran coberts per segurs en un 95% i la part de infraestructures agrícoles es la que es cobrirà amb la línea d’ajudes supramunicipals.\nRoger Llanes ha explicat les mesures d’emergència que ha pres el Consell per atendre a les necessitats dels cultius valencians que han patit els efectes del temporal. En est sentit, Altea s’acollirà a la línea d’ajudes i avantatges que des del Consell es dedicarà als municipis afectats. Llanes ha detallat que les ajudes consistiran en préstecs bonificats, per a particulars que no tinguen cobertura de segurs, que els sol·liciten a través de convenis establits amb les entitats bancàries, de manera que la Conselleria suportarà els interessos bancaris dels préstecs. D’altra banda, el Consell ha sol·licitat ajuda del govern central, en aquest sentit un Reial Decret recull els avantatges per als afectats i un seguit d’actuacions extraordinàries, com poden ser exempcions fiscals, etc.\nL’alcalde ha agraït esta visita a través de la que s’ha pogut valorar de primera mà els danys dels passats temporals. A la reunió també s’ha tractat l’interès del govern alteà per abordar la recuperació del sector primari, en el que respecta als danys que han patit els cultius i a la viabilitat de futur entre el turisme i l’agricultura. En este últim aspecte destaca la problemàtica dels coberts i la relació directa en la modificació del paisatge agrícola. L’alcalde ha destacat que ‘’cal reconduir esta situació buscant solucions compatibles amb els sectors agrícola i turístic, necessitem una alternativa de futur que no perjudique a ningun dels sectors implicats’’.\nTràfic valora la situació de la carretera CV-760 a…


Campanya: Acompanyem els nostres convidats del Raval\nCampanya: Acompanyem els nostres convidats del Raval Voluntariat\nVolem continuar acompanyant els nostres convidats del Raval, en la seva majoria persones sense llar, amb l'objectiu d'oferir-los suport emocional, informar-los sobre els llocs que estan oberts durant la quarantena, detectar necessitats i visibilitzar la seva situació.\nSi no vols deixar les persones sense llar soles enfront d'aquesta crisi, aquesta és la teva campanya, apunta't i contacta amb la persona coordinadora!\nPerfil de la persona voluntària: Persones amb una sensibilitat especial pel tracte amb col·lectius en situació d'exclusió social. Persones obertes, sociables, amb capacitat d'escolta activa i de treballar el vincle.\nPersones en situació d'exclusió social, en la seva majoria persones sense sostre\nCol·laborar amb el grup de voluntaris per a compartir informació rellevant per al col·lectiu\nRealitzar trucades telefòniques diàries a una o dues dels nostres convidats\nVisibilitzar la situació i les necessitats que anem detectant


NIT DE LA VISITA, LA. JACQUES, BENOÎT. 9788417555634 La Llar del Llibre\nLa nova edició del llibre més insuportable que mai hagis llegit. Hauràs de tenir nervis d'acer per a no abandonar la lectura d'aquesta irresistible història a mig camí. De nit. L'àvia està sola a casa esperant que la seva Caputxeta li porti el sopar. Apareix en canvi al Gran Llop Ferotge que, tractant de fer-se passar per repartidor de menjar a domicili per tal d'entrar a la casa, xocarà amb la indestructible sordesa de la velleta, un mur infranquejable capaç de portar-lo a la vora de la desesperació. Una història hilarant que posarà a prova els teus nervis. Abandonaràs aquesta irresistible lectura a mig camí o aconseguiràs trobar la clau de l'enigma?\nLa primera edició en català d'un clàssic contemporani que, el 2008, a França, va guanyar el premi Baobab al millor llibre infantil il·lustrat; i que, el 2013, va obtenir una menció honorífica del jurat de bibliotecaris en Los Mejores del Banco del Libro a Veneçuela.


Aquest passat novembre, l’Agència de Residus ha portat a terme una de les caracteritzacions periòdiques dels residus dipositats als contenidors d'orgànica de Palau. Les caracteritzacions serveixen per saber el tipus i el percentatge d’impropis (residus que no són orgànics com plàstics, cartrons .... residus que no es corresponen amb la fracció llençada).\nLes caracteritzacions permeten obtenir informació de la qualitat de la fracció orgànica. Com millor sigui la qualitat de l'organica, menor és el preu d'entrada a la planta de compostatge. Per això, és important, que la quantitat d’impropis sigui la mínima possible, per tal que el cost de gestió del residu sigui el menor possible.\nEn aquesta última caracterització s'ha aconseguint el millor resultat de qualitat de la fracció orgànica recollida. El motiu dels bons resultats ha estat, tant el bon ús del contenidors com la utitlizació de bosses compostables per la seva separació.


‘Els homes clàssics’ tanca dimecres el cicle de les tertúlies de Vinseum\n23/07/2019 - 12:50h\nAlbert Galceran i Pedro Pardo parlaran sobre el llibre basat en el seu programa de Catalunya Música\nEl periodista Albert Galceran i el músic Pedro Pardo seran els protagonistes, dimecres a un quart de 9 del vespre, de la darrera vetllada del cicle de Tertúlies a la terrassa de Vinseum. Els convidats parlaran amb la periodista de Ràdio Vilafranca Laia Paretas sobre el seu llibre “Els homes clàssics”, el mateix títol que té el programa setmanal que tots dos presenten a l’emissora Catalunya Música i que té com a objectiu difondre la música clàssica entre els oients. Com a cloenda de la vetllada, els assistents podran fer una degustació de formatges de la casa Xerigots i una copa de vi Font Jui 2016 de Gramona.\nCada setmana des de fa tres anys, el periodista i melòman Albert Galceran i el compositor, director d’orquestra i pianista Pedro Pardo comparteixen, a la sintonia de Catalunya Música, un programa que té com a objectiu explicar la història de la música clàssica a través de les vivències dels compositors que en els darrers quatre segles han elevat la música a la categoria d’art.\nTot plegat, amb el propòsit de popularitzar la música clàssica i fer-la més pròxima als oients. Es tracta, doncs, de trencar tòpics i prejudicis i fer atractiva la música al major nombre de públic possible. El llibre sobre el qual es parlarà dimecres vinent, doncs, té com a punt de partida el programa radiofònic i, d’alguna manera, repeteix l’estructura del programa.\nL’acte es podrà seguir en directe a través de la sintonia de l’emissora municipal.


Amb els ulls de l'Àngel: d’abril 2016\nAquell bes que mai li havia donat, era la condemna que havia de pagar, per no haver comés el delit.\nPublicado por ambelsullsdelangel en 2:19 Cap comentari:\nEtiquetas: català, Catalunya, literatura, micro-conte, microconte, microrelat\nPresentació de l'Antologia 2015 de Poemes al Vent a l'Aldea\nEl passat 23 d'abril a les 18:00 h i en el marc de la fira de l'arròs 2016 de l'Aldea, l'associació Poemes al Vent, acompanyada de la banda municipal de l'Aldea, va oferir un emotiu recital de poemes, a la nova carpa principal de la fira, que es va aprofitar per presentar a la població la primera antologia poètica de l'associació.\nL'acte, que va obrir l'alcalde de la població i organitzat i coordinat per Pilar Cabrera, va aconseguir omplir de gom a gom el local, amb un públic totalment entregat i amb notable presència d'autoritats.\nEs va veure complimentada amb un magnífic concert de la banda i el lliurament dels premis literaris de la vila.\nAgrair a la gent de l'Aldea la magnífica rebuda i el caliu que ens van donar.\nEtiquetas: Aldea, antologia 2015, autors ebrencs, baix ebre, català, Catalunya, fira de l'arròs, poemes, poemes al vent, poesia, recital\nPresentació de l'antologia 2015 de Poemes al vent a Santa Bàrbara\nEl passat 16 d'abril de 2016 i a les 18:30 h, dintre de les jornades culturals de Santa Bàrbara, el poeta Albert Guiu, magistralment, va fer la presentació de la primera antologia de l'associació Poemes al Vent, en la que he tingut el plaer de participar, amb quatre poemes.\nL'Alcalde de la població va fer l'obertura de l'acte i després de la presentació de l'Albert, van anar recitant un parell de poemes cadascun dels membres de l'associació, acabant l'acte amb una fantàstica actuació de la banda municipal de Santa Bàrbara que va posar els pèls de punta als assistents.\nAquest acte, va ser el tret de sortida a les Jornades Culturals de Santa Bàrbara.\nAgrair a l'Ajuntament de Santa Bàrbara, La Plana Ràdio, La biblioteca Municipal, a la Griselda (organitzadora) i al poble de Santa Bàrbara que va omplir de gom a gom a la sala, amb entusiasme, l'acollida que ens va donar i especialment a L'Albert Guiu, la magnífica presentació que va fer d'aquesta Antologia.\nPublicado por ambelsullsdelangel en 3:48 Cap comentari:\nEtiquetas: antologia, Biblioteca, català, Guiu, La Plana Ràdio, literatura, poemes al vent, poesia, Santa Bàrbara\nPresentació El Desfullar de les Ànimes a Tortosa\nEl passat 15 d'abril de 2016 i a les 19:30 h, aprofitant la presentació de l'antologia 2015 de Poetes de l'Ebre, es va fer la presentació del meu poemari, El Desfullar de les Ànimes, a la sala polivalent de la biblioteca Marcel·lí Domingo de Tortosa.\nLa presentació va anar a càrrec de la Presidenta de l'associació, la Sra. Gloria Fandos i va contar amb la presencia del Sr. Josep Maria Franquet i Bernis.\nLa presentació d'ambdós llibres va estar amenitzada pel cantautor Josep Maria Bonet i la seva guitarra i van recitar diversos membres de l'associació Poetes de l'Ebre i Adriana Alonso-Villaverde de Calacultura.\nAgrair a l'Associació Poetes de l'Ebre i a la seva presidenta, el fet d'organitzar aquesta presentació a la capital de la comarca, per descomptat, a la biblioteca Marcel·lí Domingo que com sempre ens va acollir amb les mans obertes i als companys i amics que van voler assistir a l'acte.\nPublicado por ambelsullsdelangel en 3:27 Cap comentari:\nEtiquetas: Angel Martí, Biblioteca, català, el desfullar de les ànimes, literatura, poemari, poemes, Poetes de l'Ebre, presentació, Tortosa\nIn Eternum (Poema)\nI sé que saps que sé que encara plores,\nque no tens hores de repòs fa temps,\nque no bufen els vents cap on voles...\nI passen els dies i nits i el desig,\nentre els llençols d'un llit que no veu són.\nI saps que sé que crides el meu nom\ni fins i tot hi ha cops que el puc oir,\nmentre l'ahir, es marceix al calaix\ni baix es van podrint nostres arrels.\nI ja no em val un vers de matinada,\nquan la corda tibada es va trencar.\nMassa alt el preu d'estimar quan veus nafres\ni foll t'agafes al ferro roent,\nque esgarrapa un lament de qui el subjecta.\nI ja no veus cap recta, al camí,\nd'aquest destí que no et porta enlloc.\nTot sembla poc quan un no troba estima\ni el seu amor culmina, en mocador\ni és el dolor el que no el deixa viure...\nNi tan sols escriure el que et vol dir.\nI és que no pots sofrir amb aquest dol,\nque no et deixa alçar el vol, amb ala trencada\ni a l'albada t'aferra al coixí.\nI saps que sé que saps que és així,\nque el temps mesquí et va furtant la vida,\nque obre ferida que no es pot tancar\ni et fuig de la mà sense preguntar,\nsi vols que es quedi almenys un abril.\nDe raons més de mil, per no tornar\nmai més a remenar aquests draps...\nI sé que saps que sé, que encara plores.\nPublicado por ambelsullsdelangel en 1:23 2 comentaris:\nEtiquetas: Angel Martí, català, l'Ametlla de Mar, literatura, poesia, terres de l'ebre, versos\nPresentació de l'Antologia 2015 de Poemes al Vent ...


selecció de bàsquet paralímpic FEDDI espanyol: un or pútrid i emètic - BARCELONA RADICAL\nselecció de bàsquet paralímpic FEDDI espanyol: un or pútrid i emètic\nConfesso que una sentència feta pública la setmana passada m’ha deixat literalment aclaparat; encara més: avergonyit. No és que faci l’ingenu, al contrari, però vaig creure que això no es donava des de l’època del Lazarillo de Tormes, que no era precisament un esportista. Les medalles d’or aconseguides per Espanya als Jocs Paralímpics de Sydney de l’any 2000 van ser obtingudes mitjançant l’estafa, l’engany i l’ofensa a tots els paralímpics del món, que són aquells que estan afectats d’alguna deficiència física o psicològica que competeixen en condicions d’excepció.\nL’any 2000 es va presentar a Sydney, en la modalitat de bàsquet, un equip espanyol de suposats paralímpics –només n’hi havia dos, entre un conjunt de dotze jugadors–, dirigits per un xoriço –no crec que hi hagi cap més nom, i no escau el “presumptament”– anomenat Fernando Martín Vicente, president llavors de la Federació Espanyola de Discapacitats Intel·lectuals (Feddi). L’estafa es va poder fer amb l’ajuda d’una psicòloga, Laura del Peso, de la Universitat Rei Joan Carles de Madrid, amb més títols acadèmics en el seu currículum que Bertrand Russell –i que no assenyalo aquí perquè ocuparien mig article per a vergonya del gremi–, i la pedagoga Marian Viescas, de qui asseguraven que era una altra autoritat en la seva matèria.\nEls van guanyar a tots i de quina manera. Contra la Xina van haver de parar perquè portaven un 30 a 0, i el xoriço en cap, o el seu ajudant, l’entrenador, els van advertir que abaixessin el ritme perquè es podia descobrir el pastís. A la final estaven impressionats perquè Rússia els ho estava posant difícil quan van detectar que dos dels basquetbolistes no devien ser deficients psíquics “perquè jugaven molt bé”, cosa que diu moltes coses de la capacitat esportiva dels nostres compatriotes, inquiets davant un adversari que intuïen que havia enganyat amb dos suposats “deficients psíquics”, quan ells en tenien deu.\nTota aquesta història em produeix un neguit infinit. No només per l’estafa i la impunitat amb què van actuar, sinó perquè és un fet no gens presumpte, sinó evident i provat, que va passar l’any 2000 i que acaba de ser jutjat ara, tretze anys més tard, que ha estat sentenciat com una mostra més de la inquietant lleugeresa que genera la llei de l’embut en la nostra egrègia judicatura. Tots absolts tret del xoriço responsable, que ha de pagar 5.400 euros de multa.\nPerò la cosa té més suc, perquè l’objectiu era aconseguir subvencions i suports publicitaris que en cap cas no van arribar als esportistes “paralímpics” de veritat sinó als interessos del cap. Si un és capaç de ficar deu estafadors en un equip de dotze, què pot arribar a fer amb els milers d’euros de promocions, ajuts i presumptes beques per a discapacitats?\nÉs com un quadre de Goya o de Solana d’una Espanya que és allà i que crèiem que s’havia dissolt quan fermentava la bombolla. Una situació com la d’aquests caps de Caixa Penedès que no van tenir més remei que assistir a una sessió del Parlament de Catalunya i que van fer el mut mentre els deien estafadors i mafiosos. Per 7,4 milions d’euros de jubilació, més el que deuen haver sostret “presumptament” durant els anys del seu mandat... Hi hauria milers de ciutadans disposats que els diguessin de tot si els donessin una mínima part d’aquestes estrenes. “Afarta’m i digue’m passerell!”, diu un vell refrany. Que em diguin el que vulguin si per cada exabrupte em trec cent mil euros.\nEl més graciós, per dir-ho d’alguna manera, és que tota aquesta història dels Paralímpics a Sydney l’hem coneguda gràcies a un xicot alt, basquetbolista, periodista en atur, que s’hi va apuntar davant la possibilitat de fer el reportatge de la seva vida, ficat entre els deu falsos discapacitats del bàsquet. Carlos Ribagorda va ser el que va denunciar l’afer, i si s’hagués atingut a les conclusions del fiscal li haurien caigut dos anys de presó, desconec si com a col·laborador en l’estafa esportiva espanyola en els Jocs Paralímpics de Sydney o per haver donat feina a la fiscalia denunciant-ho. Es va salvar pels pèls per a advertència del gremi. Nano, tranquil, ara ja saps quines són les regles: mirar, escoltar i callar!\nDos aspectes inquietants i per als quals no tinc resposta, i si en tingués cap no la podria exposar per autocensura. Com va aconseguir el magnífic equip d’advocats del xoriço principal demorar el judici durant tretze anys? I la segona: el dia que la justícia es decideixi a entrar al món de l’esport competitiu, que seria millor denominar “esport de mercat”, el futbol per exemple, acabarà ensorrant-se l’últim mite dels idiotes.\n19-X-13, Gregorio Morán, lavanguardia\nAquesta és una història que ens remunta a l’Espanya d’una altra època. L’epíleg va tenir lloc dilluns passat, quan l’Audiència Provincial de Madrid va tancar el cas amb una multa de 5.400 euros per a Fernando Martín Vicente, l’expresident de la Federació Espanyola d’Esports per a Discapacitats Intel·lectuals (Feddi), condemnat per un delicte continuat de falsedat en document oficial i un altre d’estafa. Els fets es refereixen a l’or que va guanyar l’equip de bàsquet paralímpic espanyol en els Jocs de Sydney 2000, medalles que es van tornar quan es va demostrar que només dos dels dotze jugadors tenien algun tipus de discapacitat.\nEFE Els guanyadors de la medalla d’or olímpica, després de derrotar Rússia a la final de Sydney 2000\nEl procés, que ha durat tretze anys, va arribar a la vista oral amb 19 encausats (entre directius, jugadors i tècnics), però un acord entre les parts va derivar en un pacte de darrera hora pel qual només es condemnava Fernando Martín, a qui se li aplicaven els atenuants de les dilacions indegudes i la reparació del mal. Temps enrere, Martín havia fet efectiu el pagament de 142.335 euros per fer front a les responsabilitats civils i retornar els diners defraudats en cobrar les subvencions.\nSegons la documentació analitzada per l’Audiència, la suma de totes aquelles subvencions va pujar a 31,6 milions de pessetes de l’època (180.000 euros), diners que els jugadors no van veure perquè, “ignoraven que tenien dret a percebre’ls i la seva firma va ser falsificada a tots els rebuts”. Segons aquest escrit d’acusacions, “tampoc no es van realitzar les concentracions previstes abans dels Jocs, però les despeses sí que es van cobrar, sempre amb factures falses”, tota una trama ordida per Fernando Martín, “l’únic que tenia firma a la Feddi per la seva condició de president i el que ho havia disposat tot en benefici propi”.\nPoques de les persones que van participar en els fets s’avenen a parlar del cas aquests dies. Ho va fer dilluns, a la sortida de l’Audiència, Carlos Ribagorda, periodista i un dels integrants de l’equip, que, segons la seva versió, va jugar aquells Jocs com a infiltrat per viure des de dins la trama i poder destapar –i explicar– l’escàndol. Explica Ribagorda, que fa gairebé dos metres, que “a mi, com a d’altres, ens van reclutar de campionats municipals. El president volia un grup competitiu perquè l’única manera d’aconseguir més premis i subvencions per a l’esport discapacitat era des de l’èxit en els Jocs. I a més, tothom feia el mateix”.\nL’equip espanyol va arrasar. Explica Ribagorda que en alguns partits, com per exemple contra la Xina, ja guanyaven de 30 punts en el segon quart, i “l’entrenador ens demanava que abaixéssim el pistó perquè no es notés tant”. No és l’única trampa. En arribar a l’hotel el coordinador va demanar als jugadors que omplissin els formularis amb lentitud, per no despertar sospites. La final, contra Rússia, va ser una altra cosa. “Aquests sí que ens van fer suar”, recorda Ribagorda. “Ens van fer jugar de tu a tu i va costar guanyar-los (87-63). Com a mínim en tenien tres que eren millors que nosaltres i, sens dubte, tampoc no eren discapacitats”.\nL’arribada a Madrid, ja amb la medalla al coll, també va tenir la seva anècdota. La Federació va demanar als jugadors que es deixessin barba, es posessin gorres i ulleres negres i no concedissin entrevistes. Mesos després, Ribargorda ho va denunciar tot a la revista Capital. Però la denúncia de Ribagorda no va ser la primera. Els primers van ser periodistes de Radio Alcalá que coneixien diversos jugadors i van començar a veure que alguna cosa feia pudor de socarrim. N’hi ha més. L’article de Ribagorda es va publicar al desembre, però al novembre va revelar la trama a Gigantes del Basket. El seu director de llavors, Paco Torres, considera que Ribagorda només es va avenir a publicar la seva història una vegada destapat l’afer. En el top ten dels deu escàndols més importants de la història de l’esport, segons The Guardian, tot això ja és història. L’únic condemnat va sortir dilluns de l’Audiència per la porta de darrere, amb un BMW i seguit d’un Mercedes amb els seus guardaespatlles. El seu advocat, José Antonio Choclán, va qualificar l’acord com “una solució pràctica”.\n14-X-13, C. Novo, lavanguardia


Passeig i viatge - Maternal\nHome > Passeig i viatge\nCOTXETS LLEUGERS (10)\nBe Cool / Nurse (1)\nCADIRETES DE COTXE (19)\nCOMPLEMENTS PEL COTXET (26)\nCOMPLEMENTS PELS VIATGES (18)\nMOTXILLES ERGONÒMIQUES (10)\nFULARDS ELÀSTICS (5)\nSACS CABÀS (8)\nSACS CADIRA (12)\nCOLXONETES ESTIU (5)\nMIRALLS RETROVISOR (9)\nPROTECTORS SEIENT (5)\nPATINETS COTXET (2)\nJOGUINES COTXET (21)\nSac gris t./ estrelles gris\nSac d'hiverns per cabàs i grup 0+. Universal, s'adapta a aqualsevol cotxet. Colors de les estrelles a escollir : cel, rosa, vermell, verd, beig... (encàrreg)\nSac d'hiverns per cabàs i grup 0+. Universal, s'adapta a aqualsevol...\nMosquetó individual Saro\nComplement ideal per penjar les bosses al cotxet.\nColxoneta Planeta Rosa\nColxoneta universal, adaptable a la majoria de cotxets. - Teixit fet a base de microfibres, molt suau i transpirable. - Capa viscoelastica que aporta confort i s'adapta al cos.\nColxoneta universal, adaptable a la majoria de cotxets. - Teixit...\nApramo Protector seient\nProtector universal per seients de cotxe. Compatible amb ISOFIX.\nMostrant 1 - 9 de 202 elements


La Comissió Europea es posa d’objectiu la contaminació zero de l’aire, l’aigua i el sòl\nEl pla estableix una visió integrada de cara al 2050 i la via que cal seguir perquè esdevingui realitat\nLa Comissió Europea ha adoptat aquest dimecres el Pla d’Acció “Cap a una contaminació zero de l’aire, l’aigua i el sòl”, un dels elements fonamentals del Pacte Verd Europeu i el tema de la Setmana Verda de la UE d’enguany. El pla estableix una visió integrada de cara al 2050 —on la contaminació s’hagi reduït a uns nivells que no siguin perjudicials per la salut dels éssers vius—, així com la via que cal seguir perquè esdevingui realitat. El pla connecta tots els àmbits pertinents per combatre i prevenir la contaminació, i para especial atenció en la manera de fer servir les solucions digitals per plantar-li cara. Està previst revisar les lleis europees corresponents per detectar-hi mancances i identificar en quines instàncies cal aplicar millor la normativa. “Si volem un entorn sense substàncies tòxiques per a les persones i el planeta, cal que actuem ja. Aquest pla marcarà les línies de treball per aconseguir-ho. Els esforços d’Europa per reconstruir una economia més neta, més justa i més sostenible han de contribuir també a assolir l’objectiu de contaminació zero”, ha declarat avui el vicepresident executiu per al Pacte Verd Europeu, Frans Timmermans.\nEl comissari de Medi Ambient, Oceans i Pesca de la UE, Virginijus Sinkevičius\nPer conduir la UE capa a la meta d’un planeta sa per a una població sana de cara al 2050, el pla d’acció estableix una sèrie d’objectius clau per al 2030 que busquen reduir la contaminació en origen, en comparació amb la situació actual. “La contaminació mediambiental és perjudicial per a la salut, especialment la dels grups més vulnerables i socialment desfavorits, i és una de les principals causes de la pèrdua de biodiversitat. Gràcies al pla d’acció per a la contaminació zero, crearem un entorn de vida saludable per als europeus, contribuirem a la recuperació resilient i donarem empenta a la transició cap a una economia neta, circular i climàticament neutra”, ha declarat també el comissari de Medi Ambient, Oceans i Pesca, Virginijus Sinkevičius.\nEls objectius principals de la Comissió són:\nmillorar la qualitat de l’aire per reduir en un 55% el nombre de morts prematures per contaminació atmosfèrica.\nmillorar la qualitat de l’aigua reduint residus i deixalles de plàstic en el mar en un 50% i els microplàstics en un 30%.\nmillorar la qualitat del sòl reduint la pèrdua de nutrients i l’ús de plaguicides químics en un 50%.\nreduir en un 25% els ecosistemes en què la contaminació atmosfèrica amenaça la biodiversitat.\ndisminuir en un 30% la proporció d’afectats crònics pel soroll dels mitjans de transport.\nreduir de manera significativa la producció de residus i, en un 50%, les deixalles urbanes.\nJuntament amb l’Estratègia en matèria de substàncies químiques per a la sostenibilitat adoptada l’any passat, el pla d’acció porta a la pràctica l’ambició de la UE d’assolir un nivell de contaminació zero en un entorn sense substàncies tòxiques. Va acompanyat dels objectius de neutralitat climàtica, salut, biodiversitat i eficiència en l’ús de recursos de la UE, i parteix d’iniciatives que ja existeixen en els àmbits de l’energia, la indústria, la mobilitat, l’alimentació, l’economia circular i l’agricultura.


Així i tot: Cicle de Muntanya del Berguedà\nCicle de Muntanya del Berguedà\nDel 2 al 8 de marça de 2009, arriba el 26è Cicle de Muntanya. Una setmana sencera de projeccions, xerrades, col·loquis, exposicions i concursos amb la muntanya com a eix central. El Club Esquí Berguedà, el Centre Alpí Gironella i el Cquie de Puig-reig organitzen aquest cicle de projeccions de muntanya del Berguedà.\nHi destaca la presència mediàtica de Sebastián Álvaro, el director del Programa de TVE "Al filo de lo Impossible". Però segur que totes els actes valdran molt la pena. Podeu ampliar la informació al lloc web del Cicle.


EL TEATRE LLIURE TORNA A MOLAR | escena.cat\nby Jaume Arqué | juny 27, 2019 | Notícies | 0 comments\nEL TEATRE LLIURE TORNA A MOLAR, per Oriol Puig Taule.\nJuan Carlos Martel sap muntar una bona posada en escena. La presentació del seu projecte per la direcció artística del Lliure, el mes de gener passat, ja va ser tota una declaració de principis: envoltat del seu equip, Martel va asseure’s a la grada de l’Espai Lliure mentre els periodistes ocupaven l’espai escènic. Una manera molt elegant de diferenciar-se del seu predecessor, que ho feia sol a l’escenari de la sala Fabià Puigserver. Ara, a la presentació del primer semestre de la temporada 2019/2020 (de setembre a gener), l’espai triat va ser la sala d’assaig. Martel reivindica aquest espai com un lloc sagrat, on l’escolta és bàsica i on tots plegats ens hem d’enfrontar a les nostres equivocacions. La solució escenogràfica també va ser molt resolutiva: la programació estava escrita en vermell i blanc als miralls de la sala, cosa que permetia a Martel seguir el guió còmodament, i a tots els presents tenir una idea global de la cosa. Bravo per l’equip de comunicació.\nEl símbol “&” és el triat per il·lustrar la temporada vinent. Provinent del llatí i la lligadura tipogràfica d’et (ora et labora, gratis et amore, panem et circenses), aquest símbol vol ser el punt d’unió de sis branques de programació caracteritzades per la conjunció copulativa: &ciutat, &lliure, &int., &khatasis, &espai i &acciódirecta. El millor moment de tota la roda de premsa va ser, sense cap mena de dubte, quan un periodista va preguntar a Martel si era conscient que aquest símbol (present a les samarretes i bosses promocionals) podia recordar a un llaç groc. Aixecaments de cella generals, a totes bandes de la sala. Martel té una cosa clara: els fundadors del Lliure eren molt joves quan van crear el teatre, per tant la seva intenció és que el Lliure dialogui amb la societat del present, i ho faci a partir dels creadors “joves”. Joves que, en la nostra societat precària i que condemna a l’emergència eterna, tenen trenta-molts o quaranta-pocs anys, però ja ens entenem. Lluís Pasqual tenia vint-i-cinc anys quan va fundar el Teatre Lliure, no ho oblidem.\nLa programació de Martel, feta conjuntament amb Georgina Oliva com adjunta a la direcció artística i la companyia La Ruta 40 a l’Espai Lliure (ara ho expliquem) pretén escoltar i dialogar amb diferents espais i realitats de la societat. També es nota, i molt, la presència dels molts comitès de programació amb què compta el projecte martelià, com per exemple el format per Clàudia Cedó i Isaias Fanlo, encarregats de la transparència, la paritat i la diversitat. Això es tradueix, per exemple, que el Lliure passa d’oferir set funcions accessibles (la temporada passada) a oferir-ne 21 (només al primer semestre), o que els serveis educatius desapareixen com a tal i es converteixen en el programa educatiu, que arriba a quasi tota la programació del teatre.\n“Soc conscient del risc de fugida d’espectadors que pot patir aquesta casa”, reconeix Martel després de la seva presentació. I és que el Lliure aposta per la creació, tant local com forana, i no fa concessions de cara a la galeria o al gran públic. Als abonats del Lliure se’ls eriçaran les cabelleres (blanques) en veure la programació, però la idea de Martel és guanyar nous públics. Alerta: per als menors de trenta anys, les entrades per a TOTS els espectacles costaran 9 euros. Sí, sí, com ho senten, nou euros. Donant una ullada a aquesta programació, sembla que el Lliure s’hagi emmirallat en l’Antic Teatre, la Sala Hiroshima i el TNT, parlant d’exemples locals, i en gran part dels teatres públics europeus, si mirem nord enllà. De casa nostra trobarem noms com La Calòrica (que celebrarà el seu desè aniversari amb la reposició del seu primer espectacle), Carla Rovira (dramaturga resident), Marc Villanueva Mir, Mos Maiorum o el col·lectiu d’artistes VVAA. Com dèiem abans, la companyia La Ruta 40 ha sigut l’encarregada de programar l’Espai Lliure durant els primers tres mesos, on podrem veure espectacles d’Azkona & Toloza (Tierras del Sud), Alícia Gorina (In Wonderland) o Atresbandes conjuntament amb el duo Bertrand Lesca & Nasi Voutsas (It don’t worry me). La Ruta 40 recupera el seu espectacle Cúbit, del qual només se’n van fer dotze funcions a l’Espai Lliure, ara fa dues temporades, i estrenarà Reiseführer (títol provisional) amb l’inclassificable creador escènic Ferran Dordal.\nLa programació internacional també ha canviat. Ja no trobem una majoria de noms alemanys (època Rigola) ni italians (època Pasqual), sinó que els espectacles vindran sobretot de Bèlgica i els Països Baixos, centre neuràlgic actual del teatre contemporani, però també de França o Xile. Noms desconeguts per al gran públic, títols estranys i sinopsis que obren més interrogants que no pas responen a preguntes. Bé, bé. Els neerlandesos Arthemis Theatervindran a Barcelona amb The Story of the Story, Miet Warlop i Irene Wool estrenaran Mystery Magnet i de la directora Susanne Kennedy podrem veure Drei Schwestern (producció de la Münchner Kammerspiele) a Montjuïc. “Almenys hi ha un Txékhov!”, imaginem que exclamaran alguns (l’obra és Les tres germanes). Però alerta: les peces de Kennedy són instal·lacions performatives on els intèrprets actuen rere màscares, amb la mateixa expressivitat que un maniquí.\nMartel és conscient que pot espantar una part considerable del públic habitual del Teatre Lliure (a les xarxes ja s’han començat a veure algunes mostres d’estupor), però la seva voluntat és la de guanyar nous públics. Crec que ja ho he dit més d’un cop (em començo a repetir): tinc molts amics que assisteixen de forma regular a concerts, exposicions i festivals de cinema, però que no van MAI al teatre. Sembla que Martel ha ideat aquesta programació pensant en ells, en tots aquests espectadors que les arts vives (encara) no tenen i que podrien guanyar. Gent que va al Sònar i a l’In-Edit, al Primera Persona i als cines Renoir, que no es perd les exposicions del CCCB i que té una opinió formada en el debat MACBA o CAP. Un detall significatiu: a la tradicional foto de família després de la roda de premsa, l’actriu més famosa de tota la colla era Anna Azcona. En edicions anteriors, noms com Emma Vilarasau, Sílvia Bel, Jordi Bosch o Eduard Farelo ocupaven el centre de la foto, al costat de Lluís Pasqual. En aquesta ocasió hi havia l’Azcona, protagonista d’un espectacle de La Ruta 40. Sembla que les coses al Lliure comencen a canviar. I nosaltres que ens n’alegrem.\nPostdata: Suposem que en un intent de no matar (del tot) els abonats, al programa del primer semestre hi ha un avançament del segon. A partir del febrer podrem veure muntatges de Carlota Subirós, Julio Manrique, Lara Díez o Carol López. També de Juan Navarro i Gonzalo Cunill, que ja tenen una edat, però que tenen esperit d’enfant terrible. La política de preus i abonaments també és molt llaminera.


Bastide des Chaumettes Montauroux França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nChemin Des Chaumettes, Subrane, Montauroux, França, 83440 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Bastide des Chaumettes\nDissenyat tant per oci com per negoci, Bastide des Chaumettes està situat idealment a Montauroux; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Bastide des Chaumettes, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen instal.lacions de barbacoa, màquina venedora, àrea de TV/saló compartit.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió a cada habitació. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de camp de golf (a 3 km), piscina exterior, ping pong, sala de jocs. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Montauroux, el Bastide des Chaumettes és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nCal que informeu el Bastide des Chaumettes de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 800 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


Els menors immigrants sense papers ara dormen a l’Institut de Medicina Legal | SERCat | Cadena SER\nAquest dilluns la jutgessa degana de Barcelona ha ordenat el tancament de la Fiscalia de Menors i les garjoles de la Ciutat de la Justícia per impedir que aquests menors hagin d'estar custodiats com a detingut. Des d'aquesta nit passen la nit a l'Institut de Medicina Forense de Catalunya amb educadors socials\nL'Institut de Medicina Legal, on ara dormen els menors de la Ciutat de la Justícia / Gencat.cat\nEls menors estrangers sense acompanyants ni documentació ja no passen la nit als calabossos de la Ciutat de la Justícia, ni a la sala d'espera de la Fiscalia de Menors. Dilluns 13 de novembre la jutgessa degana de Barcelona, Carme Caso, va vetar definitivament l'estada d'aquests menors en aquest espai durant la nit. Creu que es tracta d'una situació "inadmissible" que ja fa més de 5 mesos que s'allarga.\nLa nit de dilluns han dormit, com a mínim vuit nois, a l’Institut de Medicina Legal i Forense de Catalunya. Ës, per exemple, on es fan les autòpsies. En aquesta institució els han reservat una sala, on poden menjar calent, dutxar-se ija no els custodien la policia catalana, sinó que són un grup d'educadors i traductors que els atenen.\nAixò sí, han passat la nit amb matalassos a terra. És una solució provisional fins que es puguin obrir més centres per a aquests nois. La Direcció General d'Atenció a la Infància demana "col·laboració" a totes les administracions, inclòs el Consolat del Marroc, per resoldre el problema. Creuen que l'arribada de menors "no es reduirà", mentre el sistema públic de protecció de menors està desbordat.


El part per cesària en vuit passos | Consumer\nEl part per cesària en vuit passos\nConèixer com es prepara i desenvolupa un part per cesària ajuda a afrontar la por a una intervenció gràcies a la qual neix un de cada quatre bebès al nostre país\nImatge: Carnaval King 08\nUn de cada quatre bebès a Espanya neix per cesària. Per superar la por al part per aquesta tècnica, convé conèixer tot el procés de la intervenció quirúrgica. Aquest article explica, pas a pas, com és una cesària, des dels necessaris preparatius, l’arribada a l’hospital o el naixement del bebè, fins a la cura de les ferides després de l’operació.\nEl 25,2% dels parts a Espanya es produeixen per cesària, assenyalen les estadístiques del Sistema Nacional de Salut. Aquest pocentaje supera amb escreix les recomanacions de l’Organització Mundial de la Salut (OMS), que es fixen entre el 10 i 15%.\nLa preparació i conèixer com funciona el procés ajuden a afrontar la por a aquesta intervenció. En alguns casos, preparar-se no serà possible. Ocorre si la cesària es fa de forma urgent, quan existeix una greu amenaça per a la salut de la mare o del bebè, una vegada ja iniciat el part. No obstant això, en altres ocasions, se sap amb hores, dies i fins i tot mesos d’antelació. En aquests casos, és molt útil conèixer, pas a pas, com és el part per cesària.\n1. Els preparatius per a la cesària\nEnfrontar-se a una cesària ja prevista no és fàcil. En ocasions, la dona se sent frustrada per no poder portar al món als seus fills de forma natural.\nAbans de la cesària, cal consultar tots els dubtes amb el metge\nPerò almenys, la programació del naixement pot facilitar la preparació per al part amb calma i deixar tot a punt abans de la intervenció, que la Societat Espanyola de Ginecologia i Obstetrícia recomana que no es realitzi abans de la setmana número 39 de l’embaràs.\nUna vegada que es planifica la cesària, és convenient consultar amb l’especialista que segueix la gestació tots els dubtes que puguin sorgir.\n2. L’arribada a l’hospital\nPer fi arriba el dia. L’especialista recomanarà a la futura mare dejunar almenys sis hores abans de la intervenció i no ingerir líquids durant les dues hores prèvies a la cesària.\nDesprés de l’ingrés, s’assigna a la dona una habitació en la qual es prepararà per a l’operació. Allí, el més freqüent és que el personal sanitari col·loqui en un dels seus braços una sonda intravenosa, per introduir a través d’ella els líquids i medicaments necessaris. També es realitza un rasurat de la zona alta del pubis, en la qual es practicarà la incisió. La gestant ha de desprendre’s de qualsevol joia que porti damunt (polseres, collarets, pendents o anells) i eliminar de les seves ungles qualsevol resta d’esmalt.\nA l’hora indicada, l’embarassada és traslladada al quiròfan en el qual es realitzarà la cesària. Aquests moments previs a la cirurgia poden allargar-se per imprevists al centre hospitalari. Per això, és recomanable que la dona es mantingui relaxada i limiti el nombre d’acompanyants a l’habitació per evitar tensions d’última hora.\n3. En el quiròfan\nUna vegada que la gestant és traslladada al quiròfan, és el moment de l’anestèsia. En general, s’opta per l’anestèsia raquídea, un fàrmac que s’administra en una dosi única i\nque actua de forma immediata per insensibilitzar la meitat inferior del cos.\nL’efecte de l’anestèsia és molt ràpid i no causes massa molèsties\nLa punción amb l’anestèsia es realitza a la zona lumbar, en la part inferior de la columna vertebral. Encara que pot sentir-se i fins a doldre una mica quan es produeix la burxada, el seu efecte és molt ràpid i no causes molèsties destacables.\nDesprés, es col·loca una sonda vesical per recollir l’orina i es trasllada a la gestant a la taula d’operacions.\n4. Neix el bebè\nLa sortida del bebè és gairebé el procés més curt de la cesària\nEl part és gairebé el procés més curt de la intervenció per cesària: en uns cinc o deu minuts, el bebè és extret de l’úter matern.\nAbans, l’especialista haurà realitzat una obertura d’uns 15 o 20 centímetres en la part alta del pubis i, després, una incisió en l’úter. Per allí surt, amb ajuda dels doctors, el nen.\nEn alguns casos, són necessaris instruments com el fórceps o ventoses per treure-ho del ventre matern. També és possible precisar la intervenció d’un ajudant o matrona, que pressioni sobre la part alta de l’abdomen per baixar al petit cap a l’obertura uterina.\nLa dona no sol sentir dolor, però sí nota la pressió i el moment en el qual el seu fill surt per fi a l’exterior.\n5. Guarir les ferides després del part\nEl bebè ha nascut, però la intervenció no ha acabat. És torn per a la part més llarga del procés, que dura entre 30 i 40 minuts: la sutura de les ferides.\nEn primer lloc, s’extreu la placenta. Després l’especialista tanca les incisions, tant les internes (la paret de l’úter), com les externes (zona abdominal). Aquesta última es pot tancar amb grapes o amb punts solts.\n6. Reposar-se de la cesària\nUna vegada acabada la intervenció, la mare és traslladada a la sala de reanimació. Aquí roman fins que desapareguin els efectes de l’anestèsia: al voltant d’una hora.\nAlguns hospitals han engegat protocols d’humanització del part, que permeten, entre altres mesures, estar acompanyada pel nounat durant la reanimació.\nDe tornada a la seva habitació, la mare podrà gaudir del seu fill. No obstant això, el degotador i la sonda de la bufeta no es retiren fins a unes deu hores després.\nQuan passen els efectes de l’anestèsia, és probable sentir un dolor més o menys intens en el lloc de la cirurgia. Aquestes molèsties solen minimitzar-se amb un analgésico o calmant (sempre que siguin compatibles amb la lactància).\n8. Recuperar-se del part per cesària\nEntre vuit i dotze hores després de l’operació, la mare podrà prendre els primers líquids i iniciar una dieta progressiva primer tova i després més sòlida.\nLa recuperació de la cesària, no obstant això, depèn de cada dona. Però l’estada mitjana a l’hospital és d’uns cinc o sis dies, segons les dades del Ministeri de Sanitat.\nbebès cesària embaràs miedo-ca parto-ca


RESTAURACIÓN Y REVOLUCIONES LIBERALES timeline | Timetoast timelines\nEl Congrés de Viena va ser una trobada internacional celebrada en la capital austríaca, convocat amb l'objectiu de restablir les fronteres d'Europa després de la derrota de Napoleó Bonaparte i reorganitzar les ideologies polítiques de l'Antic Règim.\nEn el van participar els representants d'Àustria, Gran Bretanya, Rússia, Prússia i França, però no sols es van reunir per restablir les fronteres sinó que també per a assegurar l'equilibri de poder per a evitar una altra sèrie de conflictes.\nEl quadre representa la masacre de Quíos que va ser perpetrada pels otomans contra la població grega de l'illa de Quíos.Va constituir un dels episodis més cèlebres de la Guerra d'independència de Grècia.L'illa era una de les més riques de la mar Egea i els insurgents grecs van intentar unir-la a la seua causa,però l'Imperi otomà no ho va permetre. Volia donar un exemple que impressionara als seus súbdits rebels i,al seu torn, venjar la massacre de turcs pels grecs en ocasió del setge de Trípoli.\nEl quadre representa la Revolució de Juliol de 1830, ocorreguda a París, contra les violacions constitucionals perpetrades per Carles X durant la Segona Restauració. En aquesta revolució no participen liders sinó que el tercer estat lluita.\nEl quadre representa la llibertat atraves de la figura d'una dona segurament pertanyent *als Sans-*Culotte anomenada *Marianne un símbol nacional després de la República Francesa.\nLAMARTINE FRENTE AL AYUNTAMIENTO DE PARÍS RECHAZA LA BANDERA ROJA\nAlphonse de Lamartine rebutja davant la multitud revolucionària que la bandera roja es convertisca en símbol de la República francesa. La bandera roja va ser un emblema nacional del jacobins durant El Terror, no obstant això el tricolor va recuperar popularitat sota Napoleó. En 1848 la bandera roja es va ondejar a l'ajuntament de París, però Lamartine es va oposar a la bandera perquè va dir que representa la violència revolucionària i ha de ser apagada inmediatament després dels combats.\nEntrada de Garibaldi en Nápoles\nLa representació del dibuix es referix a l'entrada en la capital del Regne de les Dos Sicilies de Giuseppe Garibaldi enviat pel Regne de Sardenya amb les seues tropes militars.\nEntra en la ciutat victoriós i feliç per la multitud i finalment conquista la ciutat i el Regne de les dos Sicilies, aquest tampoc va tindre cap resistència que ho impedira ja que Francisco II l'antic rei de Nàpols va abandonar el seu regne fent que Giuseppe es proclame dictador de Sicília.\nProclamación del Segundo Imperio alemán\nLa Proclamació de l'Imperi alemany va tindre lloc després de la victòria conjunta dels estats alemanys en la Guerra franc-prussiana. Com resultat dels Tractats de novembre de 1870,els estats del sud d'Alemanya es van unir a la Confederació Alamana dominada per Prússia,tanmateix va entrar en vigor la nova Constitució de la Confederació Alemanya, el 18 de gener es va convertir en un dia de celebració, marcant quan el rei prussià Guillem I va ser proclamat emperador alemany al Palau de Versalles.\nIdeas y políticas medioambientales actuales para comprender la historia medioambiental.\nAntecedentes de los medios alternativos de solucion de controversias\nLa Historia de la Balística