El Consell Consultiu de la Gent Gran i els infants de l’Escola Balmes intercanvien nadales - Ajuntament de Rubí\nEl Consell Consultiu de la Gent Gran i els infants de l’Escola Balmes intercanvien nadales\nEl Consell Consultiu de la Gent Gran i els infants de l’Escola Balmes intercanvien nadales Els membres d’aquest òrgan han visitat aquest divendres el centre educatiu i han interpretat davant dels infants cançons de Nadal de la seva època https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/el-consell-consultiu-de-la-gent-gran-i-els-infants-de-l2019escola-balmes-intercanvien-nadales https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/el-consell-consultiu-de-la-gent-gran-i-els-infants-de-l2019escola-balmes-intercanvien-nadales/@@images/image/preview\nEls membres d’aquest òrgan han visitat aquest divendres el centre educatiu i han interpretat davant dels infants cançons de Nadal de la seva època\nEls membres del Consell Consultiu de la Gent Gran i els alumnes de l’Escola Balmes, amb la regidora Marta García (foto: Localpres)\nEls membres del Consell Consultiu de la Gent Gran s’han desplaçat aquest divendres fins a l’Escola Balmes per compartir amb els infants d’aquest centre les festes nadalenques. D’aquesta manera, els consellers han retornat als alumnes la visita que van fer-los l’any passat per cantar-los nadales.\nLa regidora de l’Àrea de Serveis a les Persones, Marta García, ha estat present a la trobada i ha destacat la importància d’aquest contacte entre la gent gran i els més petits: “Amb activitats com aquesta, apropem els membres del Consell als recursos educatius de la ciutat i fomentem l’intercanvi intergeneracional, que sens dubte és enriquidor per a tots dos col·lectius. Un dels nostres objectius com a Ajuntament és que hi hagi més punts de trobada entre diferents generacions que els permetin un coneixement mutu”.\nDurant la visita d’aquest divendres, Neus Lozano, vinculada al teatre local amateur, ha fet lectura del conte Tom el gegant. De la seva banda, els membres del Consell Consultiu de la Gent Gran han cantat nadales de la seva època, mentre que els infants els han lliurat felicitacions i també han interpretat temes nadalencs.\nLa regidora ha aprofitat la trobada per entregar a uns i altres una planta de Nadal per agrair en nom de l’Ajuntament la tasca feta durant aquest curs.\nLa reunió ha comptat amb la presència de la regidora Marta García (foto: Localpres)\nDurant la trobada, s'han intercanviat nadales, contes i cançons (foto: Localpres)


Hem creuat el Golden Gate… – Quaderns de Viatge\nHem creuat el Golden Gate…\nBy Ferran Garcia On 30 Agost 2015\nLa vida té aquestes coses. Et marques fites i si ets ambiciòs, tard o d’hora les acabes aconseguint. Jo volia veure el Golden Gate en todo su esplendor i …\nComencem pel principi, el BURRITO!!! Avui teniem la missió a primera hora del matí d’anar cap a la zona d’Embarcadero, esmorzar una mica i desprès anar cap a la Caliornia Academy of Sciences. Doncs bé, hem preferit agafar el Muni metro N a Embarcadero (que grande es tenir un passport de transport dins d’aquesta ciutat) i anar cap el barri de Judah. Allà, al carrer Irving amb la novena ens hem trobat un barri ple de vida al matí. Es dissabte i hi havia ganes de passar-ho bé a tots els locals. El temps estava força amenaçador, la boira apunt de caure, però desprès del capuccino més potent que m’he pres en molts anys, ha arribat una olor a carn picada, fantàstica. La cantina “La Fonda” ens mostrava en una de les seves taules com eren els seus burritos.\nDoncs ja ho tenim, Burritos per a esmorzar. Quin burrito acompanyat de nachos més bo: El Azteca com veureu pels seus colors a la foto.\nApartir d’aquest esmorzar el dia ha estat més fàcil. De primeres, hem arribat onfire al Golden Gate Park, on dins hi trobem entre d’altres coses el Japanese Garden, El de Young Musseum i el musseu que anàvem a visitar: La California Academy of Sciences que és l’únic indret del món que en un sol edifici té planetarium, un rainforest, un aquari (casi centenari) i una exposició de balenes impressionant.\nUn peixet força simpàtic\nUna de l’estrelles, el Cocodril Albí\nL’anècdota del dia ha estat saber que el Barça jugava el seu primer partit de la Lliga a casa…a les 11 del matí, jejejeje. El canvi horari encara em té una mica loco…Gràcies mami per enviar-me el resultat per Whatsapp.\nDesprès de la aturada a la botiga del museu (quan hi ha animalons sempre cau un pelux…) el temps ens ha deparat una gran sorpresa. A les 4 de la tarda brillava el sol com no ho havia fet en dies enrrera. Molt ràpidament hem agafat l’autobus i el Golden Gate Bridge era la propera parada. I si!!! Allà estava, sense un núvol, majestuòs i uns dels vigilants de la botiga ens ha dit, esteu de sort, aprofiteu que cada dia no trobareu aquest sol tant radiant.\nDit i fet, hem creuat el pont caminant en una hora i quart. Espectacular. No hi ha paraules per a descriu-re’l. Desprès d’aquesta gesta personal, per a mi el dia havia acabat super bé. Abans d’anar cap a l’hotel, una amanideta amb frijoles i cap al sobre. Bona nit tingueu.\nRuta pH 2015, San Francisco, USA\nAlcatraz … part II


Cireres de Terrades Archives - Isaac Sabria\nPost Tagged with: "Cireres de Terrades"\nFem receptes amb cireres de Terrades\n08/06/2016 at 17:54\ta Isaac Sabrià, Receptes, Recomanacions\nAquest mes de juny al Fem Girona, al programa Tal dit tal fet, fem receptes amb cireres de Terrades! Amb Judit Arroyo. Ara ús posaré les receptes que hem explicat al programa perquè les pugueu fer a casa! Sardines marinades amb gelea de cireres 1 kg de sardines 0,5 litres d’aigua 125 g vinagre de […]\nAmanida freda de vieires amb vinagreta de cireres de Terrades\n25/06/2015 at 18:36\ta Isaac Sabrià, Receptes\nLes vieires són un marisc espectacular, la seva textura melosa i el seu gust molt fi el fan una menja de luxe, de vieires n’hi ha de moltes classes però heu de comprar les de màxima qualitat, les gallegues són de les millors que hi ha. Ens les hem de menjar poc fetes, ja que […]\nTàrtar de bacallà amb crema freda de porros i sorbet de cireres de Terrades\n28/08/2013 at 16:52\ta Receptes\nAquest és un plat ideal per l’estiu, lleuger i amb bastants contrastos gustatius. El fet d’introduir un sorbet dins un entrant, encara el fa més refrescant, cosa que trobo molt adient per aquests mesos. Tàrtar de bacallà amb crema freda de porros i sorbet de cireres de Terrades Dificultat: Fàcil Ingredients: 250 g de bacallà […]


Com ser un bon nen al sisè grau | punctul.com\nCom ser un bon nen al sisè grau\nEl sisè grau és una fita important. Per a alguns, significa el primer any de l'escola mitjana o el darrer any de l'escola primària. El sisè grau significa grans projectes i proves importants. L’èxit és senzill tot i que no sempre és fàcil. Aquest article mostrarà com un estudiant de sisè grau pot passar el sisè grau amb colors voladors.\nFeu servir tots els deures a temps. No afluixeu per evitar la detenció i cap problema amb els professors. L’aprimament pot crear mals hàbits que us podrien seguir en els vostres anys de secundària i futurs.\nGestiona bé el temps. Eviteu córrer o treballar massa lentament per evitar que us sentiu aclaparat per l’hora que arribi divendres. Per exemple, si s'ha de completar un projecte científic que requereixi un experiment, escriviu una planificació, permetent el temps suficient per completar tots els components del projecte abans de la data de venciment.\nQuan estigueu a classe, no parleu massa, sinó que no ignoreu només les persones que comencen les converses. Simplement digueu: "Ho sento, no puc parlar ara". i s'ha de fer amb ell. Aleshores, si continuen conversant, ignora’ls. Si la resta falla, parleu amb un professor per resoldre el problema per tenir una experiència d'aprenentatge productiva.\nDurant l’educació física, completeu les activitats i parleu només si es permet. No parleu massa, per descomptat, però relacioneu-vos amb els companys per passar una estona agradable. Sigui amable.\nDurant el temps, reuniu els materials necessaris i aneu a classe. Si es deixa parlar al vestíbul en lloc d’anar a classe, pot haver-hi disciplina.\nUnes tres vegades al dia, obteniu el que calgui per a dues classes i aprofiteu per utilitzar el bany o organitzar les carpetes.\nTeniu una carpeta per al treball acabat, una carpeta per al treball actual i una carpeta per a materials d’estudi per ajudar-vos a mantenir-vos organitzats.\nEs pot trobar que l'escola sigui més agradable amb els seus amics. Estigueu oberts a conèixer gent nova i involucrar-los en el vostre joc o conversa.\nNo ho sàpigues tot, però alça la mà quan saps alguna cosa i participa en debats de classe.\nQuan se li assigna un llibre, llegeix una quantitat de capítols cada dia. Intenteu resumir-vos quan hagueu acabat cada dia i, a continuació, feu un resum del llibre complet.\nCom preparar-se per al quart grauCom fer que el cinquè grau sigui un any divertit


És una antiga Fonda de poble, situada al casc antic de La Pobla de Segur, punt estratègic per gaudir del Pirineu\nEndinseu-vos en la història i les tradicions del Pallars a través dels racons de la nostra Fonda\nTrobareu un tracte amable i personalitzat, en un ambient acollidor, i uns preus i ofertes excel·lents\nBenvinguts al web de Can Fasersia\nJust on acaba el Prepirineu i s’obren les valls del Pirineu ens trobem amb La Pobla de Segur. És aquí, en un dels carrerons amb més encant del poble, on se situa la nostra fonda, CAN FASÈRSIA.\nCAN FASÈRSIA és una antiga pensió situada al casc antic de La Pobla de Segur, envoltada de carrers estrets i enllosats, i davant d’una de les places més emblemàtiques del poble, la plaça del Daldo. Tant la plaça com la pensió gaudeixen d’unes vistes privilegiades de l’embassament de Sant Antoni, de la Reserva Natural de Boumort i de la muntanya de Sant Corneli, coneguda per les moltes trinxeres de la Guerra Civil que encara s’hi conserven.\nCAN FASÈRSIA és una fonda de poble, d’aquelles on la gent de pas parava, sopava, dormia i continuava el seu camí. Una fonda plena d’històries i de persones que al llarg del temps han anat deixant la seva empremta. Amb el pas del temps, la idea d’allotjament ha canviat i ha evolucionat cap a un concepte diferent; al de “Parada i Fonda”. En l’actualitat, el nou CAN FASÈRSIA vol recuperar aquesta idea, sense oblidar les necessitats i les expectatives dels nostres clients, però mantenint la filosofia dels anys passats.\nAls peus del Pirineu\nUn entorn ideal per gaudir d’unes bones vacances ...\nCan Fasersia està ubicat a La Pobla de Segur, poble idoni com a camp base per explorar el territori prepirinenc i pirinenc, i per acostar-se més a la seva cultura, a les seves tradicions i a la seva gent.\nEl secret de Can Fasersia\nUna fonda amb arrels a la seva terra, ...\nCAN FASERSIA no és una fonda qualsevol, sinó que a través de les seves parets i habitacions et pots endinsar en les tradicions de la Pobla i els voltants.\nCada planta de l’edifici expressa una part de la historia d’aquest racó del Pirineu: SOM RAMADERS, SOM FALLERS, SOM RAIERS i SOM PALLARESOS.


Museus i Rutes | La Cocota\n♣ La Ruta dels oficis d’ahir aglutina nou museus etnogràfics de la comarca de l’Alt Urgell. Forma part del projecte Museus en Xarxa, una iniciativa Comunitària Leader Plus, de diversificació econòmica de les zones rurals, que s’ha dut a terme en cooperació transnacional entre el Consorci Alt Urgell XXI i el GAL Baldo Lessinia (Vèneto, Itàlia) per potenciar ambdós territoris a través de les seves xarxes de museus. (Font: CCAU).\n* Museu dels Raiers de Coll de Nargó (vegeu també aquest i aquest espai)\n* Pou de gel d’Oliana\n* Antiga Farinera de Montferrer\n* Museu de la Vinya i el Vi de Muntanya de Pont de Bar\n* Museu de les Trementinaires de Tuixent\n* Fàbrica de llanes d’Arsèguel\n* Museu de l’Acordió d’Arsèguel\n* Museu del Pagès de Calvinyà\n* Sala d’Exposicions i les Homilies d’Organyà\n♣ Les restes de Dinosaures del Cretaci conservades a Coll de Nargó es troben dins les tres més importants del món d’aquest període. L’espai s’ha gestionat creant el Mirador del Cretaci i el Museu Límit K-T. En podeu trobar més informació aquí\n♣ El Museu Diocesà de la Seu d’Urgell recull una gran mostra del patrimoni artístic alt urgellenc; inclou algunes restes arqueològiques, pictòriques, escultòriques i documentals com el famós Beatus de Liebana o una Butlla Papal. Tot i que demana urgentment una modernització, no podem estar-nos de recomanar-lo per la qualitat de les peces exposades. Altres dades aquí\n♣ Hem de citar també aquí el Museu de la Moto de Basella, que és el primer espai permanent dedicat al món de les dues rodes. Molta més informació aquí\n♣ La Via Romànica és un itinerari pel Pirineu seguint diferents elements de l’art romànic. En el cas de l’Alt Urgell inclou 53 punts, dels quals 48 esglésies que encara romanen en peu, el claustre de la catedral, el museu diocesà, els pontarrons i dos castells. Amb tot, bona part dels edificis romanen tancats i són difícils de visitar per dins si no se sap qui en té la clau.\nTot i que a la web li manca una introducció, no ens podem estar de recomanar-la, doncs ens situa ràpidament als llocs d’interes i ens en fa una breu descripció. La web la trobeu aquí\n♣ La Ruta de l’Art Rupestre és un itinerari per tota la província de Lleida que permet la visita de diversos espais d’epoca prehistòrica. Entre d’altres destaquem el Roc Rumbau o Roca dels Moros, a Peramola, on hi ha un conjunt de pintures documentades pel Servei d’Arqueologia. Breu informació aquí\n♣ A nivell provincial també s’ha creat la Ruta dels Dólmens que presenta un itinerari per diversos dólmens situats a l’Alt Urgell, una de les comarques lleidatanes amb més restes d’aquest període. La ruta a seguir i informació complementària la podeu trobar aquí\n♣ La Ruta del Pirineu Comtal recull informació dels comtats originaris de Catalunya. Encara que del Comtat no se’n parla, sino del Bisbat d’Urgell, la ruta ens aproxima al ric patrimoni medieval de la Seu d’Urgell, estructurat al voltant de la magnífica catedral del segle XII, única a Catalunya. En aquest espai hi ha més informació.\n♣ El Camí dels Bons Homes és un itinerari que segueix les vies que connectaren econòmicament l’Arièja i el Berguedà del segle XI al segle XVI. Els Càtars, fugint de la croada i la inquisició varen utilitzar aquesta ruta per cercar refugi a Catalunya i actualment se’n pot seguir el recorregut. A l’Alt Urgell s’ha creat recentment una variant per la Vall de Castellbò, orígen del vescomtat homònim, alguns representants del qual foren càtars. Altra informació aquí\n♣ La Ruta proposada sobre mitologia Pirinenca s’anomena Viatge al país dels manairons, i es troba situada a les Valls d’Aguilar. A part d’incloure la llegenda d’aquests éssers màgics, també n’inclou d’altres explicades durant el trajecte i incloses aquí; i també podeu trobar la ruta explicada a la web de TVPirineus.\n♣ Viatge Virtual per la Catedral de la Seu a la web de TVPirineus.\n♣ ♣ Altra informació referent al patrimoni cultural de tota la província de Lleida la podeu trobar a la seva web: de Turisme de Lleida entrant a les pestanyes de “rutes” i de “cultura”.


Sanitat activa l'alerta per calor alta en 14 comarques - À Punt\nSanitat activa l'alerta per calor alta en 14 comarques\nL’onada de calor que bat tot Europa ha provocat dos morts i un ferit greu a Espanya.\n28 de juny 2019 - 13:40\nLa Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública ha activat aquest divendres l'alerta sanitària nivell taronja (temperatures que podrien superar els 39 graus) en zones de 14 comarques de la Comunitat Valenciana.\nLes comarques en alerta són l'Alcalatén, els Ports, l’Alt Maestrat, el Baix Maestrat, la Plana Alta, la Plana Baixa, l'Alt Millars, la Vall d'Aiora, l'Alt Palància, el Camp de Morvedre, el Camp de Túria, el Racó d'Ademús, els Serrans i la Plana d’Utiel-Requena.\nDavant l'augment de temperatures, la Conselleria recomana evitar eixir al carrer en les hores més caloroses del dia. Així mateix, aconsella portar roba folgada, lleugera i de colors clars i protegir-se el cap amb una gorra o barret.\nTambé es recomana tancar les persianes i abaixar els tendals en les façanes exposades al sol, i procurar situar-se en les zones més fresques de la casa.\nFinalment, s'insta la població a beure bastant aigua i amb freqüència, encara que no es tinga set; evitar l'excés d'alcohol, les begudes amb molta cafeïna i els menjars copiosos i calents, i decantar-se per plats freds, fruites i verdures fresques.\nDos morts i un ferit a Espanya per l’onada de calor\nL’onada de calor que bat tot Europa ja ha provocat dos morts i un ferit greu a Espanya. Un jove de 17 anys a Còrdova i un home de 93 a Valladolid han mort, mentre que un treballador del camp de 45 anys continua ingressat en la unitat de vigilància intensiva (UCI) d'un hospital de Múrcia, en estat greu, amb símptomes provocats per les altes temperatures.\nA més, un auxiliar forestal que intervenia en el dispositiu per a controlar l'incendi de la Ribera d'Ebre, va haver de ser traslladat a l'hospital després de patir un colp de calor.\nL'home, contractat per a reforçar la campanya d'estiu, va ser atés a l'Hospital de Móra d'Ebre (Tarragona) i va rebre l'alta després de millorar l'estat, encara que aquest divendres haurà de sotmetre's a una nova revisió.


BIBLIOTECA ILTURO: VIII PREMI ANTON ISERN (CATEGORIA INDIVIDUAL A)\nLA FIRA DE CABRERA OBLIDADA\nHi havia una vegada una nena que es deia Aina, li agradava molt anar a les fires, sobretot a la de Cabrera. I és perquè la fira de Cabrera només obre un dia a l’any, i com que només obren aquell dia, durant tot l’any la van preparant perquè aquell dia sigui molt especial. Aquella fira és molt gran i molt bonica, l’Aina cada any i va.\nPerò un any la fira va deixar de funcionar ja que cada any la fira era més petita i la gent no volia treballar allà, i cada any anava menys gent, poc a poc la gent es va oblidar de la fira.\nL’Aina molt trista se’n va anar a passejar i en una botiga va veure l’aparador. Va entrar a la botiga i era una botiga de música, estava plena d’instruments, però a l’Aina només li va agradar un, el violí i se’l va comprar.\nDurant tot l’any va aprendre a tocar el violí i ho feia molt bé. El següent any va dir que volia tocar a la fira i la van deixar, ho van fer tan bé que la fira estava plena i va fira va tornar a funcionar com sempre. L’Aina estava molt contenta i la nena va seguir anant a la fira cada any a tocar el violí.\nEL LLAPIS MÀGIC DE CABRERA DE MAR\nHi havia una vegada un llapis que era màgic, que feia que tot el que dibuixaves es feia realitat.\nPodia fer de tot, des de una flora, un arbre o, fins i tot, un llibre. Tothom el volia però costava molts diners i també era molt difícil de trobar perquè no es venia a les botigues. Només n’hi havia un i quasi ningú sabia on estava. La gent deia que estava guardat en un castell. Pot ser era el Castell de Burriac i nosaltres els de Cabrera no ho sabíem.\nUna nit un senyor bastant dolent el va robar i ho va veure un altre senyor com l’agafava i fugia. El senyor va pensar que fer, si perseguir-ho o trucar a la Policia i al final va trucar a la Policia. Quan va arribar la Policia i el senyor va explicar el que havia vist van començar a buscar i, de sobte , van trobar unes petjades. Les van seguir i quan van acabar en una cantonada d’un carrer molt petit van veure una carta.\nNo sabien que fer, si obrir-la o no però al final la van obrir i van veure una nota que deia:\n“Estimats creadors d’aquest llapis; Ho he agafat per fer unes còpies. Només ho tindré durant dos mesos i després el tornaré a deixar al mateix lloc”\nQuan van passar els dos mesos cada dia anaven a mirar si l’havien tornat i no el trobaven. Va passar molt de temps i cada dia un Policia anava a veure si estava.\nNo va aparèixer. La gent de Cabrera estava molt preocupada perquè amb el llapis també es podien dibuixar coses dolentes.\nLa gent va anar als pobles del costat per veure si el trobaven i una persona el va trobar a Vilassar de Mar. Va trucar ales Policies de Cabrera perquè vinguessin a comprovar si era els llapis de Cabrera.\nVan decidir entre tot el poble que aquell llapis seria pel senyor que l’havia trobat.\nLa Policia va seguir buscant al lladre i la gent de Cabrera cada dia estava més contenta perquè aquell senyor només dibuixava coses boniques.


Cicle de conferències a la Societat Catalana d’Història de la Ciència – Tribuna d'Arqueologia\nEstudis / Jornades i congressos\n30 octubre 2012 18 juliol 2016 xarxesDeixa un comentari\nDes de la Societat Catalana d’Història de la Ciència s’organitza, a partir del dimarts 30 d’octubre de 2012, un cicle de conferències sobre història de l’arqueologia, la paleontologia i la paleoantropologia. El cicle, on se celebrarà un col·loqui mensual fins al març, porta el títol de “La vida social de pedres i ossos: noves visions en la història de l’Arqueologia, la Paleontologia i la Paleoantropologia”.\nEn la primera sessió, titulada “From Las Vegas to the Bosnian Pyramids. Archaeology as popular culture”, impartida per l’investigador Cornelius Holtorf (Linnaeus University), es compararà les narratives de l’arqueologia acadèmica amb les narratives de la cultura popular a través de preguntes com: per què el passat importa, quin és el rol de l’arqueologia, o analitzant el concepte d’autenticitat dintre d’aquesta.\nLa xerrada tindrà lloc a l’Institut d’Estudis Catalans (C/Carme 47, 08001 Barcelona), el dimarts 30 d’octubre a les 19:00h.\nEl cicle està coordinat per Clara Florensa (CEHIC, UAB), Miquel Carandell (Universitat Autònoma de Barcelona – CEHIC) i Oliver Hochadel (Institució Milà i Fontanals). En col·laboració amb la Institució Milà i Fontanals.\nL’Encantat de Begues; noves troballes a la Cova de Can Sadurní (Begues, Baix Llobregat)


Xina Neutral Point Linear, canviador de tacs Fabricants i proveïdors - Accessori per a transformadors - JINLI\nN eutral P oint L inear T ap-changer El canvi de tapa es pot efectuar quan a) els transformadors estan desconnectats i b) la càrrega segueix estant connectada al transformador. S'envoca el canvi d'aixeta de càrrega i es canvia la càrrega. El canvi d'aixeta de càrrega desactivat relativament costa menys. L'aixeta ...\nEl canvi de tapa es pot efectuar quan a) els transformadors estan sense càrrega i b) la càrrega encara roman connectada al transformador. S'envoca el canvi d'aixeta de càrrega i es canvia la càrrega. El canvi d'aixeta de càrrega desactivat relativament costa menys. Les posicions d'aixeta es canvien quan el transformador es treu del circuit i es connecta de nou. El canviador tàctil de càrrega, en canvi, intenta canviar els taps sense interrompre el corrent de càrrega. En vista d'aquest requisit, normalment costa més. Ara es discuteixen uns quants esquemes de canvis en la càrrega.\nAmb el rang de qualitat de Canviador de tapa tipus lineal , complim les exigències dels nostres respectats clients. A mesura que entenem les necessitats del mercat, oferim el producte a preus raonables, a més d'això, produïm el producte desitjat a temps. A més, som un admirador proveïdor i fabricant del mercat.\nAvui dia, l'empresa Jinli s'ha convertit en Dandong en empreses científiques i tecnològiques clau i en empreses nacionals d'alta i nova tecnologia. La marca "JINLI" és la marca famosa de la província de Liaoning. "Busqueu la supervivència amb la qualitat, busqueu el desenvolupament amb la innovació". Amb tecnologia avançada, una gestió estricta, producte d'alta qualitat, el canviador d'aixeta Jinli ha aconseguit elogis públics, reconeixement i confiança del client al mercat.\nHot Tags: cambra tàctil lineal de punt neutre, fabricants, proveïdors, transformadors, personalitzats, part del transformador, accessoris del transformador, dispositiu elèctric, equips d'alimentació


Yi Jin Xing Qi Fa - Associació Esportiva YuanDao\nqigong\tnei yang gong\tqigong mèdic\nYi Jin Xing Qi Fa (易筋行气法)\nAquest és el primer mètode dinàmic del sistema Nei Yang Gong o Qigong Mèdic, consta de 12 moviments i la seva traducció aproximada seria “Mètode per enfortir els muscles i els tendons i harmonitzar l’energia”.\nAquest mètode es centra especialment en la columna vertebral mitjançant extensió, flexió i rotació coordinant amb el moviment d’espatlles, colzes, canells, malucs, genolls i turmells. El seu propòsit es flexibilitzar muscles i tendons, activar determinats punt energètics i harmonitzar la circulació del Qi als meridians.\nEn els 6 primers exercicis s’utilitza la respiració SUAU: inspirar, expirar i apnea promou l’energia Yin i humidifica els òrgans Yin ( pulmons, cor, melsa, fetge i ronyons). En els segons 6 exercicis s’aplica la respiració FERMA: inspirar, apnea i expirar, promou l’energia Yang i drena els òrgans Yang (budell prim, gruixut, bufeta, vesícula biliar i estómac).\nSi hi ha dificultats en el seguiment dels patrons de respiració es pot respirar de forma natural o adaptar el patró de respiració d'acord als moviments.


El districte marítim gana una plaça diàfana i segura de 11.200 metres quadrats que potencia l'ús comunitari de l'espai públic gràcies al cofinançament del FEDER i l'Ajuntament de Castelló\nEl 14 de febrer de 2020 la Panderola va reprendre de nou la seua activitat. Un viatge per cinc estacions que recorden a paisatges comuns de la província i que perfilen el renovat parc al qual dóna nom l'emblemàtica locomotora. Un espai en el cor del Grau que supera els 11.200 metres quadrats i que des de fa un any s'ha convertit en un nou punt de trobada a l'aire lliure "més obert, innovador, amb més possibilitats d'ús, habitable i inclusiu", recorda l'alcaldessa de Castelló, Amparo Marco.\nPer a commemorar el primer aniversari del renovat parc, una de les dotze operacions impulsades a Castelló gràcies a la inversió dels Fons Europeus de Desenvolupament Regional (FEDER), l'Ajuntament de la capital ha llançat una campanya per a divulgar a través d'instal·lacions urbanes en diferents parts de la ciutat i del districte marítim, el ventall d'usos i oportunitats que obri l'espai.\n"Ens marquem com a repte dinamitzar aquest racó emblemàtic del Grau i revitalitzar el seu entorn, i un any després, l'objectiu s'ha consolidat. El cèntric parc ha guanyat en accessibilitat, seguretat i funcionalitat: ja no és només una àrea de descans o d'oci, sinó també un espai de coworking, gràcies a la infraestructura instal·lada i la connexió wifi", afig Marco.\nEl Grau suma una gran plaça de 11.200 metres quadrats més diàfana, amb zones esportives amb elements biosaludables i de jocs infantils, àrees de treball a l'aire lliure amb estructures d'ombra, mobiliari renovat i elements innovadors com una font singular central d'efecte guèiser. El projecte destaca a més pel seu compromís sostenible, en haver preservat el gruix de l'arbratge original i plantar 60 exemplars nous, i en apostar per il·luminat LED d'alta eficiència en tot el parc. La mateixa tecnologia que il·lumina la font singular i els dos rètols de grans dimensions en els quals apareixen El Grau i La Panderola.\nAmb 1.476.000 euros de pressupost cofinançat per FEDER i l'Ajuntament, l'actuació destaca també pel plus de seguretat que aporta, en haver eliminat les columnes i elements arquitectònics que alteraven la visibilitat, donant pas a una plaça totalment diàfana i més il·luminada.\nLa platja, el port, la indústria, la ciutat i la muntanya són les cinc parades d'aquest recorregut circular de la Panderola pel parc, articulades a través d'un eix per als vianants que recrea les vies de l'antiga locomotora i nous itineraris per als vianants secundaris que donen peu a usos diferenciats "per a possibilitar una experiència personalitzada a les persones usuàries i adaptada a unes necessitats canviants", ha indicat Marco.\nLa ‘estació Indústria’, on s'exposa la rehabilitada Panderola, fa referència a la innovació tecnològica i alberga les noves possibilitats d'ús del parc, en comptar amb zona wifi i mobiliari especialment dissenyat per a afavorir el treball individual o col·laboratiu a més d'oferir alternatives de reunió a l'aire lliure per a associacions, entitats o emprenedors. També incorpora pèrgoles amb gelosies per a generar ombra.\nEls jocs infantils així com una zona de descans se situen en la ‘estació Platja’, dedicada al joc i l'oci, mentre que en la ‘estació Port’, la zona relacionada amb el comerç i la restauració, els usuaris i usuàries disposen d'un servei de bar cafeteria, la zona de moll i la terrassa. Finalment, la ‘estació Ciutat’ dedicada al moviment i l'activitat física, inclou una àrea multiesport, zona workout, espai biosaludable i una zona canina.


Thyme Cottage Lytham St Annes Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n7 North Clifton Street, Lytham St. Annes, Clifton, Lytham St Annes, Regne Unit, FH8 5HW - Veure al mapa\nConvenientment situat a Lytham St Annes, Thyme Cottage és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Thyme Cottage asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, despertador, estació d'Ipod, TV satèl•lit/cable a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Thyme Cottage no troba competidors en cap categoria.


La DO Penedès ha presentat un vídeo on s’hi destaquen els valors històrics i la tradició del territori durant els 2.700 anys d’història vitivinícola. Amb aquest audiovisual, la DO Penedès reafirma la seva nova imatge i estratègia comunicativa presentada a inicis d’any.\nUnes línies basades en la potenciació i reivindicació del patrimoni de gairebé tres mil·lennis dedicats al cultiu de la vinya i a l’elaboració del vi, i el prestigi i qualitat que els vins Penedès gaudeixen a dia d’avui en els mercats nacionals i internacionals. La DO Penedès va més enllà de la tradició vitivinícola i reivindica la seva estreta vinculació amb el territori i la seva cultura, a partir del seu vincle amb el món casteller, també representat en el vídeo institucional.\nL’audiovisual dibuixa un paisatge agrícola que s’estén des de les zones més properes a la serralada de Montserrat, passant per la plana del Penedès, fins al mar. L’audiovisual també mostra els diferents passos del procés d’elaboració d’un vi: des del cultiu de la vinya –a través d’un cicle vegetatiu–, la delicadesa amb la que es tracta el raïm a la verema i el seu posterior triatge, fins als processos propis al celler. L’esforç per a crear productes de qualitat, lliga amb un altre dels patrimonis del Penedès, els castells. És per aquest motiu que no és casualitat que els Castellers de Vilafranca –que fa un parell d’anys que col·laboren amb la DO Penedès per a donar a conèixer el patrimoni folklòric i vinícola del territori– hi siguin també presents.


Disseny gràfic | duettstudio\nDisseny de flyers.\nDisseny de targetes de visites.\nDisseny de post xarxes socials.\nDisseny de samarretes.\nDisseny cartes de restaurant.\nDisseny gran format.\nDisseny del que tu vulguis.\nEl disseny gràfic és una professió que te com a objectiu expressar un o varis missatges a través de la comunicació visual, és a dir, a través de les formes, colors, paraules, volums, tamanys, equilibris… Els periodistes parlen amb paraules; el dissenyador gràfic ho fa amb elements gràfics. Comuniquen d’una forma sintètica i complexa idees i conceptes.\nA Duett Studio som bàsicament pensadors i dissenyadors, essent aquesta una de les nostres especialitats que apliquem a pràcticament tot el que fem.\nDisseny de catàleg comercial.\nDisseny de revistes\nDisseny de brochure\nDisseny de catàleg de serveis.\nDisseny de folletons.\nRedacció de contingut publicitari.\nEl disseny editorial és la branca del disseny que treballa amb les publicacions impreses. Des de la creació d’un llibre, una revista, un fulletó, un ‘brouchure’ o fins i tot un ‘packaging’ per un producte. Dins d’aquesta branca, els materials que utilitzarem són tant o més importants que els dissenys. Tipus de paper, acabats d’impressió, utilització de tintes… Tot plegat per impulsar els valors de la teva marca a un altre nivell.\nExemples projectes de disseny gràfic.\nSom creatius per defecte i ens encanta oferir als nostres clients peces úniques, amb acabats, textures, formes o colors especials que surten dels estàndards habituals. Cada vegada són més les empreses que aposten per aquest tipus d'acabats per ajudar a posicionar-se , diferenciar-se i captar l'atenció del seu públic objectiu. Tot el que es pugui imprimir nosaltres ho reinventem!\nCartes de restauració, catàlegs, ‘wellcome packs’, targetes de felicitació... Comptem amb imaginació per un cantó i per l’altre amb una amplia xarxa de col·laboradors i impremtes especialitzades per fer front a la producció d'aquestes peces que et faran dir “Wuala!”


Ser escolapi.: Pregària per les vocacions\nL''Escola Pia ha decidit que cada el 26 de setembre serà un dia de pregària pels joves que estan en formació, als postulantats, noviciats i juniorats.\nAquest dia de pregària es fa en motiu dels fets del 26 de setembre del 2002. Fa deu anys el vaixell de passatgers i mercaderies "le Joola", que unia la capital del Senegal, Dakar, amb la ciutat de Ziguinchor, regió del sud del país, va enfonsar-se davant les costes de Gàmbia. Dels 2017 passatgers que hi anaven només 64 van ser rescatats, 1953 van perdre la vida.\nEntre ells van morir cinc postulants de l'Escola Pia , Ernest Diatta, Richard Bassène, Anathole Senghor, Henry Djiboune i André Casimir Djihounouck, que havien de començar el curs al postulantat de Ker Kalasans.\nUn cúmul de circumstàncies i negligències van provocar aquest desgraciat accident, un dels naufragis més mortifers de la historia de la navegació. En el vaixell hi viatjaven molts estudiants de la Casamance, sobretot universitaris, que es dirigien a Dakar per començar el curs escolar.\nAl Senegal, però sobretot a la Casamance, aquest esdeveniment ha marcat profundament la història de les famílies, els pobles i la regió sencera. Amb motiu d'aquest aniversari s'han organitzat nombrosos actes recordant el naufragi i les víctimes.\n(Extret de catalunyareligio.cat : http://www.catalunyareligio.cat/articles/30673?utm_source=twitterfeed&utm_medium=twitter\nPublicat per Escolapis El Putxet a 10:37\nQuè és l'amor ?\nLa vocació de la Teresa Forcades, de les benetes d...


7 de gener Sant Ramon de Penyafort – Calendari de l'Ermità dels Pirineus\nAquest sant és un dels catalans més universals i de més llarga pervivència, car el seu record i incidència travessa els segles. Nascut a Santa Margarida i els Monjos, a l’Alt Penedès l’any 1175, una volta completats els estudis jurídics i eclesiàstics, fou canonge de la seu de Barcelona.\nDurant el període d’estudis a Bolonya conegué l’orde de predicadors i també el seu fundador sant Domènec de Guzmán, de manera que en començar la quaresma de l’any 1222 ingressà al convent de dominics de Santa Caterina de Barcelona, un fet que causà un gran impacte en la Ciutat Comtal.\nL’any 1225 escriví la Summa de Poenitentia i per encàrrec del papa Gregori IX preparà el corpus canònic de les Decretalia, que foren promulgades l’any 1234. L’any 1230 Gregori IX el nomenà confessor papal. Alguns anys després, en el 1238, fou elegit mestre general de l’orde de predicadors i redactà les constitucions dels dominics a més d’orientar la dimensió missionera dels frares predicadors. Després d’un llarg servei eclesial es retirà al convent de Barcelona on hi morí el 6 de gener de 1275, als 99 anys d’edat. Ajudà eficaçment a Sant Pere Nolasc en la fundació i estructuració de l’Orde de la Mercè per a la redempció del captius. Fou canonitzat l’any 1601 pel papa Climent VI, essent la primera cerimònia de canonització realitzada en l’actual basílica de Sant Pere del Vaticà.\nHom li atribuí molts miracles en vida que han tingut una gran repercussió iconogràfica, especialment el de la “transferetació” o travessada miraculosa del mar des del port de Sóller al de Barcelona per les aigües del Mediterrani quan durant la reconquesta de Mallorca, després d’haver amonestat sant Ramon de Penyafort el rei Jaume I per la seva vida massa llicenciosa, l’amenaçà de retornar a Barcelona si no es corregia; el rei molest, ordena que ningú gosés embarcar cap sacerdot ni religiós sense un explícit manament reial. Davant d’aquesta negativa sant Ramon anà al port de Sóller, i en comprovar el manament reial afectava tots els ports mallorquins, el sant desplegà la seva capa damunt de l’aigua, convertí el gaiat en arbre i els escapularis de vela i la el Sant Crist de timó, i s’adreçà vers Barcelona on arribà sa i estalvi després de set hores de navegació, tal com ho recorda una antiga oració litúrgica per a la festa de Sant Ramon: “per maris undas mirabiliter traduxisti” i tal com ho recull, també, el text d’uns goigs molt populars: “No és fragata, no, / ni galera armada, / que n’és Sant Ramon / que ha fet un miracle!” Amb la demolició del convent de Santa Caterina ran de l’exclaustració de 1835, el seu sepulcre fou traslladat a la catedral de Barcelona.\nFra Valentí Serra de Manresa, és religiós caputxí i col·laborador de fra Ramon, l’Ermità dels Pirineus\nPrevious La Fumària\nNext El calendari recomanat per TV3 la nit de Cap d’Any


Institut de Llagostera | ESO i Batxillerat\nInstitut de Llagostera\nPAU – 2021\nAcreditació nivell C de català\nTdS i PdR\nRECORDEU DILLUNS 11 D’OCTUBRE FESTA\nRECOLLIDA DADES ALUMNAT\nPRESENTACIONS REUNIONS DE PARES INICI CURS\nINSTRUCCIONS PAGAMENT QUOTA SORTIDES BATXILLERAT CURS 21-22\nAniol Molero Grau guardonat a la UdG\nInstitut de Llagostera16/10/21\nAvui el nostre exalumne Aniol Molero Grau ha estat guardonat amb un dels Premis Talent de la 4a edició de la @udg. Un premi molt important que es dona a cada alumne de cada grau que ha entrat a la Politècnica UdG amb la millor… Llegeix més»\nGeneral, Portada Exalumnes 0\nClassifiquem animals – Optativa de Biologia de 4t d’ESO\nInstitut de Llagostera07/10/21\nEls alumnes de l’ optativa de Biologia de 4t d’ ESO han fet un concurs que consistia en classificar correctament un total de 75 animals. El grup amb més encerts ha estat el format per l’Ona Maurici, la Laura Labella, l’Irina Lòpez, l’Angi Garrido i… Llegeix més»\n4t ESO, ESO, General, Portada Pràctiques de biologia 0\nComença el Projecte Lect’Up\nInstitut de Llagostera05/10/21\nHa començat el Projecte Lect’Up, el projecte de lectura del nostre institut. Es tracta de llegir una hora a la setmana toqui l’assignatura que toqui, de forma rotativa perquè no ens saltem sempre la mateixa. cadascú pot escollir el llibre que vulgui, inclús portar-lo de… Llegeix més»\n1r ESO, 2n ESO, 3r ESO, 4t ESO, ESO, General, Portada Lect'Up 0\nLliurament dels Treballs de Recerca – 2n de Batxillerat\nAvui, els alumnes de 2n de batxillerat han lliurat els Treballs de Recerca. Cares d’alegria i d’alliberament, ja queda menys per fer la defensa del treball i acabar així un any de molta feina.\n2n BAT, Batxillerat, General, Portada Treball de Recerca 0\nJocs de cohesió a 2n d’ESO\nInstitut de Llagostera29/09/21\nAvui ha vingut en Xarly de @espaijoveclv a fer jocs de cohesió.\n2n ESO, General, Portada Jocs de cohesió 0\nActivitat de Tutoria 1r BAT\nEls alumnes de 1r de batxillerat han realitzat una activitat de tutoria molt engrescadora. L’activitat ha consistit en fer un pòster personal amb les coses que els identifiquen, les coses que agraden, les que no, les virtuts, els defectes… Una activitat que els ha servit… Llegeix més»\n1r BAT, Batxillerat, General, Portada Tutoria 0\nSETMANA DE LA MOBILITAT SOSTENIBLE A LLAGOSTERA\nInstitut de Llagostera21/09/21\nAquesta setmana es celebra a tot Europa la SETMANA DE LA MOBILITAT SOSTENIBLE amb el lema “Fes salut. Mou-te de manera sostenible”.\nLlagostera es suma un any més a la setmana que enguany vol destacar com la mobilitat sostenible està vinculada a la seguretat i la… Llegeix més»\nMarshmallow challenge – Tecnologia 3r d’ESO\nInstitut de Llagostera18/09/21\nEls alumnes de tercer d’ESO, a la matèria de Tecnolgia, han començat el curs amb el Marshmallow challenge, ” build a tower, build a team “.\n3r ESO, General, Portada Tecnologia 0\nProjecte de benvinguda – 1r d’ESO\nInstitut de Llagostera14/09/21\nAvui els alumnes de 1r d’ESO han anat a Ca la viudi a fer Jocs de Cohesió amb el suport de l’espai jove. L’objectiu de l’activitat, que s’inclou dins el Projecte de Benvinguda, ha estat conèixer-se millor ara que els alumnes han… Llegeix més»\n1r ESO, General, Portada Projecte de benvinguda 0\nLA BIBLIO – HORARI\nPaula Pagès, Distinció de la Prova d’Accés a la Universitat!\nInstitut de Llagostera07/07/21\nLa Paula Pagès, alumna de segon de batxillerat, ha merescut la Distinció de la Prova d’Accés a la Universitat que s’atorga a tots els estudiants de batxillerat de Catalunya que han obtingut, en la fase general, una nota superior o igual a nou punts. Un… Llegeix més»\nBatxillerat, General, Portada Distinció PAU, PAU 0\nPremi Santander de la UB per en David Miró\nEn David Miró ha guanyat el Premi Santander de la UB Facultat de Farmàcia i Ciències de l’Alimentació pel seu treball de recerca: Ho sabem però ho fem?” Aquest treball ha estat tutoritzat per l’ Esther Riera. Moltes Felicitats, David i Esther!\nJubilació de la Xon Sàbat\nInstitut de Llagostera30/06/21\nAvui hem celebrat la jubilació de la Xon Sàbat. Dia d’alegries i tristeses. D’alegries, per veure-la contenta i feliç d’acabar una etapa plena d’energia, per veure-la a punt de començar un nou camí ple de reptes i il·lusions. De tristeses, perquè ens adonem que ja… Llegeix més»\nGeneral, Portada Jubilació 0\nDavid Miró premiat a la Universitat de Vic\nInstitut de Llagostera22/06/21\nL’ alumne de 2n de Batxillerat David Miró ha guanyat el Premi Fundació Caixa d’Enginyers als millors treballs en l’àmbit de les ciències exactes i experimentals de la Universitat de Vic pel treball de recerca: “Ho sabem però ho fem?” tutoritzat per l’ Esther Riera,… Llegeix més»\n2n BAT, Batxillerat, General, Portada Premis, Treballs de Recerca 0\nActe cloenda curs PFI-PTT de Llagostera\nInstitut de Llagostera21/06/21\nAvui s’ ha fet l’ acte de cloenda dels alumnes del @pfi_ptt_llagostera Felicitats i molta sort a tots i totes! @ajllagostera @insllagostera #insllagostera #entretotsfeminst\nGeneral, PFI-PTT Llagostera: Auxiliar de vivers i jardins, Portada PFI-PTT 0\nSORTIDES FINAL DE CURS-FOTOGRAFIES\nInstitut de Llagostera17/06/21\nAvui els alumnes de l’Institut han pogut gaudir de les sortides de final de curs després de mesos i mesos sense poder-ne fer.\nEls alumnes de 1r d’ESO i 2n d’ESO han anat a Banyoles. Els de 3r… Llegeix més»\n1r BAT, 1r ESO, 2n ESO, 3r ESO, 4t ESO, Batxillerat, ESO, General, Portada Sortides 0\nGRADUACIÓ 4t ESO – PROMOCIÓ 17/21\nInstitut de Llagostera16/06/21\n4t ESO, ESO, General, Portada Graduació 4t ESO 0\nLa Rania, la Dua i la Molly premiades al concurs del Gust per la lectura!\nLa Rania, la Dua i la Molly, de 2n ESO B, han guanyat el premi del concurs del Gust per la lectura d’aquest any en la seva modalitat, la que comprèn 1r i 2n d’ESO. Al premi hi poden optar tots els instituts de Catalunya.… Llegeix més»\n2n ESO, ESO, General, Portada El gust per la lectura 0\nExtracció d’ADN – Optativa de Biologia i Geologia – 4t d’ESO\nEls alumnes de 4t d’ESO que fan l’optativa de Biologia i Geologia han acabat el curs amb la pràctica de l’extracció de l’ADN ( Fotografies ).\nHan obtingut el seu propi ADN, precipitat en forma de filaments blancs, a partir de la… Llegeix més»\n4t ESO, ESO, General, Portada Pràctiques, Pràctiques de biologia 0\nCIANOTÍPIA – Física i Química – 2n d’ESO\nEls alumnes de 2n d’ESO, a Física i Química, han estat realitzat la tècnica d’impressió fotogràfica anomenada Cianotípia ( Resultats ).\nLa Cianotipia és un procediment d’impressió de fotografies que dóna una impressió en color cian. Aquest procediment va ser popular en… Llegeix més»\n2n ESO, ESO, General, Portada Pràctiques, Pràctiques de química 0\nInstitut de Llagostera10/06/21\nEls i les alumnes de l’Institut que van participar a les Proves Cangur i han quedat entre els primers 5,5% del total de particiants de Catalunya han rebut avui un diploma de reconeixement per part del professorat del Departament de Matemàtiques. Moltes Felicitats! Bona feina… Llegeix més»\n1r BAT, 1r ESO, 3r ESO, 4t ESO, Batxillerat, ESO, General, Portada Proves Cangur 0\nComencen les PAU, som-hi!\nInstitut de Llagostera08/06/21\nEls alumnes de 2n de Batxillerat de l’Institut han començat els exàmens de les PAU. Molta sort a tots i totes!\n2n BAT, Batxillerat, General, Portada PAU 0\nTaller de so – 1r d’ESO\nAhir en Toni París tècnic de so i pare de l’Institut va venir a fer un taller amb els alumnes de 1r d’ESO. Per una banda, va enregistrar els alumnes tocant un instrument i els va ensenyar com es pot modificar el so i per… Llegeix més»\n1r ESO, ESO, General, Portada Taller 0\nEl gust per la lectura – SOM FINALISTES\nInstitut de Llagostera27/05/21\nNo us oblidarem mai! Acte de graduació de 2n de batxillerat – Promoció 19/21\nInstitut de Llagostera21/05/21\nActe de graduació ( Fotografies ) d’una promoció que malgrat tots els entrebancs ha tirat endavant. Ni el temporal Gloria, ni la pandèmia, ni el confinament, ni l’horari híbrid, ni la dificultat que en sí mateix ja té el batxillerat, han… Llegeix més»\nBatxillerat, General, Portada Graduació 2n de batxillerat, Tutoria 0\nEn Menna Llinàs, la Júlia Mont i l’Oriol Pico han obtingut matrícula d’honor de Batxillerat. Moltes Felicitats! Endavant!\n2n BAT, General, Portada 0\nÚltima tutoria – 2n Bat B\nÚltima activitat de tutoria dels alumnes de 2n de Batxillerat B, una activitat molt simbòlica! Us trobarem a faltar!\n2n BAT, General, Portada Tutoria 0\nÚltima tutoria – 2n Bat A\nÚltima activitat de tutoria dels alumnes de 2n de Batxillerat A, una activitat molt simbòlica! Us trobarem a faltar!\nL’hort va fent!\nQuin goig fa el nostre hort! Quina bona feina esteu fent. Ben aviat podreu recollir els fruits. @espaijoveclv\n30a edició de Llagostera en Flor – PTT de Llagostera\nL’alumnat del PTT de Llagostera d’Auxiliar de vivers i jardins @pfi_ptt_llagostera ha participat en la 30a edició de Llagostera en Flor, que cada any es realitza durant la Festa Major del municipi.\nL’alumnat ha fet un disseny floral posant en… Llegeix més»\nGeneral, PFI-PTT Llagostera: Auxiliar de vivers i jardins, Portada Llagostera en Flor 0\nAv. del Gironès, 51\nLliurament definitiu TdR\nSORTIDA TUTORIA 1r TRIMESTRE\nEXPOSICIÓ ORAL TdR\nAVALUACIÓ INICIAL 1r ESO 3r ESO\nAVALUACIÓ INICIAL 2n ESO 4t ESO\nInstitut de Llagostera | https://agora.xtec.cat/iesllagostera


És el primer cop que el partit designa un candidat al càrrec, després que les enquestes els donin opcions d'ocupar-lo\nAnnalena Baerbock, la candidata dels Verds a la cancelleria Annegret Hilse / Reuters\nSabadellAnnalena Baerbock serà la candidata a cancellera dels Verds a les eleccions federals que se celebraran a Alemanya el 26 de setembre. El partit ecologista ha anunciat aquest dilluns la seva nominació, en un gest inèdit fins ara: és la primera vegada que la formació escull formalment un candidat a encapçalar el govern, i ho ha fet després que les enquestes els donin opcions reals d'arribar a la cancelleria .\nBaerbock, nascuda a Hannover el 1980, presideix el partit des del 2018 conjuntament amb Robert Habeck. Històricament, la formació sempre ha tingut un lideratge bicèfal, amb un home i una dona compartint la presidència. Baerbock i Habeck, considerats moderats i pragmàtics, eren els dos aspirants a convertir-se en candidats a la cancelleria, i aquest dilluns al matí Habeck ha anunciat que l'escollida ha sigut la seva companya.\n"Volem obrir un nou camí, volem convidar tota la societat del nostre país a obrir un nou camí. Aquesta és la nostra oferta: treballar junts per un país més just i més ecològic", ha dit Baerbock, que milita al partit des del 2005 i és diputada des del 2013. La candidata, una antiga gimnasta formada en ciències polítiques i dret a Hamburg i Londres, s'ha referit directament a la seva manca d'experiència com a governant, que és vista com el seu principal punt dèbil: "La democràcia viu del canvi. Sí, jo mai no he sigut cancellera ni mai he sigut ministra. Represento la renovació. Altres representen l'statu quo. Estic profundament convençuda que aquest país necessita un nou començament", ha afirmat.\n"Represento la renovació. Altres representen l''statu quo'. Estic profundament convençuda que aquest país necessita un nou començament ”\nAnnalena Baerbock Candidata a cancellera dels Verds\nBaerbock, que amb 28 anys ja presidia la federació del partit al land de Brandenburg i que des de la seva arribada al Parlament ha destacat per la seva oratòria, s'ha mostrat partidària d'una "cultura política en què les persones es valorin les unes a les altres, es prenguin les veus crítiques seriosament i no es treballi contra els altres sinó amb els altres". Les seves prioritats, ha dit, seran l'educació, l'àmbit digital i la tecnologia verda.\nHabeck, per la seva banda, ha remarcat que la decisió d'escollir Baerbock com a candidata l'havien pres de mutu acord, després d'haver-ne parlat a fons des de fa mesos i, especialment, els últims dies. "Representem un nou estil de fer política, basat en la cooperació", ha dit Habeck, que ha definit la copresidenta del partit com a "lluitadora".\nOpcions de governar\nSegons les enquestes d'opinió, la conservadora CDU (el partit d'Angela Merkel) hauria de guanyar les eleccions del setembre, però des de fa tres anys (uns mesos després de l'arribada de Baerbock i Habeck a la presidència del partit) els Verds apareixen de manera persistent en la segona posició, per davant del socialdemòcrata SPD. I, de fet, des de principis d'any la CDU pateix una caiguda en picat (ha passat del 37% d'intenció de vot que registrava al gener al 28% actual), mentre que els Verds van clarament a l'alça: van començar l'any a l'entorn del 18% i ara se situen a prop del 22%. Fins ara, el millor resultat del partit en unes eleccions federals és el 10,7% que va aconseguir el 2009.\nEls últims sondejos atorguen als Verds al voltant del 22% d'intenció de vot a les eleccions del setembre, uns quatre punts més que a començaments d'any\nMalgrat això, una victòria electoral dels Verds es veu encara com una opció improbable. Però fins i tot en cas que la CDU conservi la primera posició els Verds podrien tenir opcions de formar govern amb el suport de l'SPD (que es mou val voltant del 15% d'intenció de vot) i d'un tercer partit, que podrien ser els liberals de l'FDP (10%) o l'esquerra anticapitalista de Die Linke (8%). "Ens agradaria liderar aquest govern", ha reconegut Baerbock aquest dilluns. Amb tot, durant els últims mesos la combinació que s'ha considerat més probable és la d'un pacte de govern liderat per la CDU i amb els Verds com a socis de coalició .\nDavant la constatació que, després de les eleccions, podrien estar en condicions d'arribar a la cancelleria, els Verds s'han decidit a fer el pas de designar, per primera vegada, una persona per ocupar aquest càrrec. Fins ara només ho feien la CDU i l'SPD, ja que eren les úniques formacions que partien amb opcions reals de governar.\nEls Verds ja van formar part del govern federal alemany, com a socis minoritaris de l'SPD de Gerhard Schröder, entre el 1998 i el 2005, sota el lideratge de Joschka Fischer, que va ser vicecanceller i ministre d'Exteriors d'aquells executius. Des del 2011, els ecologistes també governen el land de Baden-Württemberg : primer van fer-ho amb l'SPD i, des del 2016, amb la CDU.\nContinua la tensió a la CDU\nAmb la nominació de Baerbock, doncs, les eleccions d'aquesta tardor seran les primeres en la història de la República Federal d'Alemanya en què hi haurà tres candidats formals a liderar el govern. L'SPD ja va decidir l'estiu passat que el seu candidat seria l'actual vicecanceller i ministre de Finances, Olaf Scholz . En canvi, la CDU/CSU encara no ha pres una decisió, i les tensions dins del partit comencen a créixer, una situació que contrasta amb l'harmonia amb què s'ha resolt el debat als Verds.\nDesprés que la cancellera Angela Merkel anunciés l'any 2018 que no optaria a la reelecció, el partit va escollir aquest gener Armin Laschet com a nou president, la qual cosa el deixava ben situat per convertir-se en el candidat a succeir Merkel també al capdavant del govern. Però Markus Söder, el president del land de Baviera i de la CSU (el partit bavarès agermanat amb la CDU) també hi aspira . Tots dos van formalitzar les respectives candidatures l'11 d'abril, i malgrat que el partit pretenia arribar a una solució de consens al llarg de la setmana passada, la decisió encara no s'ha pres .\nAquest dilluns a la tarda, Laschet té intenció de presentar a la direcció de la CDU un pla que permeti resoldre el debat "aquesta setmana", i ha convidat Söder a assistir a la reunió. El líder bavarès, però, ha declinat la invitació, perquè, segons ha dit, la decisió sobre qui ha de ser el candidat conservador l'ha de prendre la CDU "sola", i ell no hi vol "interferir". En qualsevol cas, ha remarcat que si la direcció del partit es decanta per Laschet, ho acceptarà\nEn cas que no s'aconsegueixi resoldre la qüestió en les pròximes hores, la indecisió podria desembocar en una votació del grup parlamentari de la CDU/CSU (que algunes fonts apunten que podria tenir lloc aquest dimarts). Segons el vicepresident del grup, Carsten Linnemann, aquesta opció es vol evitar perquè podria donar lloc a escissions dins de la formació. La CDU té 200 diputats, pels 46 de la CSU, però Söder té molts adeptes també entre el partit gran, entre altres motius perquè els sondejos li atorguen un resultat més positiu . Des del punt de vista ideològic, però, el líder bavarès té un perfil més conservador, mentre que Laschet s'acosta més al tarannà moderat de Merkel.


Barceló: "La sensació convida a l'esperança, però una cosa és el desig de passar i una altra les dades" | Valencia Extra\nLa Comunitat demana que si un departament de salut no compleix els criteris no impedisca a la resta de la província passar de fase\nLa consellera de Sanitat, Ana Barceló, ha destacat aquest dijous que la sensació amb la qual va eixir de la seua reunió amb la vicepresidenta quarta, Teresa Ribera, “convida a l’esperança” que la Comunitat Valenciana podrà passar a la Fase 1 dilluns que ve, però ha demanat “molta prudència” perquè ha advertit: “una cosa és el desig i una altra les dades”.\nBarceló, en la roda de premsa diària per a informar de l’evolució de la pandèmia, ha assenyalat que encara que la Comunitat compleix amb els criteris previs objectius exigits pel Ministeri sobre nombre de llits o capacitat de realització de PCR, entre altres, però la Generalitat desconeix “què tindrà en compte” el Ministeri per a autoritzar avançar en la desescalada dels informes.\nAixí, ha assenyalat que ara ha d’estudiar conjuntament els informes epidemiològics que li han presentat, i que en la reunió d’ahir no va donar temps, i “esperar fins a l’últim moment a veure com va l’evolució”. “Per això màxima prudència perquè mancada per examinar a fons les dades”, ha insistit.\nBarceló ha aclarit que la proposta és que tots els departaments de salut de la Comunitat Valenciana avancen a la fase 1 i que en el cas que alguna àrea no complisca amb els criteris no s’impedisca a tota la província avançar.\nEn aqueix sentit, ha assenyalat que aquesta proposta per departaments obeeix al fet que la Conselleria sap “l’evolució epidemiològica de cada àrea, com ha afectat la Covid en cada municipi i tota la informació”.\nPer això, han demanat que “si algun departament no avança no impedisca que tota una província avance” i ha aclarit que el Ministeri no es va pronunciar sobre aquesta petició de desescalada per departaments salut.\nBarceló ha insistit que demanar prudència i ha descartat avançar més peticions ni, en concret, aconsellar al sector de l’hostaleria com han de preparar-se.\n“Encara no està autoritzada Fase 1, i després cal consolidar-la, per la qual cosa no cal anticipar-se al que podria passar en la 2. Jo no m’atrevisc”, ha assenyalat.\nA més, ha advertit que quan es veu el moviment que s’està registrat a la ciutat en aquesta fase 0 d’alleujament “dóna molt respecte a passar a la fase següent”. “Cal vore què passa, què diu el Ministeri, com el valora i a partir d’ací anar menjant-se cada dia, anar a poc a poc”, ha assenyalat.


A LA MEVA MANERA DE VEURE: LLÀSTIMA QUE EL REI FACI MÉS DE MONARCA QUE DE CAP D’ESTAT\nLLÀSTIMA QUE EL REI FACI MÉS DE MONARCA QUE DE CAP D’ESTAT\nPROPOSTA DE REFLEXIÓ (dimecres 11 abril 2018)\n.- El monarca i cap d’Estat, va visitar Catalunya abans d’ahir i com en les darreres vegades que ha posat els peus a Barcelona, va escoltar al carrer més crits de protesta que aplaudiments i va notar, suposo perquè no té un pèl de tonto, una certa fredor entre els escassos representants de les institucions catalanes. Però a l’hora de dinar - al voltant d’una taula és sempre on es pot parlar més assossegadament de tot, inclosos temes punyeters -, enlloc d’aprofitar aquesta ocasió per conèixer de primera mà les distintes sensibilitats dels ciutadans catalans, només va entaular-se amb cortesans d’upa, qui sap si per assegurar-se que no se li empatxés el dinar, amb algun ciri trencat dels plebeus separatistes. Dit clar i català: a la meva manera de veure, el rei va venir com a monarca, però va deixar passar de nou l’oportunitat d’exercir, de veritat, com a cap d’Estat. Penso que poder si no estigués tan encarcarat en el paper que li han reservat – el govern dels populars més que no pas la Constitució espanyola -, de simple representant de la Corona, el monarca tindria les mans més lliures per intentar comprendre qui i des de quan alimenta les greus diferències entre una part important de ciutadans sobiranistes amb el govern actual de l’Estat. Per entendre les arrels de qualsevol mena de desavinença s’han d’escoltar, sense perjudicis ni sobergueries, les raons de cadascuna de les parts enfrontades i considerant que ningú té mai tota la raó, és quan es faria indispensable la mediació d’un àrbitre neutral, responsabilitat que legitima al meu entendre un cap d’Estat i justifica el seu sou.\nPerò, és clar, si el mediador pretén arbitrar el plet escoltant només la versió d’una part o, el que encara és pitjor, pretenent fer-li empassar a l’altra, si us plau per força, aquesta versió, anem bé per anar a Sants! Que el govern espanyol, en aquest cas en Rajoy, com un mesell es tanqui en banda a enraonar amb els líders catalans sense que la garrota de la llei estigui suspesa al vell mig de la mesa de reunió, perquè quedi clar qui té la paella pel mànec, no impedeix que el cap d’Estat miri d’escoltar-se’ls sense condicions prèvies. La Constitució deixa ben clar que un monarca-cap d’Estat regna però no governa; no obstant això, enlloc de la bíblia constitucional diu que tingui prohibit parar l’orella, amatent sense prejudicis ni reserves mentals per tal d’esbrinar com recosir els estreps de la societat. D’alguna manera aquesta és la finalitat de les consultes entre el cap de l’Estat i totes les forces parlamentàries, abans de la formació de govern. Doncs aquests mateixos bons oficis de mediació i de comprensió són els que he trobat a faltar en el tarannà reial, des que Madrid i Barcelona no s’entenen per la senzilla raó que no es parlen. I per això lamento encara més que el rei quan va visitar Barcelona desaprofités, per enèsima vegada, l’oportunitat d’exercir de cap d’Estat de veritat, escoltant tothom i no enrocant-se en el paper de monarca envoltat dels seus cortesans incondicionals. Catalunya necessita com el pa que menja un cap d’Estat que se l’escolti i no la renyi, no un monarca que simplement faci de tant en tant una homilia, confonent els ciutadans amb súbdits, i decantant-se sempre del costat dels cortesans que viuen com reis a la seva ombra.\nPublicat per JOSEP MARIA BERTRAN TEIXIDOR a 17:04


ROUND ABOUT MIDNIGHT, EL NOU CLUB DE MÚSICA AL COR DE BARCELONA ( del 21 de març al 16 de maig) | CATACULTURAL\nROUND ABOUT MIDNIGHT, EL NOU CLUB DE MÚSICA AL COR DE BARCELONA ( del 21 de març al 16 de maig)\n24 febrero, 2014 MúsicaCatacultural\nROUND ABOUT MIDNIGHT, EL NOU CLUB DE MÚSICA AL COR DE BARCELONA\nLa segona edició del Round About Midnight, el cicle de concerts al Teatre Coliseum,\nporta a Barcelona grans noms de l’escena musical internacional: Eliane Elias, Ayo, Keziah Jones,\nRichard Bona, Asaf Avidan i Blind Boys Of Alabama\n•Del 21 de març al 16 de maig, torna al Teatre Coliseum el glamur dels cabarets i els clubs de música\n•L’artista inaugural serà la brasilera Eliane Elias, que presentarà el seu darrer treball, I Thought About You, un tribut al llegendari Chet Baker en el 25è aniversari de la seva mort\n•Ayo, la gran diva del soul, presentarà el 28 de març el seu darrer treball, Ticket To The World\n•L’israelià Asaf Avidan, un fenomen del pop-folk mundial i autor del hit ‘One Day’, visita Espanya per primera vegada\n•Completen el cartell del cicle Keziah Jones, Richard Bona i Blind Boys Of Alabama\nEl Teatre Coliseum de Barcelona tornarà a acollir al llarg dels mesos de març, abril i maig el cicle de concerts Round About Midnight, promogut per Serious Fan Music, Postonove i Grup Balañá. La brillantor de l’època daurada de Hollywood i la màgia de la música a curta distància arribaran en aquesta segona edició del cicle de la mà de la gran pianista i cantant brasilera Eliane Elias, de la diva del soul Ayo, de l’explosiu blufunk del nigerià Keziah Jones, carregat de compromís polític, de la llegenda del Camerun Richard Bona, del inconfusible cantautor israelià Asaf Avidan i per últim dels grans mestres del gospel, els Blind Boys Of Alabama.\nLa presentació de I Thought About You (Un tribut a Chet Baker), d’Eliane Elias, donarà el tret de sortida a la segona edició del cicle Round About Midnight. Un sentit homenatge a un dels grans del gènere, en el 25è aniversari de la seva mort, que ha aconseguit el número 1 als Estats Units i França. Elias, cinc vegades nominada als Grammy, arriba acompanyada pel seu quartet i amb una declaració d’intencions: “el repertori de jazz pot sonar totalment fresc quan es fusiona amb l’enginy i la passió”. Coneguda per combinar les seves arrels brasileres amb la seva sensual veu i el seu impressionant jazz instrumental, Elias ha tret al mercat 23 àlbums. Amb el seu amplíssim repertori ha demostrat els seus dots únics com a pianista, cantant, compositora i arranjadora. Tornarà al Teatre Coliseum, on va actuar el 2010, el divendres 21 de març.\nJoy Olasunmibo Ogunmakin, Ayo, és una cantant i compositora d’origens romanesos i nigerians, establerta a París i que no visita Barcelona des del seu emblemàtic concert al Palau de la Música el 2009. Representa una de les veus més seductores de l’escena internacional de la música afroamericana, comparable amb Erykah Badu o la millor Sade, i torna a la capital catalana després de cinc anys i acompanyada per la seva banda. El seu estil juga amb el reggae i jazz, però conjugats a la perfecció amb sonoritats del folk, el country i el rock. Amb quatre cds editats, la seva carrera té una gran ascendència i ha venut un milió i mig de discos en 40 països. Presentarà el 28 de març al Teatre Coliseum el seu últim treball, Ticket To The World.\nNascut entre els guetos i els gratacels de Lagos, Nigèria, Keziah Jones és una bomba en directe, tal i com van poder comprovar els que el van veure a Barcelona el 2004. El seu estil musical és conegut com blufunk i compta amb una actitud punk-funk barrejada amb ritmes yoruba, amb rock and roll i amb blues. Després de més de cinc anys del Nigerian Wood (2008), Jones torna amb un nou projecte personal i polític, Afronewave, on canta sobre l’Àfrica moderna i els seus moviments urbans prenent la sàtira del poder, la política i la màgia, la immigració, els refugiats, l’exili o la relació entre els hemisferis nord i sud com a font d’inspiració. Keziah Jones descriu així el seu disc, que presentarà en trio el 12 d’abril: “George Clinton compartint un porro amb Fela (Kuti)”.\nEl cantant, compositor i multiinstrumentista Richard Bona és una llegenda del Camerun que barreja el jazz contemporani, conreat en les seves estades a París i Estats Units, amb la sonoritat de les seves arrels africanes. La música li ve de les seves generacions passades i als vuit anys ja actuava per tot el país. El 1980 va substituir la guitarra pel baix, instrument del que avui és un dels màxims exponents. En l’actualitat, aquest prodigi establert a Nova York és un dels grans genis internacionals, tal i com demostren els seus darrers treballs, The Ten Shades of Blues i Bonafied. En el seu nou projecte, que ens presentarà el 9 de maig al Teatre Coliseum, flirteja amb el flamenc amb músics espanyols.\nL’israelià Asaf Avidan té una veu única, meravellosament femenina, amb la qual juga amb l’ahir i l’avui. Icona de la música pop-folk a nivell mundial, visita el nostre pais per primera vegada de la mà del Round About Music. Ens presentarà Different Pulses en un concert molt esperat, el proper 10 de maig. Avidan és una d’aquestes rareses, un jove cantautor i músic que ens recorda per les seves cordes vocals a Joanna Newsom o Amy Winehouse. El 2006 va crear la banda de folk rock Asaf Avidan & The Mojos, a Jerusalem, amb la qual va gravar tres àlbums (The Reckoning el 2008, Poor Boy/Lucky Man el 2009 i Throughthe Gale el 2010). Amb el seu hit One Day/Reckoning Song va aconseguir fama internacional i el 2012 va endegar la seva carrera en solitari. El 2013 llança Different Pulses, un projecte en solitari i cuidat fins a l’últim detall.\nSetanta anys de carrera contemplen a Jimmy Carter, Eric McKinnie, Joey Williams, Tracy Pierce, Ben Moore i Paul Beasley. En la darrera dècada han guanyat cinc Grammy, quatre Gospel Music Awards i diverses invitacions per cantar a la Casa Blanca. Els grans del góspel tornen a Barcelona després de cinc anys anys d’absència per presentar-nos el 16 de maig al Teatre Coliseum I´ll find a way, el seu novè disc gravat en estudi en aquest segle, produït per Bon Iver. Una col·lecció de gospel clàssic i actual cantat amb artistes convidats, com Shara Worden, Sam Amidon, Merrill Garbus, Casey Dienel, Matty Griffin o Justin Vernon. La seva intenció, en paraules de Jimmy Carter, és «portar a la gent un missatge del cor. Si s’escolta amb sentiment, tots sentiran a Blind Boys of Alabama».\nEliane Elias (21 de març a les 23 hores)\nAyo (28 de març a les 23 hores)\nKeziah Jones (12 d’abril a les 23 hores)\nRichard Bona (9 de maig a les 23 hores)\nAsaf Avidan (10 de maig a les 23 hores)\nBlind Boys Of Alabama (16 de maig a les 23 hores)\nGran Via de les Corts Catalanes, 595. Barcelona. 902 33 22 11\nPreu de les entrades: de 20 a 50€. Venta d’entrades a www.grupbalana.com, a la taquilla del Teatre Coliseum i a www.ticketmaster.es.\n← Carnaval 2014 ( del 27de febrer al 5 de març)\tINSTINT PRESENTA ELS PRIMERS PROTAGONISTES DEL 2014: LLUIS LLACH, BONAVENTURA CLOTET I GERARD PIQUÉ →


L'IPC se situa al gener en l'1,3% positiu - FÒRUM.ad\nL’IPC se situa al gener en l’1,3% positiu\nOn: 16/02/17 14:01\nL’Índex de Preus al Consum (IPC) se situa al gener en un 1,3% positiu, que mostra la tendència a l’alça dels darrers mesos -l’any 2016 es va tancar amb un 0,4% al desembre-, tal com mostren les dades facilitades aquest dijous pel Departament d’Estadística. Els grups de l’IPC que provoquen que la variació del mes de gener sigui superior a la del desembre han estat l’esbarjo i sobretot el transport, a conseqüència de increment dels preus dels carburants i lubricants. També la salut, l’habitatge i l’alimentació -per l’increment de les llegums i les verdures- han contribuït a aquesta pujada. Per contra, els grups que moderen la taxa de variació del mes de gener han estat els hotels i restaurants, els mobles i els serveis per la llar, el vestit i el calçat, els béns i serveis diversos i l’ensenyament.\nLes dades del Departament d’Estadística fetes públiques aquest dijous confirmen la tendència a l’alça dels preus en els darrers mesos i situen l’IPC del gener en l’1,3%, quan l’any 2016 es va tancar amb un 0,4 positiu del desembre. El transport, l’esbarjo, la salut, l’habitatge i l’alimentació han contribuït a que aquesta pujada sigui superior a la del mes de desembre, mentre que els hotels i restaurants, el vestit i el calçat i l’ensenyament han tingut un efecte moderador sobre l’indicador.\nAixí mateix, quant a la variació mensual, l’esbarjo, el transport, l’alimentació i l’habitatge han contribuït a la pujada, ja que han augmentat els preus el darrer mes de gener mentre que fa un any en aquest mateix mes els van disminuir. Així mateix, la salut ha pujat més aquest gener que el del any passat. Per contra, el vestit i el calçat, l’ensenyament han tingut un efecte moderador sobre l’increment dels preus, ja que han baixat més que el 2016.\nPel que fa als països veïns, la variació anual de l’IPC d’Espanya a gener del 2017, que és el primer índex que es publica en base 2016, se situa al 3% positiu, quan al desembre del 2016 era de l’1,6%. Els grups d’influència positiva més significativa són l’habitatge i el transport, per l’increment dels preus dels carburants. Els grups que han tingut un efecte més moderat són altres béns i serveis i les comunicacions. Pel que fa a França, l’IPC es publicarà el dia 21 de febrer, encara que l’índex avançat del gener el situava en l’1,4% positiu.\nPrevious Post: El Govern tanca el servei de Tràmits del Prat del Rull per centralitzar-ho tot a l’edifici administratiu\nNext Post: El Saló del videojoc mostrarà la vida dels refugiats sirians a través de realitat virtual


«És el país de les oportunitats, però has de treballar per aconseguir-les»\nDe Reus als EUA: Albert Balsells\nAlbert Balsells destaca els contrastos entre els estats.\nBalsells es mostra fascinat per la manera com entenen l’esport, que més enllà de la competició és una festa\nActualitzada 30/06/2016 a les 21:41\nLa seva passió per l’esport i una beca el van portar fa dos anys a canviar Reus per Missouri. Després de descobrir què significa viure a l’Amèrica profunda, Albert Balsells ha canviat de residència. Ara viu a Charlotte (Carolina del Nord), on treballa en una empresa que organitza esdeveniments esportius.\n—Quins motius el van portar a marxar de casa?\n—En acabar Ciències de l’Activitat Física i l’esport, necessitava canviar una mica d’aires, seguir formant-me i aprendre anglès per tenir més opcions en el món laboral. Vaig decidir anar-me’n als EUA per viure una experiència única. Sens dubte, és la millor decisió que he pres a la meva vida.\n—Mai havia estat als Estats Units però havia vist, llegit i escoltat moltes coses sobre aquest país. És un país molt gran i depèn de l’estat on estiguis et trobaràs una cosa o una altre. Primer vaig estar a Missouri, on estava estudiant a la universitat. Allà em vaig adonar que vaig anar a parar a l’Amèrica profunda. Era un poble molt petit, on el campus universitari era la zona més gran i no hi havia molta cosa a fer. Al final, però, t’adaptes i tot serveix com a experiència. Sempre aprens coses noves.\n—Va sorprendre’l el canvi?\n—Em podia imaginar una cosa així perquè, lògicament, si fas un canvi tan radical amb la teva vida, et documentes i intentes saber com és el lloc on vas, però, si no ho vius, no ho pots sentir.\n—Quines diferències hi ha entre Catalunya i els EUA?\n—Hi ha moltes diferències, el menjar és una de les coses que més trobo a faltar! El menjar als EUA és més pesat. A Catalunya estem molt ben acostumats i quan surts fora és quan valores un simple pa amb tomàquet. Els horaris també són molt diferents, l’americà dina a les 12 i sopa a les 5-6 pm. Sopen aviat i després tenen temps lliure per fer les seves coses. No és millor ni pitjor. Simplement és una altra cultura i t’hi acostumes.\n—Quins són els indrets més característics de Charlotte?\n—Charlotte és famosa pel dia de St. Patrick’s. Ho viuen amb molta passió. Missouri és un lloc per estar tranquil, per gaudir del paisatge i no complicar-te gaire la vida.\n—Aquí s’acostuma a treballar de 8 o 9 a 5-6, però també depèn de cada empresa. L’americà acostuma a seguir unes pautes, té un ordre establert i no farà 2 si abans no ha fet 1. Al nostre país fem la nostra feina però som com més dinàmics o anàrquics.\n—No he notat la crisi en aquest país. Les taxes d’atur són del 6-7%, depèn de l’estat que estiguis pot ser una mica més. Però per exemple no hi ha sanitat pública per tant si tens algun problema, és millor tornar a Espanya i operar-te aquí, ja que aquí només per una radiografia et poden demanar 1.000 dòlars.\n—És un bon indret perquè els més joves puguin trobar feina?\n—Com s’acostuma a dir, és el país de les oportunitats. Però te l’has de buscar i treballar per aconseguir-la. Ningú et regalarà res i, si no ets vàlid o productiu pel país, directament no pots estar aquí pel tema del visat. Jo animo a tots els joves que vinguin, que aconsegueixin una beca esportiva o acadèmica i visquin experiències que no es poden viure a Espanya.\n—Bàsicament els amics i la família. Ara valoro molt més un dinar familiar o anar a prendre alguna cosa amb els meus amics.\n—La manera com entenen l’esport. Aquí un esdeveniment esportiu, a part de la competició en si, és una festa. És l’excusa per dinar, beure i animar al teu equip juntament amb els teus amics i familiars. Si han de fer dos dies de festes i celebracions espectaculars, ho faran i serà un autèntic show. Només cal mirar la final de la Super Bowl per adonar-te que estan uns quants esglaons per sobre nostre en aquest aspecte.\n—No puc contestar ara aquesta pregunta. Si he après una cosa aquí, és que no saps què passarà en el futur. De moment estic molt a gust aquí i intento gaudir de la vida allà on sigui.


Isidre Mart�nez Marzo\tIsidreMart�nez Marzo Inici P�rtic Biografia Premis Obra Comentaris d'obra Entrevistes Antologia Vincles Index d'Autors i Autores Biografia\tIsidre Mart�nez Marzo, escriptor, traductor i professor de secund�ria, �s un dels poetes actuals en llengua catalana amb m�s traject�ria. Guanyador del premi Carles Riba l'any 2005 amb Hostes, nov� recull d'una llarga i treballada traject�ria po�tica, �s tamb�, ara per ara, un dietarista in�dit i un incipient prosista de ficci�.\nNascut a Val�ncia el 1964, cursa Filologia Catalana a la universitat d'aquesta ciutat. Lector assidu de poetes d'expressi� castellana com Claudio Rodr�guez, Valente, Brines, Gil-Albert o Cernuda, despr�s d'uns inicis in�dits de poesia en castell�, en una estada a Anglaterra l'estiu de 1983 abandona aquesta llengua i comen�a el que ser� el seu primer poemari en catal�: La casa perduda. D�nia �la seva ciutat d'estiueig des de petit, i on es troba una part dels seus or�gens� ja apareix llavors com a font d'inspiraci� de la seva poesia i mai no ser� absent dels seus llibres fins avui mateix.\nDurant la primavera del 1986 assisteix als actes del II Congr�s Internacional de la Llengua Catalana, decisius per a la seva consci�ncia cultural. Des de l'anonimat, �s en aquest mateix any quan guanya els seus dos primers premis de poesia: el VI premi Senyoriu d'Ausi�s March de Beniarj� i el II premi Salvador Espriu per a Poetes Joves, que apareixen publicats al cap de poc amb una difer�ncia escassa de setmanes. Gr�cies a aix� realitza els seus primers viatges a Barcelona i freq�enta a Val�ncia la tert�lia organitzada per Marc Granell, on coneix escriptors veterans com Josep Piera, Ignasi Mora, Adolf Beltran, Eduard Verger, Vicent Alonso, Francesc Calafat, i en coneix de m�s joves, com ara Vicent Berenguer, Enric S�ria, Ramon Guillem o Josep Ballester. A les acaballes de la d�cada dels vuitanta pren la decisi� de traduir un dels seus poetes predilectes en llengua anglesa: el gal�l�s Dylan Thomas, tasca que l'ocupa fins ben entrats els anys noranta. Tamb� comen�a la traducci� d'un altre poeta, l'angl�s Gerard Manley Hopkins.\nEl 1992 coneix Maria Josep Escriv�, la seva parella fins l'any 2007, a qui uneix la seva passi� per autors com Machado, �luard o Montale, i un amor inclaudicable cap a la natura. Entre l'hivern de 1997 i la primavera de 2006 organitza en companyia seva els recitals de poesia dels caf�s Malva-rosa i Sant Jaume a la ciutat de Val�ncia. Participa en taules rodones i congressos sobre la traducci� de poesia, com ara la taula rodona "L'equival�ncia formal en la traducci� po�tica", dins les II Jornades de Traducci� a Vic, l'abril de 1998. L�any 1999 pren part, al costat d'altres 65 poetes m�s, en l'homenatge dedicat al poeta Marc Granell (un dels seus mestres m�s pr�xims), que es materialitza en el volum col�lectiu Versos per a Marc.\nDes del 2001 al 2004 coordina la primera etapa de la col�lecci� de plaquettes Razef. El novembre del 2003, al costat dels poetes Adell, Alzamora, Bofill, Calvo, Escriv�, Forcano, Mart�nez Ingl�s i Rafart, pren part en la redacci� del manifest "Contra la insignifican�a", que acabar� per obrir l'antologia Imparables i consolidar� amb aquests el seu lligam d'amistat. El 2004 participa al XIII� Seminari de Traducci� Po�tica a Farrera de Pallars amb un programa dedicat a les poetes romaneses Ioana Ieronim i Denisa Comanescu. El 2005 coordina amb Maria Josep Escriv� la part po�tica del projecte art�stic multidisciplinari concebut per Mart� Dom�nguez en homenatge al bot�nic Antoni Josep Cavanilles sota el t�tol "Jocs Florals a Cavanilles: Art, Natura i Poesia". El maig del 2006 interv� a les jornades "I Ponti del Mare: Parole dallo Specchio Mediterraneo" a Messina.\nJa despr�s de la publicaci� d'Hostes, l'autor col�labora amb la pintora Rosa Torres en la carpeta "Mediterr�nia", al febrer de 2007, i interv� en el recital "Les noves veus de la poesia catalana", a Leipzig el mar� de 2007. Des d'aquest mateix any forma part del consell assessor de la revista Reduccions. Alguns dels seus poemes han estat tradu�ts a l'itali�, el castell�, l'eslov� i a l'alemany.\n�s soci de l'AELC. Desembre de 1986 (Sabadell). L�autor a punt de ser felicitat per Vicent Andr�s Estell�s en la XXVI Nit de Santa Ll�cia pel II Premi Salvador Espriu per a Poetes Joves. + ampliarHivern de 1986 (Val�ncia). Isidre Mart�nez Marzo (segon per la dreta) amb alguns companys lletraferits assidus de la tert�lia d�El Trovador. D�esquerra a dreta: Josep Ballester, Enric S�ria, Pasqual Alapont, Antoni Torregrossa i Vicent Berenguer. + ampliarJuliol de 1994 (S�ria). L�autor vora el riu Duero amb els poemes d�Antonio Machado a les mans. + ampliarDesembre de 2005 (D�nia). Isidre M. Marzo a la platja de les Rotes, escenari i motiu de bona part de la seva poesia. Fotografia de Natxo Franc�s. + ampliarL�autor en una imatge recent. + ampliar


Descobreix què podem veure a les Illes Balears | actualitat Viatges\nQuè veure a les Illes Balears\nLes Illes Balears són un arxipèlag situat davant de la costa peninsular a la mar Mediterrània. Són una comunitat autònoma uniprovincial i estan formades per dos grups d'illes i variats illots. Les illes Gimnèsies són Mallorca, Menorca i Cabrera amb els seus illots menors i les Pitiüses que estan formades per Eivissa i Formentera a més d'alguns illots.\nAnem a veure el que es pot gaudir en aquestes Illes Balears, Que porten dècades sent el lloc d'estiueig de moltes persones que volen passar l'estiu gaudint d'una illa de la Mediterrània. Sens dubte són illes per passar l'estiu, però també tenen molt a oferir en altres èpoques.\nMallorca és una de les illes més visitades a les Balears i és coneguda pels seus balnearis, les petites cales i bonics pobles, a més dels turística que resulta la seva capital, Palma de Mallorca. La visita a la seva capital és un dels seus punts forts, a més de l'al·licient que l'aeroport es troba molt a prop. Podrem perdre'ns pel seu bell casc antic, amb carrerons i zones molt boniques. No ens resistirem a buscar una pastisseria en la qual comprar les famoses ensaïmades. La Catedral de Santa Maria és un bell edifici religiós dins el qual podem apreciar les seves increïbles vidrieres i també la capella de l'Santíssim de Miquel Barceló a on podem veure el toc de geni Gaudí.\nEl Castell de Bellver és un altre lloc imprescindible a Mallorca i és a prop de el centre de Palma. És una fortificació d'estil gòtic molt peculiar, ja que té forma circular. Des de dalt es poden tenir unes excel·lents vistes de la ciutat. Data de el segle XIV i dins es poden veure peces antigues i el museu. També podem visitar el Palau de l'Almudaina, la residència d'estiu de la família reial espanyola. Ja de tornada a la ciutat, podem veure Sa Llotja, la llotja que tant ens recorda a la Llotja de la Seda de València. També s'hauria gaudir de l'Barri de Santa Caterina i de l'proper passeig marítim amb les seves platges.\nA Mallorca també són famoses les cales com Es Trenc, Cala Mondragó, Cala Marquès o Sa Calobra. D'altra banda, no ens podem perdre les famoses Coves de l'Drach. Estan situades a prop de Porto Cristo i s'han format per l'erosió de l'aigua durant milions d'anys. Dins podrem veure també el llac Martel i gaudir d'un concert amb una acústica impressionant.\nMenorca és un altre lloc visitat per les seves cales, com Cala Turqueta, Cala Macarella o Cala Mitjana. La ciutat de Ciutadella, antiga capital, també és molt coneguda, amb el seu bell casc antic replet de carrerons, la Plaça de Ses Voltes, el Castell de Sant Nicolau o la catedral gòtica. Menorca també compta amb espais naturals com la Muntanya Toro, la seva muntanya més alta, o la Cova d'en Xoroi, una cova situada en un penya-segat des del qual es poden veure espectaculars postes de sol.\nAquesta petita illa no està tan saturada de turisme com Mallorca o Menorca. És un Parc Nacional, el que ofereix un accés limitat i estricte per no danyar-la. Es Port és la zona del port, on es troba l'únic bar que hi ha a l'illa. Des d'aquí es pot pujar fins al castell de segle XIV i finalment toca donar-se un bany a les boniques cales de l'illa.\nEivissa és una de les seves illes més famoses, molt turística a l'estiu. Té platges i cales meravelloses com ses Salines o Cala Salada. Però Eivissa també destaca per la seva bell nucli històric anomenat Dalt Vila, Amb carrers estrets que porten a la zona més alta, en la qual hi ha la catedral. Durant l'estiu també podrem visitar alguns dels famosos mercats d'Eivissa. Cal no oblidar-se del conegudes que són les seves discoteques i zones d'oci, amb llocs com Ushuaia. Per als qui prefereixin eleccions més tranquil·les, poden gaudir dels entorns naturals com excursions que ens porten a llocs com el far de Moscarter.\nFormentera és una petita illa situada molt a prop d'Eivissa a la qual es pot arribar en vaixell. És el lloc ideal per gaudir d'unes vacances més tranquil·les realitzant esports com el snorkel o el caiac. Com no pot ser d'una altra manera, en aquesta illa també hi ha precioses cales com Caló des Mort, Un lloc en el qual banyar-se en aigües turqueses. És un lloc petit en forma de mitja lluna ideal per fer snorkel. També es pot visitar el Far de Cap de Barbaria, a què s'arriba per una carretera molt pintoresca amb àrids paisatges. El far ofereix els millors capvespres de l'illa i es troba sobre un penya-segat. D'altra banda, prop de el far es troba Cova Foradada, una bonica cova amb una terrassa davant de mar. Altres llocs imprescindibles són ses Illetes o Cala Saona.\nRuta completa cap a l'article: actualitat Viatges » Escapades Europa » Espanya » Què veure a les Illes Balears


Ecologisme social i polític - directa.cat\nEcologisme social i polític\nSón molts els que pensam que l’ecologisme ha evolucionat en els darrers temps. Moltes de les entitats i grups ecologistes de l’Estat i concretament aquí el GOB, tenen una trajectòria desenvolupada en paral·lel i com a conseqüència dels efectes de la turistització del territori, des de l’època pre-democràtica fins a dia d’avui. El ritme en que s’ha desenvolupat ha anat de la mà del ritme de la colonització del territori per part del turisme amb la construcció i les infraestructures associades i necessàries per a la seva implantació.\nAixí va quedar ben palès aquest passat divendres, durant la darrera de les sessions de la 2na edició del Curs d’Economia i Ecologia Política del Turisme, organitzat pel GOB, Albasud i la Hidra Cooperativa, mentre escoltàvem Pepe Guillen de la federació Ben Magec – Ecologistas en Acción de Canàries en el marc de la sessió “Illes davant del turisme”. L’activista ecologista canari ens explicava quina és la realitat econòmica, social i ambiental a dia d’avui a les Illes Canàries i com s’havia arribat fins aquí. A nosaltres, ens semblava sentir la nostra pròpia història en un relat tot ple de connexions i paral·lelismes amb el desenvolupament aquí de l’economia turística.\nL’ecologisme ha anat evolucionant amb els anys, passant de ser un ecologisme per a la protecció del territori a ser, a dia d’avui i sense deixar el territori de banda, un ecologisme per a la protecció de les persones, un ecologisme social\nEn aquest procés de turistizació del territori, l’ecologisme ha anat evolucionant amb els anys, passant de ser un ecologisme per a la protecció del territori a ser, a dia d’avui i sense deixar el territori de banda – amb una visió més integral m’atreviria a dir, que ho engloba tot –, un ecologisme per a la protecció de les persones, un ecologisme social.\nI és que el turisme (una expressió més del capitalisme) ha anat conquerint i ocupant nous espais en aquells territoris, cada cop més, que s’han consagrat al servei del turisme. Des dels seus inicis destruint i ocupant el litoral, passant per l’interior, el sòl agrari i els espais naturals, per acabar, literalment, dins de casa nostra. I és precisament d’aquí, de la pugna per allò més bàsic per a la supervivència digne, el dret a un habitatge – un dret fonamental i bàsic – que ha sorgit la necessitat de bastir un argumentari comú entre diferents moviments socials de resistència per tal de reclamar un canvi de model. Una anàlisi crítica de la realitat ens duu a la necessitat de generar una alternativa de base social, anticapitalista, que assumeixi com a intrínseques les perspectives de gènere i de classe, per tal que l’argumentari de l’ecologisme no tengui fissures. És l’ecologisme polític. Així doncs és des de l’ecologisme social i polític des d’on han de sorgir respostes que necessàriament han de posar la cura de la vida (en totes les seves dimensions) al centre de totes les decisions.\nÉs capgirant aquesta realitat i posant la vida al centre i teixint relacions i aliances que tenguin cura d’aquesta vida, d’on ha de sorgir la resposta que faci esclatar el sistema. Pensar que ha de ser, que és possible\nEns cal però posar en valor la cura de la vida i per això, cal recórrer encara molt de camí. Alguns investigadors, com Ivan Murray (UIB) teoritzen que el capitalisme està pegant les seves darreres esperonades i en aquest darrer estadi esprem sense pietat recursos i persones, en un món i uns cossos finits. El valor de la vida és cada vegada menor i els treballs vinculats a tenir-ne cura, menystinguts. La realitat d’avui ve marcada per l’ explotació laboral, desnonaments, assassinats (que alguns intenten vendre com suïcidis) fruits de l’expulsió de persones (gentrificació), mercantilització dels drets bàsics (aigua, energia, casa…), increment dels índex de pobresa, explotacions desesperades d’hidrocarburs, fons voltors planejant per damunt de les nostres vides, destrucció accelerada de biodiversitat, pèrdua de sobirania, deteriorament democràtic, augment de la repressió i la violència institucional, crisi de refugiats, contaminació creixent i irreversible de terra, mar i aire,… qualsevol diria que estam a l’inici de la fi, si més no, queda palès que la vida, la de la majoria sotmesa a la maquinària maligne del capitalisme, en té poc de valor. I és capgirant aquesta realitat i posant la vida al centre i teixint relacions i aliances que tenguin cura d’aquesta vida, d’on ha de sorgir la resposta que faci esclatar el sistema. Pensar que ha de ser, que és possible, que ho podem capgirar, és, si més no, una bona manera d’encarar un estiu que ens ha de dur encara moltes evidències de la deriva a la que estam abocats, aquí i més enllà.\necologisme GOB Illes Margalida Ramis turisme\n« Protesta davant del departament d’Economia per aturar la subhasta de 46 immobles que el Govern català ha previst per demà al matí\nVaga indefinida de la plantilla d’Acciona FS a la factoria Ford d’Almussafes »


Mascaró: “Hem de mostrar al món el que podem i sabem fer”\n16 maig 2021 04:49\nEl president de l'Institut de l'Esport Hípic de Mallorca augura el GP Nacional més igualat dels darrers anys\nJulián Serrano | 12 maig 2011\nAhir es va presentar el 78è Gran Premi Nacional de Trot.\nAgustí Mascaró, president de l'Institut de l'Esport Hípic de Mallorca, augura una de les edicions més igualades del Gran Premi Nacional dels darrers anys. Tant és així que posaria messions per "qualsevol dels vuit ocupants del primer grup". Mascaró confia que Son Pardo sigui una festa durant el cap de setmana i el Gran Premi, una finestra al món, gràcies a la retransmissió de la cursa a més de 50 països, per mostrar el que "podem i sabem fer".\nCom es presenta aquesta edició del Gran Premi Nacional?\nEsportivament parlant, crec que es presenta molt oberta: és una edició en la qual no hi ha cap favorit clar que estigui molt per sobre dels altres i crec que tots els cavalls del primer grup tenen opcions d'aconseguir la victòria. Quant a l'esdeveniment en si mateix, pens que s'ha convertit en una referència dins la societat mallorquina. És com anar a missa el dia de Pasqua. Hi ha molta gent que només trepitja l'hipòdrom el dia del Gran Premi.\nQuè podrem trobar a Son Pardo aquest cap de setmana?\nUna festa. Hi haurà activitats per als infants com ponis, amenització musical, castells inflables, una banda de música, xeremiers i, com és lògic, corregudes de cavalls, que és un esport molt nostre i un espectacle digne del qual esperam que tothom en gaudexi.\nQuè pot oferir el trot de diferent per enganxar nous aficionats?\nÉs un esport respectuós amb el medi ambient, molt net i que, a més, és molt nostre. Aquesta és la setanta-vuitena edició del Gran Premi Nacional: res no l'ha aturat, ni tan sols la Guerra Civil. I això és molt difícil de mantenir amb aquesta situació econòmica.\nTot i la crisi, podríem dir que el món del trot es troba en un dels millors moments?\nEsportivament, sí. La qualitat de la cria i de les curses han experimentat una gran evolució en els darrers 5 o 6 anys. L'emperò és que ara la gent no pot mantenir tants de cavalls.\nPensau que després de les eleccions es mantindrà l'actual política de l'Institut?\nDepèn del que diguin les urnes. Nosaltres, amb gairebé 600.000 euros menys, gestionam dos hipòdroms i hem augmentat un cent per cent els premis. De 540.000 euros en premis l'any 2007 hem passat a 1.150.000 en l'actualitat. Amb manco doblers gestionam el doble d'instal·lacions i hem doblat els premis. En qualsevol cas, en quatre anys i amb la crisi tampoc no s'han pogut fer miracles i hem hagut d'aprofundir en el caire social més que en la promoció.\nContinuareu lligat al món del trot?\nSí, d'una manera o d'una altra. Si no continuu dins l'equip directiu de l'Institut, ho faré com a aficionat, propietari i menador. Sempre estaré lligat al món del trot: és una cosa de família.\nCom valorau l'entrada de la PMU en les corregudes de Son Pardo?\nLa PMU ens ha ajudat molt, tant econòmicament con promocionalment. La Federació ha recaptat gairebé 700.000 euros i s'han apostat sobre les curses de Son Pardo al voltant de 20 milions. L'únic emperò és no haver pogut posar la PMU aquí al carrer, encara que ja tenim el camí fet. Hi ha una resolució del Ministeri d'Economia del Govern d'Espanya que ens assegura que és competència seva. Sabem que s'ha aprovat una nova llei que ara és al Senat per treure el reglament i jo crec que durant 2012 tindrem la PMU. A més, el Gran Premi per primera vegada serà una cursa PMU i Equidia el retransmetrà a més de 50 països, en els qual veuran el que podem i sabem fer.


El repte del "Tot gira" per la Marató de Barcelona\nDiumenge, dia 5 de novembre, el "Tot gira" presentarà el repte que per cinquena vegada estan preparant de cara a la Marató de Barcelona. Aquest any presentaran quatre atletes que van ser olímpics a Barcelona 92 i que estan disposats a preparar-se amb Carles Castillejo per participar en aquesta prova esportiva, que se celebrarà l'11 de març del 2018 a la capital catalana.\n03/11/2017 - 14.18\nPer cinquena vegada el "Tot gira" entrenarà quatre atletes perquè disputin la Marató de Barcelona, que es correrà l'11 de març del 2018. Aquest diumenge el programa presentarà el repte amb una entrevista als quatre participants i a l'entrenador, Carles Castillejo, maratonià acabat de retirar.\nEls participants són 4 exesportistes d'elit que van ser olímpics a Barcelona 92. Dani Ballart, exjugador de waterpolo i medallista als Jocs Olímpics de Barcelona 92 i col·laborador del "Tot gira"; Natàlia Via-Dufresne, exregatista i medallista als Jocs Olímpics de Barcelona 92; Jesús Ángel García Bragado, exmarxista, que va ser a Barcelona 92, i Tomàs Jofresa, exjugador de bàsquet, també va participar als Jocs Olímpics de Barcelona.\nEl repte del "Tot gira" és una prova de superació amb exesportites d'elit que s'entrenaran durant 16 setmanes. El diumenge 11 de febrer del 2018 participaran en la Mitja Marató de Barcelona, un bon test de cara a la prova final, la Marató de Barcelona que correran l'11 de març del 2018.


Els vampirs prenen el control de les xarxes de CaixaForum - SIESTV\n19 març 2020 Els vampirs prenen el control de les xarxes de CaixaForum\nCaixaForum desplega una programació especial de continguts digitals amb la presentació de la Setmana Vampírica a les seves xarxes socials\nPosted at 14:08h in Cultura, Exposicions by siestv\nRedacció.- CaixaForum ha desplegat una programació especial de continguts digitals per a les properes setmanes, sumant-se d’aquesta forma a la campanya #JoEmQuedoaCasa. Després del tancament de centres degut a la crisi del coronavirus, seguint les recomanacions de les autoritats i amb l’objectiu de seguir difonent la cultura, ”la Caixa” ha llançat des d’aquest dimecres una línia especial de continguts digitals amb la presentació de la Setmana Vampírica a les seves xarxes socials, al fil de l’exposició Vampirs. L’evolució del mite, inaugurada recentment a Madrid. Aquests éssers foscos seran els protagonistes dels canals oficials de Twitter, Instagram i Facebook dels centres culturals de ”la Caixa” mostrant-se des de múltiples vessants: cinematogràfica, literària, artística i musical.\nEl primer dia de la Setmana Vampírica, la llegenda negra del cèlebre Nosferatu, del director de cine F.W. Murnau, i la seva ombra planarà sobre tots els seguidors de CaixaForum. A través de vídeos, fotos i continguts, els seguidors podran aprofundir en curiositats que van marcar el rodatge de Nosferatu, una simfonia del terror (1922), pel·lícula basada en el clàssic de Dràcula de Bram Stocker.\nPer la Setmana Vampírica, també desfilaran històries relacionades amb la pel·lícula Dràcula (1931), de Tod Browning, que van immortalitzar els actors Helen Chandler i Béla Lugosi, amb una identificació total amb aquest personatge. La seductora imatge de Lugosi d’aristòcrata eslau amb capa i engalanat de blanc i negre es va convertir en la imatge més identificable del personatge, adaptat per molts altres durant dècades de la història del cinema. El Drácula 73, d’Alan Gibson, que per primer cop projectava un primer pla que revelava els ulls injectats en sang, els ullals completament descoberts, la boca palpitant i rajant goterons de sang, serà un altre dels protagonistes de la setmana temàtica.\nLos labios rojos, del director belga Harry Kümel, es va convertir en títol de culte del gènere tant a Europa com a EE.UU. i centrarà un fil de curiositats i continguts relacionats, per donar pas als vampirs versió dandy que va plasmar l’artista estadounidenc Wes Lang a la pintura Fuck the facts. La Vampirella, del còmic de Forrest J.Ackerman, serà un altre dels reclams.\ncaixa, Caixaforum, vampir, xarxes digitals, xarxes socials