Oxford Reference | Bibliotècnica\nCAST ·ENG |CAT |\tHome > Oxford Reference Oxford Reference Translation Note: The Catalan version of this content is being displayed because it has not been translated to English. Click here for automatic translation\nOxford Reference és una base de dades que conté diccionaris electrònics multidisciplinars, tots ells publicats per l'editorial Oxford University Press.\nCom buscar la informació? Cerca ràpida\nCerca per navegació Com visualitzar i treballar els resultats?\nQuin espai personal de treball existeix?\nCom s'hi pot accedir? Els diccionaris electrònics són consultables per un nombre il·limitat d’usuaris des d'ordinadors connectats a la UPC, o a qualsevol de les altres universitats catalanes membres del Consorci de Biblioteques Universitàries de Catalunya (CBUC).\nTambé es pot accedir a aquesta col·lecció des d'ordinadors de fora de la xarxa de la UPC mitjançant el Servei d'accés remot.\nCom buscar la informació?\nLa pantalla inicial d’Oxford Reference permet realitzar tres tipus de cerca: la cerca ràpida, la cerca avançada i la cerca per navegació:\nCerca ràpida (Quick search)\nLa Cerca ràpida permet obtenir una definició concreta emprant tots els diccionaris de la base de dades a la vegada.\nEn cas que es vulgui limitar aquesta cerca ràpida a una especialitat concreta, només cal activar-la mitjançant l'opció "Search within my subject specializations"\nSempre que es vulgui indicar la recuperació d’una frase exacta, cal encerclar-la mitjançant cometes (“archimedes’ principle”).\nCerca avançada (Advanced search) La Cerca avançada, accessible a la part superior de la mateixa casella de cerca ràpida, permet buscar una paraula o frase a un o diversos camps (text complet, autor, ISBN, ...) mitjançant els següents operadors booleans:\nAND recuperació de tots els termes introduïts\nOR recuperació de qualsevol dels termes introduïts\nNOT recuperació del primer terme introduït, però no del segon\nDe la mateixa manera que a la cerca ràpida, es pot indicar la recuperació d’una frase exacta emprant les cometes (“archimedes’ principle”).\nLa cerca avançada també permet limitar els resultats per diversos criteris com, per exemple, la informació existent a citacions, cronologies, referències temàtiques, diccionaris bilingües o diccionaris en llengua anglesa.\nCerca per navegació (Browsing) La pantalla inicial d’Oxford Reference ofereix un llistat de les matèries que contempla ("Subject"), així com dels diversos tipus de referències que ofereix ("Reference type"):\nUn cop s'ha triat un tipus de referència o matèria concreta, es pot portar a terme una cerca ràpida dins la mateixa, o bé seleccionar directament l'entrada o diccionari especialitzat del llistat que apareix a la part central de la pantalla. Per altra part, el botó "About" del marge superior de qualsevol pantalla de la interfície permet obtenir un llistat de tots els diccionaris existents a la base de dades. És important tenir en compte que l'actvació de la casella "Provided by library" (al marge esquerre de les pantalles de navegació), permet la recuperació única dels diccionaris subscrits pel nostre servei.\nCom visualitzar i treballar els resultats?\nEls resultats obtinguts (recuperables tant per les definicions com pels diccionaris on aquestes apareixen) es mostren ordenats per rellevància, tot i que també es poden reordenar per títol, autor, data o llargada.\nEl llistat de resultats sempre mostra els més rellevants ("Overview pages") en primer lloc.\nEl detall d'informació mostrat al llistat de resultats es pot personalitzar en tres nivells mitjançant les icones del marge dret superior de la pantalla:\n1.- Nivell mínim: títol de l'entrada de la definició, títol del diccionari on es troba la definició, part del text on es troba la definició i tipus de contingut.\n2.- Nivell mitjà: tota la informació del nivell mínim més la coberta del llibre, tema, tipus de referència, data, llargada i nombre d'il·lustracions.\n3.- Nivell màxim: tota la informació del nivell mitjà més l'ISBN, l'e-ISBN i l'editor\nEls llibres o entrades marcades amb la icona d'un candau són recursos no subscrits pel nostre servei i, per tant, sense accés al seu contingut.\nSempre que es vulguin recuperar només les definicions existents als diccionaris subscrits pel nostre servei, cal activar la casella "Provided by library" (al marge esquerre de les pantalles).\nDesprés de seleccionar una definició concreta, el sistema ofereix addicionalment altres definicions relacionades amb la mateixa.\nUn cop s’ha seleccionat la definició desitjada del llistat, aquesta apareix de forma completa, ressaltant els termes buscats, i acompanyada per l'enllaç al diccionari d'on prové.\nLes icones del marge dret superior permeten imprimir, guardar i/o enviar per correu electrònic els resultats obtinguts:\nLa tercera icona del llapis permet generar la referència bibliogràfica de la definició obtinguda (en format MLA, APA o Chicago), així com la seva exportació mitjançant diversos gestors de referències bibliogràfiques:\nLa darrera icona "Social bookmarking" permet compartir els resultats obtinguts mitjançant diverses xarxes socials (Facebook, Twitter, LinkedIn, Googlemail, etc.).\nEn cas que es vulgui guardar els resultats obtinguts de forma permanent, cal registrar-se al sistema mitjançant les opcions existents al marge dret superior de la pantalla.\nUn cop autenticat, cada usuari pot guardar les pròpies cerques i/o definicions obtingudes mitjançant la segona icona de treball (disquet):\nAquestes cerques i definicions queden guardades a l'espai personal de treball "My work" (al marge dret superior de la pantalla), la qual cosa suposa un enllaç directe i permanent a les mateixes.


Quaderns de Taller homenatja l’obra de Joan Segon - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\njordi sardans 09.12.2020 | 23:41\nA la sala gran del Casino, s´hi pot veure aquests dies l´exposició «Joan Segon, Passió per la imatge», que és una lectura sobre l´obra més intimista i creativa, complementària d´una altra, on els membres de Foto Art Manresa i del col·lectiu Quaderns de Taller recorden al seu company, tot reflexionant i dialogant a partir de l´obra fotogràfica, «com si fos una abraçada amb el Joan dels seus amics», definia poèticament un dels assistents el primer dia de l´exposició, on la part central surt referenciada en la segona mitjançant una cartel·la. Els organitzadors també han comptant amb l´aportació d´Oriol Segon –fotògraf i nebot d´en Joan– en la tria de fotografies i la reflexió sobre la seva recerca artística. Els textos són de Joan Segon i els complementaris d´Enric Casas. Josep Morral n´ha fet el disseny gràfic. En el cas de Casas, tres imatges conceptuals tracten el tempus fugit o el pas del temps: del que està escrit, el foc s´ho emporta i només en queden cendres. Manel Camp el relaciona amb la música, que es pot escoltar pel sistema QR, Lluís Calderer (mort recentment) encara va tenir temps de triar la foto, l´arquitecte Ton Baraut hi fa una aprofundida reflexió sobre la relació espai-temps...\nDins la sala gran observem les primeres fotografies de Joan Segon als 18 anys, provinent d´Acció Catòlica i del Moviment Escolta Sant Francesc que va crear amb Josep Camprubí i Lluís Calderer. El seu tiet Manel Comellas, fotògraf de caire antropològic, l´influeix inicialment en diverses fotos: «Vaig néixer un vespre d´un 7 de desembre (1944) a cal Nari de les Escodines, quan la passada dels favets recorria el barri rabassaire de la ciutat, celebrant la Puríssima». Professional i pedagog de la comptabilitat i de la gestió, deia que tenia nom de rei –Joan II– i feia mofa de Joan Carles I, que si tenia segells dedicats, ell també en podia tenir. Fins l´any 1980 havia participat en concursos que després abandona. Dins la Federació Catalana de Fotografia aposta per anar més lluny a nivell conceptual. Fins el 1982 va ser president de Foto Art Manresa, on organitza un curs sobre Teoria de la imatge i comunicació visual a càrrec de Josep Barés i un any després un altre de crítica i història de la fotografia amb Eduard Olivella, professor de l´Arxiu fotogràfic de Barcelona, que reclamava una fotografia més personal i la imatge abstracte. A partir del 1983 comença a fer sèries d´Ombres i reflexes alhora que participa en la creació de Quaderns de Taller, amb col·leccions visuals.\nMacron anuncia un pla per combatre l'islamisme contrari als valors de la República.


Articles amb l'etiqueta ian - PilotaViu\nArticles amb l'etiqueta ian\nDijous, 9.8.2018 18:30h\nEl Trofeu Gregori Maians busca els segons finalistes en la tornada de Sanchis\nPIlotaViu / Oliva. Una de les cites fixes del raspall i un torneig clau de l'estiu. Tot això és el Gregori Maians d'Oliva, que enguany arriba a la XX edició amb un cartell de luxe. Divendres es disputa la segona semifinal del torneig, on s'enfrontaran dos dels noms propis de la modalitat. Moltó i Ian es voran les cares, acompanyats per Canari i Sanchis respectivament, este divendres a partir de les 17.00h. En la primera partida de la jornada, Salelles II i Gabi s'enfrontaran a Momblanch i Ricardet en la que és la segona semifinal de promoció. Llegir més


DRU IOGA, el ioga del cor - Fluim\n“Meditant a l’estrella Dru, el iogui coneix el seu destí.”\n(Ioga Sutras de Patanjali 3.29)\nAquesta tradició ióguica prové del nord de la India i ha estat transmesa de mestre a deixeble al llarg dels segles, sent introduïda a Occident fa uns 40 anys per Mansukh Patel, qui l’havia après dels seus pares.\n“QUI ÉS Mansukh Patel, filòsof, científic, autor de nombroses obres i pacifista conegut per les seves caminades per la pau amb la World Peace Flame (Flama de la Pau Mundial), amb la que es va inaugurar el Parlament de les Religions de Barcelona al 2004. Patel va néixer a Kenia, de pares hindús seguidors dels ensenyaments de Gandhi, i va ser criat dins l’esperit d’ahimsa, la no-violencia. Va estudiar bioquímica i oncología a la Universitat de Bargor (Gales). Allà va començar a difondre el Dru Ioga entre els seus companys, amb els que més tard va fundar la Life Foundation. Així es va formar el nucli del que ara s’ha convertit en un tipus de ioga que es tractiva i s’ensenya a diferents països.”\nDruvam, l’Estrella Polar\nLa paraula dru prové del sànscrit, i fa referència a l’estrella Dhruvam, l’Estrella del Nord o Estrella Polar, el punt fix a l’espai. El Dru Ioga representa aquest punt a les nostres vides; al practicar-ho la nostra consciència s’enfoca en aquest lloc de calma dins de nosaltres mateixos, anomenat dhjruvakasha. Aquest roman fixe i imperturbable malgrat els múltiples canvis, emocions i vivències que experimentem al llarg de la nostra existència, i que molt sovint ens arrosseguen com un remolí.\nEl Dru Ioga és conegut com “el ioga del cor” degut a que moltes de les seves postures i seqüències estan dissenyades per activar l’energia del Anahata, el chakra del cor, així com els nadis d’aquesta zona. Pensem que la glàndula timo, responsable del nostre sistema inmonològic, està situada just sota l’esternon, molt a prop del cor. Degut a això, les fluctuacions energètiques del Anahata l’afecten directament. Al practicar Dru Ioga donem un massatge al cor a nivell físic, estimulem el seu centre energètic i al mateix temps s’estimula aquesta glàndula, iniciant-se així un profund procés de sanació. Activar el poder del cor és el factor clau de l’aplicació del Dru Ioga com a forma terapèutica.\nPer altra banda, a nivell emocional activem i potenciem les qualitats del cor, és a dir, amor i compassió. Aquests són els sentiments més poderosos per aconseguir alegría, pau i armonía, tant en nosaltres mateixos, com al nostre voltant, i en conseqüència per a tot el món.\nUn altre punt a destacar és que s’executa gentilment, fent èmfasi en la posició “suau” de les articulacions, és a dir, sense bloquejar-les. Els moviments i asanes es realitzen de forma elegant, amb lentitud, i el que és molt important, amb la consciència enfocada, sovint repetint cada moviment varies vegades. En definitiva, el Dru Ioga és una síntesi de mètodes antics, desenvolupats i adptats per la vida moderna, que ens ofereix una perspectiva única en la pràctica del ioga.\n“SUAVITAT la clau del Dru Ioga és el fluir de l’energia, no l’habilitat per a realitzar postures complexes, doncs totes s’adapten a les necessitats de cada practicant.”\nPreviousPrevious post:Entrenar la ment amb Mindfulness. Mite o realitat?NextNext post:El Cultiu de la Gratitud


Nova oferta de feina de la borsa de treball de l'ajuntament de Sant Julià de Ramis. Lampista / Paleta / Fuster Descripció: - Es contractarà una persona per cada lloc de feina - Contracte per obra i servei REQUISITS: - Es busquen perfils per cobrir tres llocs de feina - Incorporació immediata - Titulació: Estudis bàsics - Disponibilitat de vehicle propi &...\nAigües de Girona, Salt i Sarrià de Ter obre la següent convocatòria de selecció d'ajudants pel departament de brigades d'aigua potable. LLOC DE TREBALL: - Ajudant per brigada d’explotació d’aigua potable, de categoria laboral 2B, segons conveni. - Feines de recolzament en la reparació d’avaries, manteniment, obra nova o escomeses en xarxes d’aigua potable. - Horari...\nConvocatòria director Gerent TRARGISA\nHa sortir publicat al BOP l’anunci de la convocatòria del Director Gerent a TRARGISA. Podeu accedir a les Bases convocatòria El termini de presentació de candidatures finalitza el 29 de juny.


Escurabutxaques bars Corbera de Llobregat - Millor servei tècnic per escurabutxaques bars a Corbera de Llobregat - Recreatius PenedèsSEO - Landing Escurabutxaques bars - Máquinas recreativas y tragaperras. Mejor servicio técnico en máquinas recreativas para bares y locales - Recreatius Penedès\nLES ESCURABUTXAQUES BARS A CORBERA DE LLOBREGAT AMB MÉS RENDIMENT ECONÒMIC\nLes escurabutxaques bars a Corbera de Llobregat són distribuïdes amb els jocs més populars dels bars i asseguren l'entreteniment als clients. La rendibilitat per a bars i locals a Corbera de Llobregat està garantida per diversos motius, entre ells, el seu bon funcionament.\nLes nostres escurabutxaques bars a Corbera de Llobregat augmenten exponencialment els beneficis de negocis, restaurants, bars i locals de Corbera de Llobregat. A Jocs Recreatius Penedès analitzem i actualitzem regularment l'evolució de les màquines per assegurar que les recaptacions siguin el més altes possibles. Les nostres escurabutxaques bars tenen una funció clara: entretenir a qualsevol públic. Nosaltres disposem d'un ampli catàleg amb diferents models d’escurabutxaques bars i fabricants, sempre amb la millor oferta per atreure nous clients als bars i locals a Corbera de Llobregat i augmentar els ingressos optimitzant al màxim la rendibilitat dels establiments sense requerir cap esforç econòmic.\nEl nostre assessorament professional ajuda al client a realitzar una planificació prèvia del local, realitzar una selecció de les màquines que més s'ajusten al local i que majors beneficis poden aportar gràcies a la nostra àmplia experiència en el sector. Així doncs, analitzem detalladament les característiques i ubicació del bar o local, l'oferta d’escurabutxaques bars a Corbera de Llobregat i el target habitual de l'establiment.\nDisposem sempre de la millor oferta d’escurabutxaques bars a Corbera de Llobregat per assegurar la recaptació més elevada possible, així com la diversió i l'entreteniment als jugadors. Jocs Recreatius Penedès disposa dels models més avançats de escurabutxaques bars a Corbera de Llobregat amb premi que triomfen en els bars, cafeteries, cerveseries i locals d'oci. L'èxit de la nostra empresa es basa a oferir a hostalers i propietaris de bars i locals un ampli inventari de les màquines escurabutxaques amb premi més rendibles del mercat.\nOriginar un punt d'atracció gràcies a l'instal·lació de escurabutxaques bars a Corbera de Llobregat contribueix a millorar els beneficis d'un bar o local sense requerir cap esforç per part del propietari del negoci. Els nostres tècnics s'ocupen del correcte funcionament de les escurabutxaques bars, el seu manteniment, així com de la renovació de les màquines per disposar dels models més actuals i de major èxit.


encos/ Caminada I-265\nCaminada I-265 (Vallès Oriental)\n41.6996,2.2853Clica per veure'n la ubicació. Aparcament del Consorci del Moble (La Garriga)\nEstem situats als afores de la població pel nord, just on hi ha les conegudes botigues de mobles. Engeguem en direcció més aviat est per un carreró cimentat que surt entre una botiga d'interiorisme i una altra de material de construcció. Resseguim una fàbrica de mobles que portem a la dreta. Quan la fàbrica s'acaba, el carrer gira a la dreta i tot seguit a l'esquerra, moment que creuem la via del tren per un túnel ben obrat, dels d'abans.\nA partir d'aquí comença el camí de Sant Cristòfol, una pista de terra que s'enfila muntanya amunt cap a l'ermita de Sant Cristòfol de Monteugues. Al cap d'un centenar de metres arribem a un encreuament de camins amb un pal informatiu.\nRebutgem la pista que se'n va per la dreta cap a Ca l'Oliveró (hi vindrem a la tornada) i continuem de front, seguint les marques blanques i grogues corresponents al sender PR-C-33.\nEn aquest punt em consta que es troba la font de l'Enrabiada, però o s'ha perdut o bé resta coberta per la vegetació del torrent. Res de res, ja és la segona vegada que ho intentem, insistirem en una altra ocasió.\nSense deixar en cap moment la pista principal, després d'un quilòmetre i un parell de marrades som al costat de la font de la Teula que ens queda a peu de camí a mà esquerra.\n41.7027,2.2906Clica per veure'n la ubicació. Font de la Teula\nAquesta font abans també era coneguda com de la Figuera. Es tracta d'un mur de pedra lligada de forma còncava que reté les terres de la muntanya i alhora delimita el replà que queda enlairat un pam respecte del camí. Al mig del mur hi trobem el brollador que li dóna el nom, un bonic broc d'acer inoxidable en forma de teula per on raja l'aigua que cau a un bassal quadrat disposat arran del sòl empedrat. A la dreta del mur hi trobem collada una placa metàl·lica recordant-nos el nom de la font i que fou molt ben arranjada l'octubre de 1983 pel Centre Excursionista Garriguenc.\nContinuem per la pista que avança en direcció més aviat nord-est, en lleugera però constant pujada, fent ziga-zagues per tal de salvar el desnivell. Val a dir que aquest tram s'ha fet un pèl ensopit, sense cap al·licient ni gaires vistes, pista i més pista. Al cap d'uns 3,2 quilòmetres trobem un trencant descendent a la dreta que ens duria a la font Ferreres, però abans visitarem l'ermita de Sant Cristòfol de Monteugues, per tant defugim ara el trencall i seguim de front els poc més de 300 metres que ens separen de l'era de l'ermita, la qual és emplaçada en un collet prop del límit termenal del Figaró-Montmany per l'extrem de migjorn, entre els masos dels Valls i Plans.\n41.7163,2.2999Clica per veure'n la ubicació. Ermita de Sant Cristòfol de Monteugues\nLa capella es troba erigida sobre un turonet i closa per una tanca de pedra, accessible a través d'unes escales. L'edifici és d'una sola nau, cobert amb volta de canó, i amb dos arcs torals apuntats que semblen posteriors a la construcció del temple. A llevant l'encapçala un absis d'eix desplaçat respecte de la nau i tres arcs en gradació que formen un ampli presbiteri. A l'exterior de l'absis resten encara unes arcuacions mig esborrades pels arrebossats i les emblanquinades i una enguixada cobreix la volta de quart d'esfera de l'absis i els arcs en gradació. Els murs laterals i de ponent tenen un gruix d'1,5 metres el que fa suposar que foren refets per reforçar la volta, tot i que al mur de la façana de migdia hi ha dos contraforts que en contraresten el desplom. A l'exterior de l'absis resten encara unes arcuacions, mig cobertes pels arrebossats i les emblanquinades successives. Tot l'aparell, de fet, resta molt amagat, però el poc que es pot veure és de carreus ben disposats. La porta de la façana sud està formada per una arcada de dovella senzilla, sense cap altre element. A la façana de ponent hi ha un campanar de cadireta que pertany, com la nau, a una època posterior.\nDes de l'extrem occidental de l'era se'ns obren bones vistes del cingles de Bertí.\nUn cop hem donat complida visita a aquest indret retrocedim els prop de 300 metres que ens separen del trencant que hem rebutjat a l'anada i que ara ens queda a l'esquerra, el qual prenem. Inicialment circulem en direcció est però de seguida ens encarem al nord. Anem fent camí per una vella pista de desboscar, perdent alçada poc a poc. Uns 200 metres més endavant el camí tomba a la dreta i uns 350 després travessem el torrent de Ferreres o de l'Enrabiada, segons quin mapa es miri. Passat el torrent el camí gira envers la dreta, adreçant-nos al sud/sud-est al mateix temps que comencem a pujar suaument. Només una cinquantena de metres més amunt som al costat de la font Ferreres.\n3 1h 50'\n41.7154,2.3044Clica per veure'n la ubicació. Font Ferreres\nLocalitzada a l'extrem més sud-oriental del terme municipal del Figaró-Montmany. És una bonica font boscana arranjada pel Grup Excursionista de la Garriga. Segons diuen gairebé sempre podem comptar amb la seva aigua. Es tracta d'una paret de pedres desbastades lligades amb morter de calç en forma de feixa que reté les terres del marge. La part central està emmarcada amb pedres disposades en forma de plec de llibre, formant un arc arrodonit. A la part baixa és on hi tenim la deu principal, amb una canyella metàl·lica per on raja l'aigua que cau a un bassal quadrat que la recull. Uns degotalls a l'esquerra del brollador, coberts de molsa, aboquen aigua al terra que s'escola camí avall. A banda i banda queden dos bancs de pedra per seure adossats al mur principal que els hi fa de respatller. Al capdamunt hi ha una placa de ferro amb el nom de la font en relleu. El rètol està ben encertat, queda molt integrat al paisatge.\nEl topònim Ferreres apareix en documents medievals que fan referència a la presència d'un jaciment de metall, considerat genèricament com a ferro. També es pot relacionar amb el mas Ferreres de Monteugues, documentat per primera vegada al 1285 i situat a prop del torrent de Ferreres.\nContinuem per l'ample vial en lleugera pujada al començament. Després de 125 metres descrivim un revolt a l'esquerra i tot seguit un altre a la dreta, quedant encarats al sud al mateix temps que comencem a perdre alçada. Circulem pel bosc de Can Valls. De tant en tant se'ns obren vistes a la dreta.\n850 metres més endavant arribem al torrent de la Font de Rupit, alhora que també a un revolt tancat a la dreta.\nPer conèixer la font de Rupit cal que ens enfilem per un camí ascendent que surt per l'esquerra immediata, un xic embardissat i que remunta el torrent per la seva riba dreta. Uns seixanta metres més amunt serem al seu costat, ens queda a mà esquerra del camí.\n41.7074,2.3062Clica per veure'n la ubicació. Font de Rupit\nEs troba sota una figuera, envoltada i acotxada de verdes heures, falgueres i molses. Senzilla però simpàtica font, una teula a un pam del terra li fa de broc.\nVista la font reculem, però uns 20 metres més avall veiem un pas entre la vegetació que baixa al torrent on podem observar una antiga canalització feta de pedra i teules que recull l'aigua i la duia canalitzada fins la bassa de Rupit.\nAra sí ens situem de nou al camí principal. Rebutgem tan la pista per on hem vingut des de la font de Ferreres i que ara ens queda a la dreta, també la seva continuació que surt d'enfront nostre i fem per l'esquerra, travessant el petit torrent. Un cop a l'altra banda del torrent arrenca un corriol que s'enfila per dins el bosc. De seguida anem a parar a un camí més ample i planer que ens talla i que prenem a la dreta, en sentit sud-oest, endinsant-nos a la baga de Rupit al mateix temps que entrem al terme municipal de Cànoves i Samalús. Una cinquantena de metres més endavant passem per damunt de l'antiga bassa de Rupit i en algun tram podem observar l'antiga canalització que portava l'aigua fins a la casa. Al cap d'uns 400 metres arribem a les restes de la masia de Can Rupit (41.7041,2.3022)Clica per veure'n la ubicació. que ens queda enlairada a l'esquerra.\nAntiga masia que havia estat propietat dels Illa de la Garriga. Va estar habitada de forma permanent fins a finals dels anys 50 del segle passat. En pocs anys s'ha pràcticament enrunat.\nDe seguida creuem el petit torrent de Rupit alhora que el camí fa un gir envers la dreta. Tot just una seixantena de metres després d'haver creuat el torrent trobarem a mà dreta un pilonet de pedres amuntegades.\nEn aquest punt abandonem la pista i trenquem a la dreta per un corriol descendent que es fica en el bosc. El camí, malgrat no està assenyalat, sí està ben fressat i fàcil de seguir, sense pèrdua. Mig quilòmetre més avall tornem a trepitjar el terme municipal de la Garriga. El camí avança cap a ponent, fent un seguit de ziga-zagues per tal de suavitzar el desnivell. Una mica més de 200 metres després sortim a una pista de desboscar que ens talla; aquí cal que tirem una mica a l'esquerra i en pocs metres trobarem un altre pilonet de pedres on trencarem de nou a la dreta i continuarem per un sender descendent que marxa per dins el bosc. Per cert, molt bonic.\n250 metres més avall anem a parar a un encreuament de camins; rebutgem la pista que se'n va per l'esquerra, també obviem la que surt per la dreta i prenem un camí descendent que arrenca entre ambdues, enfront nostre, en direcció sud-oest. Entrem a la Solella de Ca l'Oliveró. Una mica més de 150 metres després arribem a una bifurcació que fem a la dreta. Seguim 250 metres més fins a una nova intersecció. Ens trobem a les envistes de Ca l'Oliveró que ens queda al davant, a l'altra banda de la pista. Rebutgem els dos brancals més amples que surten a banda i banda, prenem un caminet estret i descendent que arrenca enfront nostre. A la dreta, a l'altre costat del filat que tanca la propietat de Ca l'Oliveró, podem veure les grans basses de reg de que disposa, una d'elles acostuma a estar plena.\nEn poc més de 50 metres som davant de l'antic Forn de Ca l'Oliveró (41.6983,2.2900)Clica per veure'n la ubicació. .\nEs tracta d'un forn d'obra de planta quadrada del segle XVIII, del qual es conserven en prou bon estat les dues fogaines i part de la cambra de cocció. Ben a prop s'hi van trobar fragments de ceràmica ibèrica i romana i restes d'un forn ibèric.\nDesfem els últims 50 metres i ens situem de nou a la pista principal, la qual prenem a l'esquerra. No haurem fet ni vint metres quan trobarem la font de Ca l'Oliveró, situada a peu de camí a mà dreta.\n5 2h 50'\n41.6988,2.2898Clica per veure'n la ubicació. Font de Ca l'Oliveró\nEmplaçada a només 75 metres a l'est en línia recta de Ca l'Oliveró, per sobre de la masia, just a peu de camí i a l'altre costat de la gran i antiga bassa de la finca, ara en desús.\nLa font es troba per sota del nivell del terra. L'aigua brolla per un ample tub d'obra que queda amagat sota una pedra i cau a una mena de bassal d'obra en forma de F que alhora reparteix les aigües a tres punts diferents; una de les canalitzacions de sortida travessa per sota el camí i alimenta una bassa que queda tot just per sota de la gran bassa que es veu des del camí.\nDeixem la font a la dreta i continuem pista avall. Una cinquantena de metres després trenquem a l'esquerra. El camí fa una giragonsa i passa pel costat de Ca l'Oliveró (41.6986,2.2891)Clica per veure'n la ubicació. .\nMasia del segle XVI situada a la falda de la muntanya i envoltada de conreus. Típica construcció de planta, pis i golfes. La façana principal orientada al sud té portal de mig punt adovellat, amb sis finestres de diferents mides i un bonic rellotge de sol. Dins d'un medalló hi ha els anagrames de Jesús i Maria i a sota la inscripció Jaume Olio 1588.\nDeixem la masia enrere i seguim per la pista. Ben aviat defugim un camí que per l'esquerra baixa a una granja, nosaltres continuem pel de més a la dreta que es va adreçant al nord. Una mica més de 150 metres més enllà anem a parar a un encreuament de camins amb un pal informatiu; som de nou al camí de Sant Cristòfol, per on hem passat al començament de la caminada. Així doncs agafem la pista que surt per l'esquerra en baixada i al cap de 125 metres passarem per sota de la via del tren. Només ens queda tornar al cotxe que ens resta a escassos 150 metres i donar per ben finalitzada l'excursió d'avui.