Welcome Home Kherson Ucraïna - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nWelcome HomeChaykovskogo Street 60, Kherson, Kherson, Ucraïna - Veure al mapaExcepcional9,1Basada en87comentarisWelcome HomeVeure més fotosPiscinaVeure més fotosVeure totes les 29 fotosMolt bona ubicació 8,2Veure al mapa8,2UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionatbalcó/terrassa\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Welcome Home està situat idealment a Kherson; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Welcome Home és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de recepció 24 hores, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport, servei de bugaderia, neteja en sec. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, telèfon, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Welcome Home.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantL’establiment es posarà en contacte directament amb vosaltres amb relació al pagament per avançat, que s’ha d’efectuar com a màxim 5 dies després de fer la reserva. L’establiment es reserva el dret de cancel·lar la reserva en cas que el dipòsit no s’hagi abonat. Comentaris recents de clients


Visita de la consellera de Cultura de la Generalitat al Museu de Solsona - Bisbat Solsona\nDivendres dia 15 de febrer al matí la consellera de Cultura de la Generalitat de Catalunya, Laura Borràs, va visitar el Museu de Solsona i va presentar el catàleg de l’exposició “Alba. Més de 400 anys d’indumentària litúrgica a l’Església de Solsona”.\nLa consellera va realitzar una visita guiada per les diferents sales del museu acompanyada pel bisbe de Solsona, Xavier Novell, l’alcalde de la ciutat, David Rodríguez, la presidenta del Consell Comarcal del Solsonès, Sara Alarcón, el director dels Serveis Territorials de Cultura a la Catalunya Central, Lluís Cerarols, el director del museu, Lluís Prat, entre d’altres. En acabar la visita la consellera va signar el llibre de visites del museu amb una magnífica dedicatòria enaltint la funció de la cultura i el patrimoni com a eixos de la identitat del poble català.\nUn cop acabat l’acte institucional es va dur a terme la presentació del catàleg de l’exposició “Alba. Més de 400 anys d’indumentària litúrgica a l’Església de Solsona”. De la mà de la mateixa consellera Laura Borràs, la co-comissària de l’exposició, Cristina Sanjust, el dissenyador, Salvador Vinyes, i el director del museu, Lluís Prat, van donar llum a un llibre que, a banda de ser un recull d’objectes artístics, pretén esdevenir una eina didàctica per donar a conèixer diferents aspectes relacionats amb el món de la litúrgia, tant en les celebracions religioses com en el dia a dia de l’Església.\nAlba és el naixement d’un nou dia, és el vestit que es posen els batejats en el naixement espiritual a una nova vida, és el vestit litúrgic essencial i, com molt bé va assenyalar la consellera, és també el gènere trobadoresc que descriu el disgust dels amants en separar-se al matí. Són alguns significats d’una mateixa paraula als quals avui en sumem un altre: alba és el llibre que dóna llum al fons d’indumentària litúrgica que conserva el Museu de Solsona i al mateix temps que dóna a conèixer el fascinant, i simbòlic, món de la litúrgia.\nPublicat el dilluns 18-02-2019 dins de El Bisbe, Notícies


Endesa a Montblanc:telèfon i contacte\nEndesa en Montblanc: punt de servei\nTelèfon de Endesa a Montblanc\nPunt de servei Endesa a Montblanc\nContractar el subministrament de llum amb Endesa a Montblanc\nEndesa a Montblanc\nAqui esbrinaràs tota la informació que necessites conèixer de Endesa a Montblanc. Tot montblanquense que tingui problemes amb el seu subministrament de llum podrá trobar en esta aquesta página web tota la informació que necessiti.\nEndesa s'encarrega de distribuir la llum a gran percentatge dels ciutadàns de Tarragona. Per això, compta amb gran part recursos per atendre als clients amb qualitat. Depenent dels tràmits que el montblanquense vol completar, pot preferir de anar a alguns dels punts de servei sense la necesitat de cita previa propers a Montblanc. No obstant, sempre pot trucar anticipadament als telèfons que aperèixen a continuació:\nTelèfons de Endesa a Montblanc\nEndesa ofereix una atencio personalitzada on qualsevol client pot anar de manera presencial i ser escoltat immediatament. Els punts de servei de Endesa que un montblanquense té mes properes es mostran a continuacio:\nDirecció C\_ Mare Molas 67 C\_ Raval De Lleida 61\nCP 43202 25400\nMontblanc es un municipi que fa part de la comunitat autònoma de Cataluña que compta amb un total de 553625 punts de sumbministrament amb un consum anual de 1937146013 MWh. Endesa es la companyia encarregada de subministrar la llum en la zona.\nEndesa es la companyia responsable de distribuir el gas natural al municipi de Montblanc. Per això, si el ciutadà montblanquense vol anar a la oficine que sigui de Endesa sense necessitar cita prèvia, té a disposició punts de servei properes a la seva casa.\nOficines de Endesa a Montblanc\nAdreça C\_ Mare Molas 67 C\_ Raval De Lleida 61


L'aixeta: Sí, votaré Iniciativa Internacionalista\nSí, votaré Iniciativa Internacionalista\nConta Eduardo Galeano a un llibre seu -crec que és El libro de los abrazos (l'enllaç no és a una referència, és al llibre complet!) -que una vegada va veure una pintada que deia més o menys així: "Si el vot servira per canviar alguna cosa, seria declarat il·legal".\nD'entrada, compartisc eixa idea. Des de fa temps, pense que un partit polític amb principis -un partit que no tinga com a únic objectiu el poder- no té res a fer en unes eleccions. Ha de competir contra vertaders imperis econòmics, amb els mitjans de comunicació com a principal poder que controla la situació per a que no canvie res. Almenys res relacionat amb l'aplicació del capitalisme i totes les injustícies que d'ell es deriven: exclusió social, autodestrucció del planeta, precarietat, expansió de les malalties mentals, etc.\nTot i això, cal dir que hi ha experiències institucionals en què s'han aconseguit conquestes importants -pel que fa a la millora del benestar i a la reducció de les injustícies- tant a nivell local com d'àmbit estatal. Dos exemples podrien ser Marinaleda i Veneçuela, respectivament.\nFaig aquesta introducció per parlar de la interessant candidatura per a les eleccions europees d'Iniciativa Internacionalista. L'altre dia us comentava que em feien ganes de votar-los veient les reaccions que la seua legalització havia suscitat en persones com Rubalcaba, Rosa Díez, Jiménez Losantos, Patxi López, Cospedal... (Per cert, quan el Tribunal Suprem els va il·legalitzar, des d'IU-ICV es va dir que "acataven" la sentència, sense fer cap més comentari). Eixe impuls de voler anar a votar II, en compte d'abstenir-me, era això: un impuls. Quelcom que em demanava -i que em demana- el cos; una reacció emocional més que racional.\nHi ha també motius racionals per donar suport electoral a II? Trobe que sí.\nAl seu web tenen un manifest on es parla de manera clara d'una sèrie de reivindicacions. Moltes d'elles insòlites o, com a mínim, poc habituals en un grup polític. Vegem alguns dels punts:\nFre a l'explotació laboral i a les retallades socials, proposant -si cal- mesures anticapitalistes.\nLlibertat d'expressió: dret a no ser discriminat per raons ideològiques (exemple: il·legalització d'idees al País Basc), de llengua (exemple: la que patim contínuament al País Valencià) i cultura, d'edat i de gènere; dret a no ser torturat, represaliat o processat per les pròpies ideees.\nControl per part de les dones del seu cos, la seua sexualitat i la seua capacitat reproductiva.\nDret permanent a l'autodeterminació dels pobles i a la normalització de la seua llengua i la seua cultura.\nNo a l'Europa del Capital (exemples: Directiva Bolkenstein, Directiva del Retorn contra els treballadors immigrants), no a l'OTAN.\nRecolzament a la lluita contra la privatització de la sanitat; també a la lluita contra el Pla Bolonya.\nSolidaritat amb els processos d'articulació patriòtics, antiimperialistes i de justícia social a Llatinoamèrica; també amb la lluita del poble palestí.\nÉs clar que un manifest no és un programa. També es podrà dir que el text (recomane llegir-lo sencer) és pamfletari. En qualsevol cas, ací hi ha una declaració d'intencions i de principis, on se segueix una línia anticapitalista, una exigència de justícia real. Uns posicionaments -generals si es vol- que jo compartisc.\nPense també que la democràcia no es redueix a votar cada quatre anys. Però és possible que, amb les regles del joc del sistema, es puga fer alguna cosa. Hi ha experiències on la combinació d'actuació institucional i moviments socials ha donat fruits interessants.\nIniciativa Internacionalista és, en la meua opinió, una alenada d'aire fresc en el panorama polític. Una candidatura que pot ser votada per molts abstencionistes habituals. Jo seré un d'ells el 7 de juny.\nPublicat per Vicent Terol a 10:03\nA mi el manifest em convenç del tot però quan surt Otegui demanat el vot, així com els MAulets, Cup etc... em ve un calfred per la columna vertebral: que tinc jo a veure amb aquests ultranacionalistes?\nNo descarto votar-los, però veient les seves companyies em fa bastanta mandra eh...\n31 de maig de 2009, a les 12:40\nglamboy, crec que és interessant obrir aquesta mena de debats, de manera que agraïsc el teu comentari.\nTrobe que, si tu votes un partit, el que et duu a eixa decisió ha de ser un criteri propi. No el fet que gent o grups que no t'agraden el recolzen.\nSupose que II és recolzat per alguns independentistes perquè reivindica el dret a l'autodeterminació dels pobles. Estàs d'acord amb reconéixer aquest dret? Jo sí. També la Carta de les Nacions Unides (http://es.wikipedia.org/wiki/Carta_de_las_Naciones_Unidas) o els Pactes Internacionals de Drets Humans (http://es.wikipedia.org/wiki/Pactos_Internacionales_de_Derechos_Humanos)\nPerò II diu moltes altres coses, com tu ja saps.\nPer altra banda, Otegi no és sant de la meua devoció tampoc. Pense que no desmarcar-se d'ETA ha sigut -i és- un error estratègic i també una actitud que rebutge a nivell ètic. És cert que ha fet algun intent per buscar la fi negociada d'ETA (famós acte d'Anoeta), però sempre s'ha mostrat supeditat a la banda armada.\nPerò jo no votaré a Otegi el 7-J. Votaré a II.\n31 de maig de 2009, a les 21:30\nEl robatori de la gallina\nEncara aniré a votar II?\nMª Dolors Pellicer: rimes amb rialles i més\nPP i PSOE contra la injustícia internacional\nNo va ser precissament un final feliç\nDues racions més de Font de Mora\nPer què diuen hormones quan volen dir follar?\nXàtiva: muralla oest\nMés que probable il·legalització d'Iniciativa Inte...\nAturat el rellotge (en la foscor) d'Antonio Vega\nS'hauria d'il·legalitzar el Papa?\nTauler d'anuncis blocaire\nCantar i contar\nPatxi López, venedor de fum\n"Maig", poema infantil de Martí i Pol\nValorar la mobilització\nNova ocurrència de Font de Mora\nBellea del Foc militar\nNirvana i Mecano\nAssimilant la mort de Javier Ortiz


¿Que ofrecemos? - Absentismo - MC MUTUAL\n¿Que ofrecemos? - Absentismo\nEl nostre grup d'experts t’ofereix una sèrie de serveis exclusius orientats a cobrir les teves necessitats en la gestió de l'absentisme.\nAssessoria en anàlisi d'absentisme i interpretació d'indicadors\nT’oferim un suport tant en l'ús i aprofitament de les eines en línia que ofereix MC MUTUAL per a l'anàlisi d'absentisme com en el càlcul i la interpretació dels vostres indicadors.\nAvaluació de la gestió de l'absentisme\nMitjançant un qüestionari dirigit als comandaments intermedis, avaluem la gestió de la incapacitat temporal de la teva empresa.\nAssessoria en l'elaboració de plans d'acció davant l'absentisme\nT’assessorem en l'elecció de les accions més adequades per a la situació de la teva empresa i t’ajudem a planificar-les en el temps.\nEstudi sobre les causes de l'absentisme\nDesprés d'una sessió de sensibilització sobre l'absentisme, treballem per descobrir quins són els factors organitzacionals que influeixen en l'absentisme per incapacitat temporal característic de la teva empresa.\nLes nostres eines en línia permeten gestionar l'absentisme de la teva organització de manera autònoma, disposant de la informació en el moment i lloc en què ho necessitis.\nEines d'anàlisi de l'absentisme\nPosem a la teva disposició dues eines d'anàlisi de l'absentisme per a la contingència comuna i la d'origen professional, que et permetran tenir informació actualitzada dels teus indicadors. Pots descarregar els resultats en un document PDF o Excel, a punt per imprimir-los o guardar-los al teu ordinador.\nAvantatges de les nostres eines\nVeure un exemple\nLes dades s'extreuen directament de les bases de dades de la mútua.\nCalculen de forma automàtica els principals indicadors (taxa d'incidència, taxa d'absentisme, durada mitjana de les baixes, jornades perdudes per treballador, cost directe per a l'empresa).\nEls indicadors es calculen sempre de la mateixa manera, tant els de l'empresa com els de les referències utilitzades. Així mateix, es calculen de la mateixa manera a través del temps.\nOfereixen els resultats tant en taules com en gràfics.\nDe maneig i navegació fàcils.\nPermeten que l'usuari navegui i triï les variables que li interessa conèixer (evolució mensual, anual, per gènere, per grups d'edat, per zona geogràfica o empresa).\nPermeten escollir el tipus de comparativa a mostrar, el tipus de complementació salarial, el període d'inici i final de l'informe (anys fiscals, escolars, etc.).\nOfereixen referències comparatives, tant poblacionals com sectorials.\nPermeten descarregar els informes en PDF o Excel.\nMostren dades actualitzades, la qual cosa permet la consulta periòdica dels indicadors.\nOfereixen estimacions dels indicadors abans que es tanqui l'any en curs.\nPermeten consultar l'històric dels últims 5 anys.\nAmb la normativa de protecció de dades. Ofereixen informació estadística sense dades personals o que permetin identificar persones concretes.\nCalculadora de costos de l’absentisme\nT’oferim una calculadora precisa. Utilitzar-la és molt fàcil. Només cal que introdueixis unes quantes dades i et mostrarà el cost que suposa l'absentisme per a la teva organització o el cost d'una baixa individual. Pots descarregar els resultats en un document PDF, a punt per imprimir-los o guardar-los al teu ordinador.\nHem elaborat guies de les accions més efectives perquè puguis executar pas a pas el pla d'acció de la teva empresa. Les trobaràs organitzades per temàtiques d'interès.\nSom un equip de metges i infermeres del treball, economistes, estadístics i psicòlegs organitzacionals, dedicats des de fa més de 10 anys a la investigació i l’anàlisi de l'absentisme laboral. Assessorem empreses mutualistes sobre com millorar els seus indicadors d'absentisme.\nLa nostra experiència en aquest camp ens ha permès desenvolupar un mètode d'anàlisi i intervenció de l'absentisme per incapacitat temporal des de l'empresa: el Mètode MC-IT Consultoria per a la gestió de l'absentisme.\nAdjunta a Direcció de l'Àrea Prestació Sanitària i Econòmica\nCap de Servei d'Anàlisi per a la Gestió Sanitària\nCap Departament MC-IT Anàlisi i Consultoria d'Empreses\nCap Departament d'Anàlisi i Planificació de Recursos Sanitàris\nAnalista i Consultora\nInvestigador i Analista


ppa-manager – GNULinux||||CAT\nRepositoris PPA de l'Ubuntu [com afegir-ne i eliminar-ne]\nppa, ppa-manager, ppa-purge, ubuntu\nPossiblement molts de vosaltres ja coneixeu els repositoris PPA de l’Ubuntu. Són repositoris que no venen de la mà de Canonical, sinó dels usuaris i desenvolupadors que hi ha al voltant (vosaltres mateixos en podríeu crear un). Un dels grans avantatges és que ens permeten instal·lar aplicacions que no estan als repositoris oficials de manera molt fàcil i ràpida.\nPer exemple: si voleu instal·lar, el PopCorn Time, o l’Atom, o el Sublime Text, o la darrera versió del GNOME o del KDE o del LibreOffice, o bé si voleu instal·lar temes d’icones diferents o altre tipus de paquets que no hi són als mirrors oficials, doncs amb els PPA ho teniu resolt.\nAfegir un repositori PPA\nHi ha dues maneres de fer-ho: la clàssica mitjançant la línia d’ordres, on trobem un ppa, l’afegim, actualitzem repositoris i instal·lem allò que volem:\nO bé fent servir un gestor de PPA’s com el PPA manager i que podeu instal·lar… mitjançant la línia d’ordres!!\nEl PPA manager també vos permet eliminar repositoris PPA fàcilment.\nEliminar un repositori PPA\nTot i que afegir un repositori PPA pot ser menjar faves i beure vi, eliminar-lo pot no ser tan fàcil. Amb PPA manager vos serà fàcil. Però si no voleu fer servir el PPA manager, haureu de fer servir un altra eina. Ubuntu no en té cap eina per defecte més enllà de suprimir el repositori manualment de l’/etc/apt/sources.list.d. Per sort, existeix el PPA-purge, que podeu instal·lar també mitjançant el seu propi PPA:\nUna vegada instal·lat, només cal que li passeu el ppa que voleu eliminar. Per exemple, si volguérem eliminar el PPA del ppa-manager:\nsudo ppa-purge ppa:webupd8team/y-ppa-manager


El pescador Àngel Sáez Cambredó, millor esportista de Móra d'Ebre de 2019 - Canal 21\nDivendres, el teatre municipal La Llanterna de Móra d’Ebre va acollir la celebració de la sexta edició de la Festa de l’Esport local. Durant la gala, presidida pel tinent d’alcalde Sixte Melchor, es va fer un reconeixement al món de l’esport de la població. En total es van presentar 18 candidatures a les quatre categories de premis convocades.\nEl millor equip de Móra d’Ebre 2019 va ser proclamat el benjamí femení del Club Handbol Móra d’Ebre. Durant aquesta temporada, aquest equip ha participat en diferents competicions amb molt bons resultats: primer classificat imbatut a la Lliga del Consell Esportiu de la Ribera d’Ebre, primer classificat a la Lliga del Consell Esportiu del Baix Ebre, campió de les Terres de l’Ebre i primer classificat i campió de Catalunya en la competició celebrada a Igualada.\nEl guardó a la millor trajectòria esportiva vital va ser per Joan A. Brell i Llauradó, des de molt jove ha estat lligat al riu i al rem. La seua candidatura va ser presentada pel Club Nàutic Móra d’Ebre, en reconeixement a les moltes hores que Brell ha dedicat a ensenyar a remar tant a petits com a grans i per transmetre la seua passió als joves remadors de la població.\nL’homenatge a títol pòstum va ser per la figura d’Ernest Garí Pedrola, un entusiasta de l’esport del motor, de la nàutica i del tir que ha traspassat enguany. Van rebre el reconeixement la seua vídua i els seus fills.\nTags: curses per muntanyaEsportsHandbolMóra d'EbremotonàuticaMotorPescapoliesportiuRemRibera d'Ebretir\nCrema per complet la cabina d’un camió a Masdenverge\nLa #RdP: JxCat a Terres de l'Ebre parla sobre el futur dels serveis ferroviaris


MEMÒRIA D’ACTIVITATS 2020 DEL GREMI DE FLEQUERS DE LA PROVÍNCIA DE BARCELONA – Gremi\nMEMÒRIA D’ACTIVITATS 2020 DEL GREMI DE FLEQUERS DE LA PROVÍNCIA DE BARCELONA\nBenvolguts/des agremiats i agremiades,\nUn cop celebrada l’Assemblea General de Socis del Gremi, on es van aprovar per unanimitat els comptes anuals, la gestió de l’entitat i la memòria d’activitats de l’exercici 2020, tinc el plaer de compartir amb tots vosaltres la Memòria d’Activitats 2020, on podreu veure de manera resumida, i molt gràfica, totes les activitats, esdeveniment i reconeixements que hem assolit durant l’any passat.\nFer la Memòria d’activitats anual del Gremi de Flequers de la Província de Barcelona amb la duríssima situació social viscuda al llarg de l’any 2020, la converteix en un balanç històric d’un any que ningú imaginava que poguéssim viure.\nAmb tot, si una cosa hem vist també, és que davant de crisis i situacions extremes com les viscudes, el nostre Gremi i cadascuna de les persones, homes i dones, que en formen part, han tret el millor de si mateixos. Ha estat un any difícil, farcit de dubtes, problemes, preguntes i dificultats. Però també ha estat un any d’empenta, de suport comú i de saber arremangar-se per a superar un context que encara avui és prou complex.\nVagi per endavant doncs, la meva més sincera felicitació i reconeixement a l’esforç que tothom ha fet. Ha estat un any on també hem perdut a agremiats i forners que coneixem. També a ells els volem recordar i donar el nostre més sentit condol a totes les seves famílies i amics.\nAquest però és un resum de totes les accions que, durant un 2020 molt intens, hem dut a terme des del Gremi, i amb totes les dificultats conegudes, no hem aturat ni un moment la nostra activitat. El suport als agremiats, els contactes amb personalitats i institucions i, com no, el valor de la formació contínua, rigorosa i amb el millor criteri, ha estat un fet que sempre ha estat i segueix sent un dels pilars del nostre Gremi.\nEl 2020 ens va sorprendre a tots plegats i vam saber treballar per seguir oferint el servei d’excel·lència que, des del Gremi, ens exigim. I de tot allò après n’hem tret conclusions i aprenentatges que ens estan ajudant a treballar per no només superar les dificultats, sinó també per millorar adaptant-nos a uns contextos digitals, útils i interessants que han vingut per quedar-se. Ha estat un any difícil, però només podem agrair i felicitar als nostres agremiats per la capacitat de resposta que han demostrat així com reconèixer la tasca i la dedicació de tot el personal i col·laboradors del Gremi. És un any en el que hem d’estar molt orgullosos per tota la tasca duta a terme.\nTotes les persones que formem l’Equip del Gremi continuem treballant per defensar els interessos de tots vosaltres i del conjunt de la fleca catalana, i per poder seguir millorant us animo a que ens feu arribar els vostres suggeriments al correu participa@gremipa.com\nDescarregar la Memòria d’Activitats del Gremi del 2020


Albal implanta els contenidors marrons a cost zero, gràcies a les negociacions amb FOVASA - Ajuntament d'Albal\nAlbal implanta els contenidors marrons a cost zero, gràcies a les negociacions amb FOVASA\nDimarts 22 desembre 2020 | Municipi\nLa implantació dels contenidors marrons ha generat certa polèmica i malestar, especialment, a causa de les imatges dolentes de les borses de fem que s’han vist fora dels contenidors, en els darrers dies al poble. Des del Govern Municipal s’insta a la comprensió i es demana disculpes si ha generat alguna confusió o problema al veïnat, derivat d’este assumpte.\nDes del Departament d’Obres, Serveis Municipals i Medi Ambient expliquen que la implantació de la campanya dels contenidors marrons s’ha fet per acomplir les directrius europees que persegueixen la implicació en la lluita contra el canvi climàtic i la cura amb el medi ambient de tots els ajuntaments comunitaris.\nLa gestió dels residus a Albal es troba a càrrec de l’empresa FOVASA que, per a la implantació dels contenidors marrons havia demanat un import de 108.000 euros al consistori. Gràcies a les negociacions del Govern, finalment s’ha aconseguit que siga a cost zero. A més, s’ha aconseguit que es reforce el número de contenidors de la tapa grisa, destinats a replegar residus domèstics. En la jornada de hui s’han implantat set unitats més pel poble.\nÉs important també recordar al veïnat que en 2016, el Govern que presideix Ramón Marí va eliminar la taxa de residus de fem que anteriorment es pagava amb el rebut de l’aigua.\nDes d’esta vesprada, el consistori explica la campanya a través de les xarxes socials i d’un tríptic que s’entregarà casa per casa i que podeu replegar a les vostres bústies, on s’explica la seua funció. Estan destinats a acollir el reciclatge de la matèria orgànica o biodegradable que generem als habitatges, són els residus de matèria vegetal o animal.\nAl tríptic informatiu que també podeu consultar a les xarxes municipals explica quins residus es deuen dipositar al contenidor marró, quins beneficis té i com dipositar-los. Com sabeu, si esteu interessats a fer un ús responsable de les noves unitats de reciclatge, a partir de dilluns, podeu demanar la clau a l’Ajuntament i omplir la fulla d’inscripció que s’adjunta. Se vos farà entrega d’un kit que inclou bosses i un poal.\nLa localitat reforça la seguretat a la urbanització Santa Anna amb més presència policial i la instal·lació de càmeres de vídeo vigilància 23/05/2022\nNaix l’Oficina Verda Municipal que assessora a la ciutadania sobre el consum energètic 19/05/2022\nLa Setmana dels Majors arriba al Castell de Cullera 18/05/2022


Contacta amb un dels nostres assessors hipotecaris especialitzats I explica-li el teu cas. Ell prendrà nota de les teves prioritats i necessitats, i et dirà quina documentació necessitem per obtenir el producte que millor s'adapti a tu.\nUn cop rebem la teva documentació, analitzarem el teu perfil de client per obtenir, per tu, el producte del mercat bancari que millor t’encaixi. Les teves prioritats són les nostres, per això ho farem pensant, en tot moment, en les necessitats de la teva sol·licitud.\nUn cop obtinguda l'aprovació, et presentarem les condicions de l’oferta que millor s'adapti al teu perfil.\nQuan hagis acceptat les condicions de l'oferta, en cas que hi hagi una garantia hipotecària, farem la taxació de l'immoble.\nAl mateix temps, el nostre departament de gestió documental s'encarregarà de revisar l'estat registral del bé. A més de posar-se en contacte amb el banc, notari i altres intervinents, per exigir tots els documents necessaris per a la signatura davant notari. No hauràs de preocupar de res!\nAbans de la firma davant de notari, el teu assessor hipotecari de Firmax es reunirà amb tu per revisar els aspectes documentals i econòmics de l'operació. D'aquesta manera, tots els dubtes que puguis tenir es resoldran molt abans del dia de la signatura, perquè vagis a aquesta amb total tranquil·litat.\nTindràs assessorament durant tot el procés, perquè per a nosaltres tu ets el més important.


top-end mtb: sabata de treballs - En Bicicleta\nNo va ser fins fa tres o quatre anys, quan vaig començar a entrenar i competir seriosament, que realment podia apreciar un equipament car i de gamma alta. La meva darrera sabata de bicicleta de muntanya, la sabata MTB especialitzada S-Works, és un exemple perfecte: tot i que costa uns 350 dòlars impressionants, com la majoria de tots els productes que porten la insígnia de les empreses S-Works, aquesta sabata és la més recent, la més calenta tecnologia i la “raresa” que els especialitzats poden agrupar. Els professionals de les carreres més prestigioses portaran aquesta sabata i, ara, per a 350 grans, també podeu fer-ho.\nVaig tenir un parell de proves uns quants mesos enrere. La meva primera impressió? Les sabates semblaven increïblement lleugeres per a un model de bicicleta de muntanya. Al voltant de 11,8 unces (335 grams) de peça de 42 euros, es troben més a prop de la carretera que el pes de la sabata de mtb. No hi ha dubte, la part central del carboni de tota la longitud és en part responsable. Però els capgrossos també són aeris i lleugers.\nS-Works sabata mtb en blanc\nA la bicicleta, les sabates són còmodes, però de bon rendiment; els capçals se senten suaus mentre la sola està rígida. L’eficàcia de pedaleig, amb el pes combinat, la rigidesa i l’ajustament ajustat, és probablement el millor que he experimentat mai.\nrevisió de la capa de base de calor de Columbia omni\nEn lloc de cintes de Velcro o un sistema de tancament de trinquet, Specialized utilitza el sistema de cordó Boa Technologys, que proporciona un ajustament sòlid i precís a través dels seus cordons diminuts i trencats d'acer trenat. Un altre bon aspecte: la petjada sobre la sola de carboni, una adherència termoplàstica, es pot substituir quan es desgasta. En el passat, Ive va treure sabates quan la pista de rodatge es va desgastar, mentre que la resta de la sabata li quedava molta vida. Llàstima que aquesta característica només sigui disponible només en sabates de primera línia.\nPrimer pla: Sola de carboni S-Works\nPotser més important que tots els materials fantàstics és la investigació especialitzada per fer que aquesta sabata s’ajusti i funcioni correctament. En col·laboració amb experts en medicina esportiva, la companyia va dissenyar la sabata per adaptar-se a la postura natural del peu quan el cos estigui en posició asseguda. A la cadira de muntanya, la majoria de la gent troba els seus angles amb l'exterior. A més, el dit gros de la gent sovint se situa més amunt que el dit rosat.\nLa posició especial del peu inclinat s'adapta a les sabates amb una pujada d'1,5 mm per dins. A més, amb aquesta sabata s’inclouen calçotets opcionals de peu per ajudar a alterar encara més l’angle del peu del peu. Tres opcions de peu permeten personalitzar l’ajust. Tota aquesta configuració optimitza “l’alineació biomecànica del peu / genoll / maluc”, cita especialitzada. (Nota: L’empresa recomana als usuaris que puguin anar a peu i calçotets equipats per tècnics formats dins del programa Especialitzats “BG FIT”. Les botigues de bicicletes de la majoria de ciutats tenen treballadors formats en aquesta popular tècnica professional de muntatge de bicicletes.)\nCom a toc final, els calçat de sabates tenen una funció integrada en els 'botons metatarsals'. Tot especialitzat que aquests cops de peu sota la bola del peu afavoreixen un millor flux sanguini i mantenen el peu del peu còmode.\nAquesta difusió de la tecnologia de fantasia pot semblar excessiva. Però és subtil la sabata i, quan aneu a la muntanya S-Works MTB, no se sent de cap manera sobreeixida. El sistema està marcat i, per a mi, aquest any, l’entrenament i la cursa, les sabates han funcionat com a veritables potenciadors de rendiment dels peus. Si la vostra cartera pot gestionar el preu demanat, aquestes sabates de nivell pro no decebran.\n-T.C. Worley és un escriptor que contribueix a GearJunkie i també és un ciclista durant tot l'any. Stephen Regenold, fundador i editor de GearJunkie, va contribuir a la revisió. Regenold va provar aquest any l’entrenament i les curses MTB Shoe de S-Works, incloent-hi més de 200 quilòmetres de curses a la cursa d’expedició Wenger Patagonian 2011, celebrada el passat febrer al sud de Xile.\nLean-To Shelter: primer cop d'ull a la carpa lateral alta\nNo-Frills Watch Watch: The Bertucci DX3


MANIFEST DEL 1r. DE MAIG DE L’ESQUERRA INDEPENDENTISTA – SantsViu\nInici » Notícies » MANIFEST DEL 1r. DE MAIG DE L’ESQUERRA INDEPENDENTISTA\nMANIFEST DEL 1r. DE MAIG DE L’ESQUERRA INDEPENDENTISTA\nabril 29, 2016 a Notícies by Redacció\nReformes laborals, dictadura del deute, concertines, TTIP…\nAquest 1r de maig, diada internacional de la classe treballadora, des de l’Esquerra Independentista ens veiem obligades a assenyalar a la Unió Europea i la lògica capitalista-patriarcal que regeix la seua acció, com a culpables del que s’ha mal anomenat “crisi de les refugiades”. Lluny de trobar-nos enfront del que alguns consideren una qüestió transitòria que depén d’una bona gestió per part dels seus estats membre, nosaltres sabem que precisament és ara quan s’està manifestant el veritable rostre d’aquesta estructura imperialista.\nS’evidencia així que aquella visió de la UE com a agent democratitzador i pacificador a Europa i al món no és més que una fal•làcia, ideologia al servei del capital. Enfront de tal visió, el conjunt del nostre moviment defensem que la principal funció de la UE és garantir l’acumulació de capital de les burgesies europees i fer-les més competitives dins una lògica global dominada per un capitalisme salvatge. És únicament des d’aquesta interpretació que podrem entendre la negociació i aplicació del tractat UE-Turquia que impedeix la lliure circulació de persones, aixecant barreres i fronteres racistes contra qui pateixen una guerra creada per l’imperialisme ianqui-europeu, així com contra les qui pateixen la misèria econòmica i social derivada dels plans d’ajust estructural imposats també per l’imperialisme atlantista.\nI és també des d’aquesta mateixa interpretació que sabem que ja existeix una eixida planificada a l’actual crisi estructural del capitalisme. Una eixida que a costa de l’augment de l’explotació a la classe treballadora internacional permetria a les grans burgesies seguir acumulant capital. Es diu reformes laborals i pacte de la competitivitat, mitjançant les quals s’eliminen les poques garanties de defensa dels drets laborals amb què comptàvem la classe treballadora per pal•liar l’explotació en el treball assalariat. Es diu euro i dictadura del deute que imposa als governs titelles dels diferents estats d’Europa les condicions d’austericidi social per poder fer front al seu pagament. S’anomena també TTIP, TISA i qualsevol tractat que en definitiva perseguisca desposseir al màxim la classe treballadora, eliminar o privatitzar els pocs serveis públics dels quals encara gaudim, reduir salaris, aprofundir en reformes laborals encara més agressives. Tot pel pagament d’un deute il•legítim que les classes populars no hem generat i per ampliar els guanys de les grans corporacions multinacionals.\nLes afectades com sempre som les mateixes, la classe treballadora. Les 880.000 joves a l’atur als Països Catalans. Les migrades, les ‘expulsades de la seua terra per les guerres imperialistes i posteriorment retornades a la mateixa per l’aplicació de lleis racistes o que, en els millors dels casos, sobreviuen en condicions de vida pèssimes a camps de refugiades. I les dones, les doblement explotades, les que cobren menys i treballen més, les invisibilitzades per un patriarcat que les obliga a assumir a la llar tots aquells serveis que el capitalisme privatitza.\nNo es tracta per tant de pensar quants noms i cognoms apareixen als papers de Panamà, això no converteix a la resta dels oligarques europeus que acumulen tota la riquesa i les propietats en menys explotadors. No és tampoc una qüestió de corrupció de les institucions, perquè mentre que aquestes formen part del sistema capitalista patriarcal seran inherentment corruptes i estaran al servei de les classes dominants. Es tracta de plantejar una alternativa real a l’Europa del capital i la seva estructura institucional, la Unió Europea, i aquesta és la màxima aspiració de l’Esquerra Independentista, la de construir un país internacionalista d’acollida en el marc d’una Mediterrània dels pobles. La d’eliminar qualsevol tipus d’explotació i alçar una societat sense classes ni patriarcat, en un món sense guerres.\n← Finalitza l’abril groc\nDarrers actes del curs a la UCPC →


La Biblioteca Municipal Mestre Martí Tauler es torna a omplir d’activitats presencials - Ajuntament de Rubí\nLa Biblioteca Municipal Mestre Martí Tauler es torna a omplir d’activitats presencials Fins a finals d’any, l’equipament cultural ofereix una gran diversitat de propostes familiars, xerrades divulgatives i exposicions, entre d’altres https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/la-biblioteca-municipal-mestre-marti-tauler-es-torna-a-omplir-d2019activitats-presencials https://www.rubi.cat/@@site-logo/ajuntament-de-rubi.svg\nEl vestíbul de la Biblioteca està ocupat per l’exposició sobre grafit de Sant Galderic (foto: Ajuntament de Rubí – Localpres)\nLa Biblioteca Municipal Mestre Martí Tauler ha recuperat el gruix de la seva programació presencial després d’un llarg període de restriccions com a conseqüència de la pandèmia. L’equipament ofereix fins a finals d’any més d’una cinquantena d’activitats que inclouen tallers i espectacles familiars, conferències, presentacions de llibres, clubs de lectura i exposicions, entre d’altres. Per assistir a la majoria de propostes, cal inscriure-s’hi prèviament a través del correu electrònic b.rubi.mmt@diba.cat.\nUn dels grans eixos de la programació són les activitats familiars, entre les quals hi ha hores del conte per a diferents edats, música per a nadons i espectacles també per als més petits com La fada dels dents (17 de novembre) i Les llumetes de ko ko yao (19 de novembre).\nLes propostes divulgatives són una altra part essencial de la programació de la Biblioteca. Entitats com els Amics de la UAB i l’Aula d’Extensió Universitària de Rubí hi ofereixen regularment conferències a càrrec d’experts sobre els temes més diversos. També hi tenen cabuda tallers com el d’smartphones que oferirà la pròpia Biblioteca el 21 d’octubre, el de capacitació digital de la Fundació Pere Tarrés que es farà el 28 d’octubre, o el curs de coaching Amor conscient que impartirà Eva Sánchez en diverses sessions. A més, dins el Festival de Fotografia La Nuu, el proper 13 d’octubre s’hi farà la conferència d’Alberto Prieto ¿Son opuestos el agua y el fuego?\nCom és habitual, la Mestre Martí Tauler també acull diferents clubs de lectura: Veus de Dona, Lectura Criminal, La Ciutat dels Llibres, English Book Club, Lectura Fàcil en català i castellà, i el grup de conversa del Voluntariat per la Llengua. A més, s’hi fan sessions d’aprenentatge d’idiomes i alfabetització a càrrec de voluntaris i voluntàries.\nLes persones interessades en la programació de la Biblioteca poden mantenir-se al dia de totes les activitats a través del web www.rubi.cat/biblioteca.


(DOGV núm. 128 de 31.10.1983) Ref. Base de dades 0381/1983\nNotes: Es fixen les directrius per al pla d'instal.lacions esportives.\nOrdre de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de 10 de desembre, per la qual es desenvolupa el Decret 136/1983, de 27 d'octubre, per a l'execució del Pla d'Instal·lacions Esportives de la Generalitat Valenciana de l'any 1985.\nOrdre de 3 d'abril de 1984, de la Conselleria de Cultura, Educació y Ciència, per la qual es desplega el Decret 136/1983, de 27 d'octubre, per a l'execució de pla d'instalacions esportives de la Generalitat Valenciana de l'any 1984.\nMatèries: Esport Administració local\nTemàtics: programa d'actuació, administració local, cooperació administrativa, instal.lació esportiva, esport\nLa matèria referent als Programes de Modernització i Ampliacions Esportives és objecte de regulació de la Llei 13/1980, de 31 de març, General de la Cultura Física i de l'Esport, Reial Decret 2.240/1981, de 24 de juliol, i Ordre de la Presidència del Govern de 12 de febrer de 1982. En les dos darreres disposicions esmentades es regulen els plans susdits com una fórmula de cooperació entre Diputacions Provincials i el Consell Superior d'Esports.\nEl Reial Decret 4.099/1982, de 29 de desembre, sobre traspàs de funcions i serveis de l'Estat a la Comunitat Valenciana en matèria de Cultura, preveu de forma expressa la transferència en l'elaboració i execució dels plans de caràcter territorial de construcció d'instal·lacions esportives públiques així com les competències que sobre les obres de construcció, ampliació i modernització d'instal·lacions esportives atribueix al Consell Superior d'Esports el Reial Decret 2.240/1981, de 24 de juliol. Les funcions i serveis continguts en el Reial Decret 4.099/1982, de 29 de desembre, foren assignats a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència per Decret de la Presidència de la Generalitat 23/1983, d1 de març.\nD'altra banda, la Llei de la Generalitat Valenciana 2/1983, de 4 d'octubre, declara d'interés general per a la Comunitat Valenciana determinades funcions de les Diputacions Provincials tals com les d'esports i plans provincials d'obres i serveis , i estableix que el Consell de la Generalitat Valenciana assumirà la coordinació de les funcions provincials declarades d'interés comunitari sempre que l'exercici de les competències provincials sobre les tals matèries efecte a serveis o competències propis de la Comunitat Valenciana. Aquesta necessitat de coordinació de funcions també deriva del que estableix l'article set de la Llei 12/1982, de 14 d'octubre, del Procés Autonòmic.\nPer tot això, és necessària una regulació legal de l'elaboració i execució dels Programes Provincials de Construcción, Ampliació i Modernització dInstal·lacions Esportives, des d'aquesta nova perspectiva autònomica, determinant les directrius oportunes i la consecució simultània de la deguda coordinació de la Generalitat amb les Diputacions Provincials, objectius que pretén aquesta disposició.\nA proposta de l'Excm. Sr. Conseller de Cultura, Educació i Ciència, i amb la deliberació prèvia i l'aprovació del Ple del Consell en sessió celebrada el dia 27 d'octubre de 1983\nLa Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, en col·laboració amb les Diputacions Provincials, elaborarà anualment el Pla dInstal·lacions Esportives de la Generalitat Valenciana, d'acord amb les determinacions establertes en aquest Decret.\nEl Pla inclourà les obres de construcció, ampliació i modernització d'instal·lacions esportives estrictament, adaptant-se, en les dimensions i característiques tècniques, a la normativa establerta per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.\nPodran acollir-se al Pla dInstal·lacions Esportives de la Generalitat Valenciana tots els Municipis del seu àmbit territorial.\nEl Pla dInstal·lacions Esportives de la Generalitat Valenciana tindrà com a objectius:\na) Assignació amb criteris de racionalitat dels recursos destinats a la dotació d'equipament esportiu\nb) Consecució d'una xarxa d'instal·lacions esportives suficient i adequada a les necessitats esportives de la Comunitat Valenciana.\nc) Coordinació de les Administracions Locals per a unificar criteris, establint una visió de conjunt en l'avaluació de necessitats i mancances d'instal·lacions esportives, i assignació dels recursos econòmics amb criteris homogenis.\nPer a la inclusió d'obres en el Pla dInstal·lacions Esportives de la Generalitat Valenciana es tindran en compte les prioritats següents:\na) Les obres que suposen l'acabament de projectes ja iniciats\nb) Les obres a realitzar per Mancomunitats o conjuntament per diversos municipis, que suposen un enfortiment de comarcalització de serveis. c) La inexistència d'instal·lacions esportives en el Municipi sol·licitant.\nd) La garantia que l'Ajuntament o Entitat local sol·licitadora puga disposar de mitjans personals i materials suficients per a l'adequada gestió de la instal·lació esportiva.\nEl Pla serà finançat amb els crèdits que a aquests efectes figuren consignats en els Pressupostos de la Generalitat Valenciana, i amb els fons pressupostaris de les Diputacions Provincials i el Ajuntaments.\nLes aportacions de les Diputacions Provincials seran, com a mínim, iguals a les que aporte la Conselleria en la Província respectiva.\nLes aportacions dels Ajuntaments seran, com a mínim, un terç del cost de l'obra que se sol·licita incloure en el Pla.\n1. L'elaboració, aprovació, finançament i execució del Pla dInstal·lacions Esportives de la Generalitat es farà prenent com a base cada una de les tres províncies valencianes, de forma que, dins d'ell, hi haja un Programa Provincial per a cada una.\n2. A efectes d'instrumentar la deguda coordinació, es crea la Comissió de Coordinació dInstal·lacions Esportives per a cada una de les províncies de la Comunitat Valenciana, que sota la Presidència de l'Excm. Sr. Conseller de Cultura, Educació i Ciència, o persona en qui delegue, estarà integrada també pels membres següents:\na) El Director General de Joventut, Esports i Desenvolupament Comunitari.\nb) El President de la Diputació Provincial, o Diputat en qui delegue\nc) Un alt càrrec de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència designat per l'Excm. Sr Conseller.\nd) Dos Diputats Provincials, designats pel President de la Diputació\nEls Ajuntaments interessats presenfaran la sol·licitud d'inclusió en el Pla dInstal·lacions Esportives de la Generalitat Valenciana davant la Diputació de la província respectiva, amb els documents i en el termini que oportunament es determinen en el desplegament de les presents bases d'actuació\n1. La Comissió de Coordinació dInstal·lacions Esportives de cada una de les províncies de la Comunitat Valenciana elaborarà el Projecte de Programa Provincial dInstal·lacions Esportives, en base a les peticions efectuades pels Ajuntaments i als criteris, objectius i prioritats i bases d'actuació establertes en el present Decret.\n2. El Projecte de Programa Provincial dInstal·lacions Esportives s'enviarà a la Diputació corresponent, per a la seua aprovació i ulterior remissió a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.\n3. Al titular d'aquest Departament correspondrà determinar la inclussió dels respectius Programes Provincials en el Pla dInstal·lacions Esportives de la Generalitat Valenciana, i l'aprovació d'aquest.\nEls projectes tècnics de les obres inclòses en el Pla dInstal·lacions Esportives de la Generalitat Valenciana necesitaran l'informe tècnic favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, la qual podrà delegar aquestes facultats en les respectives Diputacions Provincials.\nLa Conselleria de Cultura, Educació i Ciència es reserva en tot cas la inspecció i comprovació de l'execució de les obres del Pla, a través dels serveis tècnics.\n1 El pagament de les obres subvencionades serà abonat contra les corresponents certificacions d'obra, i aquestes es pagaran segons el percentatge d'aportació de les Entitats que financen aquestes obres.\n2. Les Diputacions Provincials podran ser facultades per al pagament de l'aportació que corresponga a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència. En aquest cas, la Conselleria lliurarà l'import total de l'aportació que li correspongués en el finançament, a la Diputació Provincial.\nMentre la Conselleria de Cultura , Educació i Ciència no determine les característiques tècniques que hauran de reunir els projectes tècnics d'instal·lacions esportives, als quals fa referència l'article 2.n d'aquest Decret, hauran d'observar-se les establertes a l'efecte pel Consell Superior d'Esports.\nQueden derogades en l'àmbit de la Comunitat Valenciana totes les disposicions que s'oposen a aquest Decret.\nPrimera.-El Conseller de Cultura Educació i Ciència dictarà les disposicions escaients per al desenvolupament i l'execució d'aquest Decret.\nTercera.-En allò previst per aquest Decret, serà d'aplicació la normativa estatal vigent sobre aquesta matèria\nValència, a 27 d'octubre de 1983


adopció – Página 2 – Amics i protectors dels gats\nEl nostre dia a dia / Si ens vols ajudar....\n/ Deja un comentario en Ens cal la vostra ajuda!!\nEl divendres demanàvem casa d’acollida per la Mona, per sort la vam trobar. En principi avui surt de l’hospital, però encara li quedaran dies de més proves i tractament (medicació i alimentació específica). Ens cal […]\n/ Deja un comentario en La Rhanya ja té casa d’acollida, ara falta que l’adoptin :) II\nLa Rhanya va ser adoptada fa una mesos però ara ha de tornar a la protectora. El gat que ja tenien a la casa no la vol i l’ataca de manera brutal. Degut a això […]\n/ Deja un comentario en Tony i Lila, els nostres artistes. En adopció III\nTony i Lila, els nostres artistes. En adopció III\nEl Tony i la Lila també formen part d’aquesta preciosa exposició de l’Anthony Weber a Gelida. A part de bon artista és una meravellosa persona que fa de casa d’acollida i s’estima molt als gatets.\n/ Deja un comentario en En Zak (en adopció ) a la casa d’acollida. II\nAquest petitó és el Zak. L’Ana que el té en acollida ens comenta que és molt afectuós, juganer, divertit i la segueix allà on va. El Zak amb la sessió de carantoïnes a punt per […]\n/ Deja un comentario en Rhanya en adopció. Urgent I\nLa Rhanya va ser adoptada fa una mesos però ara ha de tornar a la protectora. El gat que ja tenien a la casa no la vol i l’ataca de manera brutal. Han intentat de […]\n/ Deja un comentario en Tony i Lila en adopció. Bons, juganers i afectuosos! II\nEl Tony i la Lila en adopció! Tots dos són molt bons i afectuosos, el Tony és més tranquil i la Lila més xafardera però a l’hora de jugar a tots dos els hi encanta!! […]\n/ Deja un comentario en En Zak en adopció! I\nÉs una passada de gat, et segueix allà on vas, mooolt afectuós, juganer…. Interessats/es en adoptar poseu-vos en contacte amb nosaltres via missatge privat de Facebook, Twitter, Instagram o via mail a gats@amicsiprotectorsdelsgats.org Adopta amor […]\n/ Deja un comentario en Urgent adopció I (ja té casa d’acollida, gràcies Ana)


Blog d'en Salvi Jacomet: Estoics i epicuris.\nZenó d'Elea (490-430 a. C.) Epicur (341-270 a. C.)\nÉs bastant tòpic diferenciar entre doctrines estoiques i doctrines epicúries a partir d'una sensibilitat diferent envers la política i el plaer. Efectivament, els estoics admeten que el savi pot participar en política per beneficiar el gènere humà amb el seu saber (l'exemple més arrodonit d'aquesta actitud és l'emperador romà Marc-Aureli); mentre que per als epicuris no hi pot haver felicitat per a l'home que participa en la política.\nL'estoïcisme, -doctrina històricament originada en el cinisme-, tendeix com aquest a menysprear el plaer corporal.\nPer als epicuris, en canvi, el cos és l'únic que posseïm, ni que sigui un estatge temporal o un agregat circumstancial d'àtoms i, per tant, cal tenir-ne cura i fer-lo feliç, donant-li una vida de plaer moderat.\nEl plaer i el dolor no són, per a Epicur, principis que organitzen la vida humana, perquè la vida humana és el producte accidental d'una determinada organització dels àtoms. Més aviat, al contrari, plaer i dolor són fins i conseqüències. El criteri del bé i del mal és el pathos. Si obrem com cal, podrem estalviar-nos el dolor i aconseguir plaer.\nPerò convé tenir present que entre estoics i epicuris hi ha una àmplia base de coincidències.\nNo és només que tots dos moviments reivindiquin com a heroi moral un model de savi que menysprea la massa. Resulta també especialment important la nova actitud que proposen davant la divinitat. Tos dos grups tendeixen a considerar que l'època dels déus ja ha passat i que la filosofia és només per als humans.\nL'estoic viu d'acord amb una mena de déu còsmic, impersonal, mentre que l'epicuri desterra els déus i els situa fora de l'abast dels homes.\nJa no queda cap resta de la religió de la ciutat que havia perdurat fins a Sòcrates i Plató. En el fons l'home del període hel·lenístic s'està començant a quedar sol amb ell mateix, sense l'aixopluc d'un déu o d'una polis que el puguin consolar.\nFinalment cal tenir present que tant estoics com epicuris tenen un acord de fons en la qüestió de la moderació i l'autocontrol. Només l'home moderat és l'home feliç i la funció de la filosofia és interpretar el desig per posar-li límits.\nPublicat per Salvi Jacomet a 4/23/2012


Màscara-tisú Fermesa I Definició Mentó | EVA ORGA estètica\nEl antiestètic doble mentó, més conegut com papada, desdibuixa l'oval facial, visualment escurça el coll i afegeix quilos i anys a la cara.\nLa nova aposta de Germaine de Capuccini, inspirada en la cosmètica asiàtica, arriba per posar fi a aquest problema.\nLa màscara RECONTOURING V-SHAPE aconsegueix, gràcies a la seva fórmula, crear una malla densa i atapeïda que actua com una segona pell exercint un imminent efecte tensor.\nDesprés de 15 minuts d'exposició de RECONTOURING V-SHAPE , la pell recupera la seva fermesa, definint el contorn inferior, disminuint l'efecte doble barbeta i ajudant a que la xarxa de subjecció de la pell es mantingui elàstica i eficaç.\nIndicat per a: Tot tipus de pells, a partir de 35 anys.\nEXTRACTE DE FLOR DE EDELWEISS : Original actiu cosmètic extret de la Flor de Edelweiss que, enriquit amb àcid Leontopódico d'immens poder antioxidant, permet neutralitzar l'estrès oxidatiu originat per les agressions mediambientals per recuperar la pell de coll.\nOLIGOSACÀRIDS purificats : Estimulen la síntesi de les fibres específiques de la dermis papil·lar per retornar a la pell la seva elasticitat.\nDOS BIOPOLÍMERS NATURALS: Entrellaçats entre si, que creen una malla densa i atapeïda, d'efecte tensor immediat.\nPresentació: Caixa 2 unitats. Màscara tisú encunyada i humectada.\nAplicació: Aplicar una vegada per setmana i puntualment per a una ocasió especial, continuant diàriament el tractament amb la Crema Tenso-Reafirmant Coll / Escot  de la línia Timexpert Lift (IN) per obtenir uns resultats espectaculars.\nAmb la pell neta, estendre la Crema Tenso-Reafirmant Coll / Escot .\nTreure la màscara de el sobre, introduir les ranures laterals per les orelles i adaptar-la a la zona de doble mentó.\nDeixar en exposició de 15 a 20 minuts i retirar.\nFer massatges el producte restant fins a la seva total absorció.\nMàscara-tisú Fermesa I Definició Mentó


Centenars de persones es manifesten pel barri contra els arrestos posteriors a l’empresonament de Pablo Hasél i en defensa dels «drets bàsics»\n27 de de febrer del 2021. 18:07\nCentenars de persones s’han manifestat aquest dissabte al matí pels carrers de Sants per celebrar la llibertat, divendres, del veí del barri que va ser detingut durant les protestes a favor de Pablo Hasél de diumenge passat. El veí, una persona molt coneguda a la zona, ha agraït el recolzament al pas de la marxa per la taverna que regenta a Sants. La portaveu del grup de suport, Elena Santiago, ha explicat que la marxa també és per mostrar que «cal continuar lluitant perquè encara queden represaliats a la presó i s’estan atacant drets bàsics». «Necessitem més que mai enfortir aquest recolzament popular per no deixar passar mai més tanta repressió», diu el manifest llegit al final de la protesta.\nRere una pancarta on es podia llegir ‘Prou repressió, llibertat represaliades, cuidem-nos, lluitem, sortim al carrer’, centenars de veïns i persones d’entitats de Sants s’han manifestat al matí. Al llarg del recorregut s’han aturat davant alguns espais per portar a terme accions concretes. Davant la taverna la Bauxa ha sigut on s’ha viscut el moment més emotiu, on el Carles, el veí que ara està en llibertat, ha aixecat els punys agraint el suport rebut aquests dies.\nEls manifestants han fet pintades reclamant la llibertat de les persones detingudes a les mobilitzacions i l’absolució del Carles. També han tirat petards i han aturat la circulació a l’avinguda de Madrid durant mitja hora. La portaveu, Elena Santiago, ha lamentat que la interlocutòria de la jutge impedeixi al veí anar a manifestacions. «Continuarem lluitant perquè s’absolgui el Carles i alliberin tots els represaliats», va afegir. «S’ha pogut veure que això que si ens toquen a una ens toquen a totes no és un eslògan, és una realitat», ha assenyalat.


Putin: "No tinc dies dolents, no sóc una dona" - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nPutin: "No tinc dies dolents, no sóc una dona"\nEl president rus assegura en una polèmica entrevista que tampoc compartiria dutxa amb un homosexual\nredacció 11.06.2017 | 18:34\nEl president rus, Vladímir Putin, ha concedit una entrevista al director de cinema Oliver Stone en el qual mostra la seva cara més reaccionària. "No tinc dies dolents perquè no sóc una dona" o "no compartiria dutxa amb una persona gai" són algunes de les frases abocades pel mandatari en el documental, titulat 'Les entrevistes de Putin' i que s'emetrà al canal Showtime.\nA la pregunta de Stone de si sol prendre dies lliures en la seva presidència, Putin va explicar que no té "dies dolents" ja que "no sóc una dona". "No vull ofendre a ningú. És la naturalesa de les coses. Hi ha certs cicles naturals", afegeix.\nA una altra pregunta sobre si en el seu país hi ha discriminació cap a lloa homosexuals, Putin nega aquest extrem, però assegura que no es dutxaria al costat d'una persona gai. "Bé, preferiria no anar a la dutxa amb ell. Per a què provocar-lo? Tu saps, sóc mestre de judo", diu entre rialles.


Haus am Sonnenhang Finkenberg Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAstegg 505, Finkenberg, Finkenberg, Àustria, 6292 - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Haus am Sonnenhang està situat idealment a Finkenberg; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Haus am Sonnenhang asseguren una estada plaentera als seus clients. Aparcament de cotxes, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa són només algunes de les comoditats que fan que Haus am Sonnenhang sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, nevera a cada habitació. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com esquí, jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Haus am Sonnenhang la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Finkenberg.\nTots els tipus de viatgers (29) Parelles (10) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (3) Famílies amb infants grans (6) Grups (6)


El Barça i Qatar Airways milloren les relacions a la recerca d'un nou acord\nEl Barça i Qatar Airways milloren les relacions a la recerca d’un nou acord\nEl club català i l'aerolínia de l'emirat han aconseguit redreçar una relació que es va refredar després de les eleccions del juliol del 2015\nSuárez i Puyol, amb els responsables de Qatar Airways.\nAdrià Soldevila Setembre 15, 2016 4:55 pm\nLa pròrroga del contracte de patrocini del Barça amb Qatar Airways ha deixat un nou escenari a les oficines del Camp Nou, un clima ben diferent del sentiment general de fracàs comercial que impregnava la parcel·la econòmica ara fa uns mesos. Des de l’octubre del 2015 fins pràcticament el maig del 2016, el conjunt català i l’aerolínia comercial qatariana van veure refredades les seves relacions. La situació no fou dramàtica -no es van arribar a trencar-, però l’opinió dels màxims gestors s’allunyava de la satisfacció, segons han explicat a El Món membres de la directiva i executiva blaugrana. La pròrroga d’un any en el contracte que proporciona al Barça 35 milions d’euros per temporada va ajudar a relaxar la tensió i, ara, les converses tornen a ser fluides. Qatar Airways torna a ser la primera opció per a la samarreta blaugrana i la intenció és seguir amb les seves lletres al pit fins l’estiu del 2021, moment en el qual Josep Maria Bartomeu haurà de convocar eleccions a la presidència.\nAra fa un any, el Barça semblava destinat a signar un nou acord milionari amb la companyia aèria Qatar Airways, que havia de lligar el club amb l’aerolínia durant tres o quatre anys més, a raó d’uns 60 milions d’euros per temporada. De fet, Javier Faus -anterior vicepresident econòmic- havia deixat segellat un pacte verbal amb els màxims responsables de la companyia, un acord que es podia haver rubricat amb la signatura final un cop proclamat el nou president, el 18 de juliol del 2015. Però Josep Maria Bartomeu havia jugat amb foc. Durant la campanya electoral, el presidenciable va apostar per oferir públicament una alternativa a Qatar Airways, vista la controvèrsia que el país del Golf Pèrsic generava en relació als valors que vol representar el Barça, una jugada que li va sortir realment malament.\nUn cop proclamat president -i després d’haver aconseguit el triplet-, Bartomeu va considerar que el club català havia crescut, que la seva samarreta passava a valdre molt més que els 60 milions d’euros pactats per Faus, tenint en compte, també, el nou contracte de patrocini signat pel Manchester United amb Chevrolet, que ja li està reportant 70 milions d’euros per temporada. L’exvicepresident econòmic havia arribat a l’acord verbal abans que el primer equip de futbol es proclamés campió de Lliga, de Copa i de Champions League, el triplet tan esperat i que tanta repercussió va tenir a nivell mundial. A més, la foto del trident, la formada per Messi, Suárez i Neymar, va donar la volta al món. Calia -o així ho creia el president- monetitzar aquestes dues imatges.\nJosep Maria Bartomeu i Manel Arroyo -nou responsable dels acords comercials- van iniciar unes noves negociacions, partint de la base que l’oferta inicial de 60 milions havia caducat. S’havia de tornar a negociar, a obrir converses per tal que Qatar Airways posés sobre la taula una xifra superior a la pactada amb Faus. Però aquell gest, a l’emirat es va considerar despectiu. Tan als responsables de la companyia aèria, com a l’emir i el seu entorn més proper, els va semblar que el Barça estirava més el braç que la màniga, que havia jugat amb ells i que no podia pretendre canviar les condicions econòmiques de la nit al dia. La qüestió del patrocini, un acord que s’havia de signar a finals de setembre, va acabar saltant de l’ordre del dia de l’Assemblea General Ordinària del 17 d’octubre.


L'essència de la Fira de Sant Roc persisteix | Fundació Ateneu Sant Roc\nBenvingudes un any més a la Fira de Sant Roc,\nMiro al meu voltant i no veig el bullici de la gent.\nAnar i venir de gent atrafegada,\nrient, carregant i descarregant, escombrant…\nenfilats uns, grapant uns altres…\nsaludant a paradistes, artistes, geganters, castellers…\nI tampoc no veig visitants.\nÉs cert, aquest any\nun mal bitxet ens ha frenat de cop.\nCom en algun altre any la pluja,\nens ha deixat sense festa.\nPerò també, us he de dir\nque no pot amb les ganes de retrobar-nos,\nles ganes de gresca,\nde posar en comú allò que som i volem ser,\nde sentir músiques, olors i colors d’arreu del món,\nde somriure, compartir i crear llaços,\nde fer valdre la diversitat al bell mig de la plaça.\nTenim ganes de ser-hi i… per tant…\nPasseu de nou, endavant,\nus convidem a entrar al món màgic de la fira de Sant Roc\na través de la memòria, que ens porta, això sí,\na somriure dolçament, a reposar els somnis,\na sospesar i valorar el que fem i tenim\ni a pensar que plegats,\ntornarem a celebrar aquesta festa estimada.\nDeixeu-vos anar, gaudim de les imatges\ni bressolem els enyors per transformar-los en esperances!\nAvui, 3 de maig de 2020,\nassociacions, entitats, serveis i escoles confinades,\nbrindarem pel barri, per Badalona, i per cada una de les persones\nque amb una revolta d’energia i somriures\nfem que aquesta festa cada any sigui possible.\nPer tots, els que estem i els que no poden ser-hi.\n← Badalona • Els centres oberts denuncien una greu emergència social pel coronavirus\nEn temps de confinament… reflexionem-hi! →


Preguntes trampa | Blog d'en Xavier Villalba\nPublicat el 9 juliol 2011 per Francesc Xavier Villalba Nicolás\nDeveu recordar que fa unes setmanes destacava la seguretat vital que ens aporta la notícia que la prova de català de la selectivitat era més difícil que no la de castellà. És un clàssic que anuncia l’estiu, una època que abans sempre ens animava amb gran generositat algun acadèmic de la RAE (quin canvi ara que la RAE la presideix el gran José Manuel Blecua!). Per afegir-me a la celebració de la dificultat insondable de la nostra llengua, que com bé sabeu, se la va inventar Pompeu Fabra per fer la guitza als castellans i als catalans no nacionalistes, us apunto algunes meravelles de l’anàlisi lingüística amb què ens obsequien alguns dels nostres estudiants (?) dels últims cursos de Filologia Catalana (sí, sí, de llicenciatura, és a dir dels que se suposa que tenen una formació infinitament superior a la devaluada i mercantilitzada formació dels nostres futurs graduats).\nDetermineu les pressuposicions i les implicatures d’aquests fragments. Justifiqueu la vostra resposta.\n(1) –Emporti’s el Quimet –va dir–. I d’això, Pruna, recordi que el noi és de Gràcia i no està acostumat al pa que s’hi dóna en aquest barri.\nLes respostes, amb petits matisos, feien una profunda anàlisi sobre la qualitat de les fleques als diferents barris de la ciutat. En resum, Grice se’l sabien més o menys, però el català no gens.\nHeus aquí una anècdota que mereix ser elevada a categoria: desconeixement profund de la pròpia llengua, producte, segurament, de poques lectures i, sobretot, mal païdes. Evidentment, si aquest és el pa que es dóna a la universitat, no cal esperar que els nostres alumnes siguin capaços d’entendre l’adjectiu virgilià en aquest text del mateix examen:\nD’aquella il·lusió juvenil, em queda no diré una passió, paraula massa forta per al tarannà familiar, però sí una tirada de caire contemplatiu, diguem-ne virgilià, per les feines agrícoles amb molt de color, com ara la verema.\nJesús MONCADA. Calaveres atònites. 1999.\nAquí la ignorància es va mirar d’amagar amb reflexions sobre el classicisme.\nPodria afegir que en el mateix examen, hi havia alumnes (de final de llicenciatura, insisteixo) que ignoraven què volia dir indolència o que afirmaven que el ferro colat era un material poc resistent i tou i per tant molt pertinent per fer la metàfora ganduls de ferro colat. No serviria de gaire res. La conclusió és clara, però: si els nostres alumnes no saben interpretar textos de Quim Monzó, Teresa Solana o Jesús Moncada, ¿com s’ho fan per entendre res de Llull, de Metge, del Tirant, de Roís de Corella, de Verdaguer, de Rusiñol, de Carner, de Riba, de Rodoreda…?\nI quina solució té, tot plegat? No n’estic segur, però la lectura com a activitat quotidiana hi té un paper fonamental. No n’hi ha prou que es llegeixin les lectures obligatòries i prou: un filòleg o un professional de la llengua ha de llegir com qui respira (i escriure, però, això són figues d’un altre paner) i tenir una curiositat insaciable. Només una mostra, potser inaplicable, del magnífic Stefan Zweig (El mon d’ahir; traducció de Joan Fontcuberta):\nHo furetejàvem tot amb nas tafaner. Ens esmunyíem als assaigs de la Filharmònica, furgàvem a cals antiquaris, revisàvem cada dia els aparadors de les llibreries per saber immediatament quines eren les novetats des de la vigília. I, sobretot, llegíem, llegíem tot allò que ens queia a les mans. Trèiem llibres de totes les biblioteques públiques, ens deixàvem els uns als altres tots els que podíem trobar.\n4 pensaments a “Preguntes trampa”\nesticdacord el 12 agost 2011 a les 9:16 ha dit:\nUns comentaris molt interessants i molt vàlids. Ara: trobo que el arguments que utilitzes per a desacreditar els estudiants no tenen fonament científic (on són les dades per a demostrar les coses que dius?). A més, no proposes cap solució. Pensa que els estudiants que critiques són els teus estudiants i, d’alguna manera, tot això també és culpa teva. No serveix de gaire dir-ho així, i hauria de buscar-te documentació per a provar el meu punt. Ara: la crítica constructiva és més eficient que la destructiva. Si més no, així m’ho sembla a mi.\nNB. [sic]“Stefan Zweig (El mon d’ahir; traducció de Joan Fontcuberta)”. Oi que no és cert que no saps accentuar?\nFrancesc Xavier Villalba Nicolás el 13 agost 2011 a les 6:04 ha dit:\nGràcies per fer-me adonar de la badada diacrítica: no és cert que no sàpiga accentuar, però és cert que mai no s’és prou curós!\nSobre la validesa científica dels meus comentaris, és evident que no puc argumentar amb noms i cognoms per motius obvis. Puc aportar dades al setembre: quants estudiants van encertar, quin tant per cent. De memòria, puc recordar que més de la meitat no van entendre això del ‘pa que es dóna’ i cap va entendre el valor de l’adjectiu ‘virgilià’. Comptant que van ser 12 exàmens, dubto que fos significatiu per a un sociòleg, atesa la població global. Ara, si partim de la base que els estudiants universitaris de filologia catalana són una part petita de la població i encara ho són més els qui arriben als últims cursos i si acceptem que els qui arriben a aquest nivell són, a priori almenys, els més capaços (almenys amb tota l’escolarització en català, amb mitjans de comunicació i llibres en català, fins i tot música en català!) i més interessats en la matèria que estudien (potser és acceptar massa coses, d’acord, però ni que sigui per seguir l’argumentació), el resultat és sorprenent i, en el meu cas, decebedor.\nVol dir això que els estudiants d’avui dia són més ximples o incultes? No, evidentment. Com bé dius, caldria fer un estudi sociològic de gran abast per determinar-ho i eliminar el prejudici tan arrelat entre els professors (i els estudiants) que, com deia el gran Mira, “el món s’afona”. Són petits indicis que cal saber interpretar i que podem (puc) interpretar equivocadament. En qualsevol cas, si en aquest blog es va predir sense cap estudi que la formació dels graduats seria pitjor que la dels llicenciats, està bé que anem acumulant evidències per a una avaluació futura d’aquesta predicció.\nSi la crítica no em va sortir més constructiva és perquè no sé quina és l’arrel del problema ni, en conseqüència, quina solució proposar. I que consti que no és una queixa de mestretites sobre una barbaritat ortogràfica ni una jeremiada sobre l’ocàs de la lectura i el final de la civilització occidental: va més enllà o més aquí. Tots hem sentit frases fetes als nostres avis que no entenem perquè no són de la nostra generació: és la cosa més normal del món (amb accent ;-): merci, no s’és mai prou curós!). Al blog vaig recollir una mostra de ‘frases refetes’ espigolades d’Internet, com “costar un ou de la cara” o “girar la troca”. Llegides a la xarxa o sentides en un concurs de televisió fan somriure, en un examen universitari de Lexicografia, estaràs d’acord amb mi, no tant.\nA mi, personalment, no em sembla una mostra d’ignorància supina, sinó de falta de familiaritat i de descurança en l’ús de l’eina principal d’un estudiant universitari sobretot si és de Filologia Catalana: la llengua.\nI és que no és tan greu ignorar el sentit, com empatollar-se amb un discurs absurd sobre les fleques de Barcelona per analitzar un diàleg entre un policia i un forense sobre un assassinat brutal. Què ningú no ho va veure, que no tenia solta ni volta? Suposo que és culpa meva que els meus estudiants no apliquin el sentit comú, encara que hi vaig insistir prou durant tot el curs… Si és el cas, et puc assegurar que corregir els exàmens, va ser prou penitència.\nesticdacord el 13 agost 2011 a les 13:46 ha dit:\nGràcies per les teves línies. Si generalitzo et diré que de problemes n’hi ha molts i és evident que fer-nos-en capaços és un bon mètode per a evitar-los o, quan això ja no és possible, corregir-los. Sobre l’arrel dels problemes, prefereixo parlar d’arrels. De totes les coses que se’m poden acudir, et diré que la més greu i et diré que és una opinió mig fonamentada, és que el Departament de Catalana de l’Autònoma s’ha convertit, i amb tot el respecte, en una escola de professors d’institut.\nTinc present que alguns dels estudiants de Catalana (i d’altres filologies) quan entren la carrera, tenen idees força més creatives, emocionants, i fins i tot, diré que brillants que no pas acabar fent classes de Català en un institut de l’àrea metropolitana on molts s’hi han passat uns bons 6 anys; n’hi ha que fins i tot volen ser escriptors! Sí, escriptors en Català! Alguns dels estudiants de Catalana de primer, no em preguntis perquè, trobo que han sabut evitar l’ambient embulladís i poc motivador dels instituts. Ara: molts d’aquests estudiants (i nota que he deixat de banda els estudiants què, també de primer, han entrat de rebot perquè no han pogut “allistar-se” a periodisme, a traducció o a dret) arriben als últims cursos enduts per el “laisser-faire Autonomesc”.\nUn “laisser-faire” que de segur està motivat per molts aspectes. D’aquests aspectes en destacaré dos: falta d’informació sobre les possibilitats laborals (i és que no tot és anar a classe i perdre quatre anys o cinc anys) i falta de motivació general per part de professors i alumnes. Per damunt d’això, però, et diré que tinc una solució: una bona xerrada/manual de motivació amb les diferents possibilitats laborals, i més col·laboració acadèmica i de recerca entre professors i alumnes (i és que a l’Autònoma no es fa recerca? O, millor dit, és que els professors no poden/saben que als alumnes se’ls pot motivar i, a la vegada, fer-los aprendre un piló fent-los treballar de la maneta dels professors?). Recordo els meus dies d’estudiant i, en fi, sé que són pocs els estudiants que passen pels despatxos dels professors per a parlar de projectes (les beques de col·laboració només es concedeixen a l´últim curs i a dos o tres privilegiats. Vols dir que els estudiants no estarien molt més motivats i aprendrien molt més i molt més de gust si sabessin quina es la recerca que fan els seus professors i, a més, qualsevol professor necessités els seu ajut per a publicar qualsevol article sobre qualsevol cosa en qualsevol revista?)\nFrancesc Xavier Villalba Nicolás el 19 agost 2011 a les 13:14 ha dit:\nSón uns comentaris molt encertats i els comparteixo plenament. És cert que tenim temaris i maneres de fer massa rígides i ancorades en una visió formativa de professor d’institut i, per tant, de temaris de lectures i continguts massa tradicionals. També és cert que costa fer arribar als alumnes la visió més diversa de la professió, encara que s’ha de dir que el departament ha organitzat sistemàticament xerrades d’orientació professional amb especialistes de camps diversos. Això, lamentablement, no ha servit per aconseguir acostar la recerca a les classes i aquesta és una assignatura pendent de la universitat catalana, no només de la UAB.\nCom sempre, el problema és que no sempre és fàcil fer-ho en un context on l’alumnat és tan divers en formació i interessos i els plans d’estudis tan exhaustius. Però tens tota a raó que hem de fer l’esforç per oferir als alumnes el millor de nosaltres, ajudar-los a millorar i esperonar-los amb la màxima exigència. Els més joves (o els menys grans!) hi de posar el coll i no caure en la crítica fàcil i el desànim que podia traspuar la meva aportació inicial. Jo no penso renunciar a intentar-ho.\nSi us plau, demostra que no ets un robot * Time limit is exhausted. Please reload the CAPTCHA. × 6 = 6


Paisatges Verticals, primera empresa de Girona autoritzada a volar en ciutat i en la proximitat d'aeroports ~ Paisatges Verticals, fotografia aèria\nPaisatges Verticals®, primera i única empresa operadora de la demarcació de Girona, i una de les 12 de tota Catalunya, en obtenir les autoritzacions especials per a realitzar fotografies aèries amb drons en entorn urbà i en la proximitat d’aeroports.\nDesprés d’un any de proves de vol, certificacions, protocols, assaigs, inspeccions, requeriments, més vols de prova, etc, etc, etc … per fi Paisatges Verticals® ha rebut l’autorització de l’Agència Estatal de Seguretat Aèria per a operar “sobre edificis en ciutats, llocs habitats o reunions de persones” així com “en espai aeri controlat“.\nÉs a dir, el que col·loquialment entenem per “ja podem volar sobre la ciutat i a prop dels aeroports”\nEs tracta d’autoritzacions que es concedeixen amb comptagotes, doncs volar amb dron sobre les ciutats o en l’espai de seguretat dels aeroports no és per prendre-s’ho a la lleugera. Per aquest motiu els Mossos d’Esquadra ja han desenvolupat sistemes de protecció del cel de Barcelona i del seu aeroport i impedir-hi el vol de drons sense autorització.\nEls CTR o Espai Aeri Controlat són àrees de fins a 50km. de radi al voltant dels grans aeroports, dins les quals està terminantment prohibit volar amb qualsevol tipus de dron no autoritzat. Estan inclosos els de Barcelona-el Prat, Girona-Costa Brava, Reus-Tarragona o Andorra-la Seu d’Urgell, així com la resta d’aeroports espanyols registrats a l’AIP. De fet, ni tan sols els drons de joguina poden aixecar el vol dins les ciutats de Barcelona, Girona, Reus i Tarragona o dotzenes de ciutats que es troben dins aquestes àrees. Fins ara estava prohibit per a nosaltres… i ho seguirà estant per a les altres 734 empreses operadores catalanes.\nEns convertim, doncs, en la primera empresa operadora de la província de Girona, i una de les 12 existents a tota Catalunya, autoritzada a realitzar treballs audiovisuals amb drons sobrevolant qualsevol ciutat espanyola o en les proximitats dels aeroports, consolidant-nos així com a líders i referents professionals del sector.\nL’autorització especial per a l'”Escenari Estàndard AESA-STSA02″ ens permetrà admetre molts encàrrecs professionals que fins ara havíem de declinar. No dubti en demanar-nos més detalls si té en ment algun projecte d’aquesta mena.


de març 2017 | Aires de la Serra Mallorquina\n175 - Passos d'en Topa, des Porcs, Morisc i la canal de l'Electricitat 28-3-2017\nLa ruta discorre per la zona sud de la serra d'Alfàbia. Puja pels estreps que miren al coll de Sóller a través del pas d'en Topa. Surt del comellar dels Diables pel pas des Porcs i arriba fins al pas Morisc. La baixada la feim per la rosta i bruta canal —que anomenarem canal de l'Electricitat— per on passava una antiga línia, la qual subministrava electricitat a les antenes repetidores de televisió que hi ha situades al cim d'aquesta serra, a 1068 m d'altitud.\nDeixam el cotxe al coll de Sóller, carretera Ma-11 A, km 22 (⇨WP-0) (489 m), topònim documentat ja a 1234. Segons el P. Rafel Juan, sembla significatiu que una de les primeres notícies sobre els camins a la vall siguin les deixes que per mantenir el camí de Sóller a la Ciutat de Mallorca preveuen pel moment del seu traspàs Pere Domenge, de Fornalutx i Bartomeu Pellicer, el 1290 i el 1292, respectivament. (Reynés, 2008).\nComençam a caminar per l'asfalt a les 9:28 h, en direcció a Palma, cap a la corba on situam la fletxa groga. Allà trobarem el portell per on sortir de l'asfalt i començar a pujar pel bosc.\nEn cinc minuts arribam a l'alçada del portell amb barrera tancada (WP-1) (496 m). Flanquejam una reixeta baixa que hi ha a la dreta i recorrem la paret per la part de defora.\nBotam la paret per on trobam més facilitats sense fer-la mal bé.\nSeguim el camí d'entrada a la finca i que va a uns camps de conreu; l'abandonam per la dreta abans d'arribar a una gran roca situada arran del camí.\nIniciam la dura pujada arrambats a una paret seca coronada de reixeta, que no arribarem a traspassar-la.\nLes grans pedres despreses de les parets verticals que han redolat coster avall denoten el fort rost que trobarem per arribar als penyals.\nAssolim la base dels penyals esquivant les pedres enderrocades.\nAixí arribam a la base del cingle, on una inscripció amb el nom del pas i una fletxa ens indiquen que estam a l'inici del pas d'en Topa (WP-2) (640 m). Hem tardat uns 25 minuts des del portell aquí. La GEM diu del pas: Al terme de Bunyola, accés des del coll de Sóller fins al cim de la serra d'Alfàbia, per la coma des Pi.\nL'arrencada del pas es fa per una cornisa escalonada que va 'in crescendo', entre alzines arrelades en els clivells de les roques.\nLa cornisa puja diagonalment per la paret del cingle. Com més avançam, més alçada guanya, més estreta i exposada resulta. Per això, s'han d'extremar les precaucions, sense badar i millor si ens recolzam a les roques que tenim a l'esquerra.\nAllà on la cornisa no fa més que d'un pam o poca cosa més, hi ha un cable d'acer que ajuda a superar-la.\nEl cable no és de massa ajuda en els primers metres, ja que està molt balder.\nEn Toni, situat a lloc segur, copsa les meves evolucions per la zona més aèria del pas d'en Topa. El malnom del propietari de la possessió de can Topa —les cases de la qual reconvertides en restaurant—, dóna nom al pas.\nQuasi a la part final trobam un marge mig enderrocat on hem de fer una petita grimpada per a superar-lo.\nA la sortida del pas hi ha un gran pi on fermaren el cable. El pati que tenim a la nostra esquena és important, per això s'ha d'evitar fer aquest pas en dies de vent fort, ja que aquesta serralada té fama de batre records en fenòmens d'aquest tipus. Assenyalam el final del pas amb el (WP-3) (669 m). Des de la carretera hem superat una pendent de 275 m.\nAmb el zoom de la càmera acostam el coll de Sóller, on veim les cases de can Llorenç de sa Vinya, can Topa, can Bartola o Son Alegre —plaçada damunt un pujolet—, les cases des Teix i les instal·lacions de l'embotelladora de l'aigua des Teix.\nDes de la part alta colombram el massís del puig des Teix (1062 m) i el Teixot (1053 m), i els puigs més propers, com: el puig des Vent (1004 m), puig de sa Font (966 m), el puig de n'Angeler (848 m), el puig del Rei Sanç o del Rei en Jaume (887 m), ses Talaies o es Boixos (750 m).\nA dalt trobam un camí de ferradura que recorre la carena del coster de la dreta del comellar dels Diables, el congost del qual queda molt avall. Seguim el camí uns metres cap a l'esquerra, adreçats a l'est.\nCercam un bon lloc on berenar. Les vistes són excel·lents cap a la vall de Biniforani; l'envolten el puig d'en Bennàssar, el de Son Poc, el de Son Nassi, el puig de s'Alqueria o sa Gubia, la serra de Son Socies, sa Plana...\nDesprés de berenar baixam a un nivell inferior i trobam un altre camí, segurament és el mateix que anava a voltar més enfora, el resseguim en la direcció contrària, cap a oest. La idea és baixar a la torrentera del comellar dels Diables i pujar pel pas des Porcs, ja que veim al mapa Alpina un senderó que hi du.\nEl preciós camí que dúiem acaba a una plataforma on hi ha una torreta de la línia elèctrica de les antenes (WP-3) (622 m). També trobam dues barraques més grans que las dels carboners, segurament era una zona de guaita damunt el coll de Sóller com el que hi havia entre el Mirador i el puig del Rei en Jaume, una bastida aixecada pel Rei en Jaume el 1233? Veure la ruta: 145 - Puig del Rei o puig del Rei Sanç.\nA l'altre part del barranc veim la sortida del pas des Porcs.\nLa construcció situada a un nivell inferior es troba en més bon estat de conservació, i més arrecerada.\nDes d'aquesta esplanada es domina perfectament el coll de Sóller. Veim el nostre cotxe situat al punt d'inici de la ruta. També situam el lloc on s'aixecava la bastida, a l'altra part del coll.\nPel que diuen Pérez i Reynés, pareix que sí: «La Bastida de Beniforani, que el rei Jaume I féu construir entre 1230 i 1233, ha estat localitzada i identificada per J. Aramburu en una plataforma tipus castell orientat en direcció NE-SE, situada entre el Puig del Rei i Es Mirador. Està ubicada uns 200 m al sud-est de les Casetes d’Es Teix, a una altura de 780 metres s.n.m. La inspecció ocular ha revelat que és un excel·lent punt de vigilància i control sobre la vall de Sóller i sobre el pla que s’estén entre la ciutat de Mallorca i Bunyola».\nA l'endret de la barraca superior iniciam la davallada al jaç del torrent. Segurament, més a la nostra esquerra fa més bon baixar que per aquí. Malgrat sigui un coster accidentat, és escalonat i no presenta molts de problemes.\nAssolim el jaç de la torrentera (WP-5) (572 m) i caminam uns metres cap avall.\nRecorrem un petit tram fins que la torrentera fa un petit revolt. En aquest revolt hem de deixar el llit i enfilar-nos pel coster esquerre.\nSi ens fixam veurem alguna fita i fletxes vermelles que assenyalen la direcció correcte per trobar el pas des Porcs. Es tracta d'un xaragall que cau al torrent.\nNo pujam pel xaragall que tenim davant, sinó que passam per damunt un roquissar i enfilam la canal que hi ha darrera el penyal que es veu a la imatge. Pujam dos repetjons...\n... i si seguim les indicacions de pedra i pintura ben aviat ens trobarem damunt el marge del pas des Porcs (WP-6) (588 m). Són les 11:31 h quan superam el pas.\nLa ubicació d'aquest pas no està exempta de polèmica, puix alguns mapes el situen a la canal per la qual baixarem el capvespre de la serra d'Alfàbia.\nPer exemple en el mapa del PGOU de Bunyola, el pas des Porcs apareix en el rectangle i la fletxa assenyala la nostra posició. Igualment apareix situat en el mapa de l'Atles de la GEM. Jesús García Pastor, a la seva obra Mallorca altiva (1995) situa el pas des Porcs a una altària de 673 m, la qual no correspon a l'indret que estam ara, que és de 588 m.\nA favor d'aquesta ubicació està el mapa IGN, i també l'amic Pep Torrens, bon coneixedor de passos.\nDes de la capçalera del pas ullam el lloc d'on venim: la torreta de la línia elèctrica, el marge de la plataforma, la barraca i el camí que hi du.\nFinalitzat el pas i contemplat el paisatge de l'altre part del comellar dels Diables, prosseguim la ruta. En aquest redol planer trobam el típic ranxo de carboners.\nPel camí que menava al ranxo sortim a la carretera de les antenes, construïda per la Companyia Telefònica. Segons sembla, el 1959, aquesta carretera ja estava aixecada (WP-7) (731 m). Dia 2 de maig de 1960, el ministre d'Informació i Turisme, Fraga Iribarne va inaugurar el repetidor de la televisió a la serra d'Alfàbia, abans la senyal es rebia a través del repetidor situat dalt del puig Major.\nJa que estam molt a prop arribam fins al pas Morisc o de sa Morisca, tot i que sortim de la ruta prevista i haurem de desfer aquestes passes (WP-8) (735 m).\nAquest és un pas històric com podrem comprovar si entram a la web: ⇨Toponimiamallorca, on diu entre altres coses, que: «De tots els passos anteriors el menys conegut en la seva denominació antiga potser sigui el pas Morisc el qual es situa a una altura de 750 metres, a la cresta que separa les dues vessants de la serra d'Alfàbia, just a l'entrada de la finca de sa Serra per la carretera que puja a les antenes. L'antic camí que conduïa al pas des de s'Hostalet ha desaparegut en bona part degut als despreniments i a les rossegueres però encara és possible resseguir les traces dels nombrosos revolts que feia en el seu ascens per dins l'alzinar».\nLa vista des del pas és joliua. En primer terme apareix Alfàbia, la possessió que dóna nom a la serra que recorrem. Més enllà albiram, Palmanyola i Palma. Destaca el punxegut puig de Son Poc.\nTornam enrere, com hem dit abans, recorrem en ascens la carretera de les antenes i que mena, també, a la possessió de sa Serra. L'abandonam per la dreta en el punt assenyalat amb el (WP-9) (735 m), per un camí tallat per aquests vial.\nEl camí de carro recórrer una sèrie de ranxos, agafa bastant de rost i discorre paral·lel a la paret partionera.\nQuan acabam de pujar, el terreny es replana i compareix un gran ranxo de carboners, on aprofitam per recuperar forces (WP-10) (873 m).\nResseguim la ruta pel mateix camí, el qual ara baixa. El deixam per la dreta al punt (WP-11) (872 m). Caminam pel bosc d'Alfàbia.\nEl sender aviat agafa capavallada i ens aboca a una molt inclinada canal. Ens sorprèn veure postes de línia elèctrica, suposam que la funció de la qual era la de subministrar electricitat al repetidor que se situa al cim de la muntanya.\nCanal de l'Electricitat\nA falta del seu nom antic, l'anomenarem canal de l'Electricitat (WP-12) (822 m). Passam una reixeta que tancava la canal als animals i baixam amb cura per no relliscar amb la fullaca i la grava.\nEn el primer tram, la baixada és espectacular per les altes parets acinglerades que conformen aquest congost.\nResulta inversemblant que poguessin estendre la línia elèctrica per un terreny tan rost i amb un sòl tan complicat.\nPassada la zona més estreta, la vista s'obri cap a la serreta d'Alfàbia (644-356 m), amb la mola d'Honor, el torrent des Verger i la muntanya de sa comuna de Bunyola, on destaquen els penyals d'Honor (819-809 m).\nSuperada la canal, ve el pitjor, una llarga rosseguera plena d'arbres morts que compliquen encara més la progressió.\nDonam per acabada la rosseguera en el punt (WP-13) (683 m), encara que no hem sortit del rost vessant sud de la serra d'Alfàbia, ni s'ha acabat el territori caòtic.\nAmb els peus malmenats de baixar la rosseguera —són 320 m de desnivell— assolim un camí de carro envaït per les restes de nombroses esllavissades (WP-14) (504 m). Una enorme roca caiguda, muntanya avall, dels espadats, qui sap quant; ja era aquí abans de construir el camí. A la fi podrem trepitjar pla!\nEl camí de carro ens aboca altra vegada a la carretera de les antenes (WP-15) (500 m), la qual deu aprofitar un antic traçat que connectava forns de calç i ranxos de carboners.\nAquesta construcció, pou i aixopluc, a la vegada, denota una antiga activitat d'explotació d'aquesta zona de la serra d'Alfàbia.\nA partir d'aquí tot el camí que ens manca serà de bona petja. Quan ho permet l'arbreda tenim una bona vista a la valleta de Biniforani, on apareixen les cases de Biniforani Nou, el puig del Rei Jaume i el de n'Angeler (o puig de sa Casa de sa Neu), separats pel xap del torrent de Biniforani.\nHem recorregut el camí de les antenes i arribam al portell que dóna a la carretera de Sóller (WP-16) (436 m).\nAra ens queda recórrer la carretera fins el coll per acabar la ruta d'avui. Si alçam la vista veurem la torreta de la línia elèctrica on hem guaitat el dematí. Arribam al cotxe a les 16:12 h (WP-17), cansats però satisfets d'haver trescat una zona totalment desconeguda per nosaltres.\nDistància aproximada: 9,31 km (12'39 GPS)\nPujada acumulada: 558 m\nAlçada màxima-mínima: 879-436 m\nTemps aproximat sense aturades: 3:38 h\nTemps total: 6:44:55 h\nObservacions: El pas d'en Topa pot presentar problemes a persones que pateixen vertigen sever\nIntegrants: Toni, Biel i Joan\nMapa interactiu ortofotogràfic del Wikiloc\n►Es Castellet. Revista de Bunyola.\n►Es Teix: formació, evolució i explotació d'una possessió de muntanya a la Serra de Tramuntana de Mallorca (S. XIII-XX).\nPublicat per Joan Riera a 10:39 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Canal de l'Electricitat, Pas d'en Topa, Pas des Porcs, Pas Morisc


Lluís Miró: ‘Hem viscut instants molt emotius, sobretot el concert del 140è aniversari’ ·\nLluís Miró: ‘Hem viscut instants molt emotius, sobretot el concert del 140è aniversari’\nRedacció 3 Novembre 2017 4 min read\n140 anys no els pot celebrar qualsevol entitat. Aquí a Ripollet només els ha fet la Societat Coral “El Vallès”. Aquest 2017 està sent un any ple d’actes que el passat 22 d’octubre va presentar un dels seus plats forts amb un gran espectacle de teatre i música. Lluís Miró, el president de l’entitat, va arribar a la Societat Coral després de veure una actuació del cor. El van acceptar a ell i a la seva dona i ràpidament van encaixar dins de l’entitat. Després arribaria el dia que la presidenta anterior va deixar el càrrec i a falta d’algú més el van engrescar per agafar el càrrec. Li ha tocat viure de president un dels moments més importants de l’entitat\nRevista de Ripollet: Encara queden dos mesos però com valores aquest any de celebració?\nLluís Miró: Hem viscut moments molt emotius. Sobretot aquest passat diumenge que vam fer el concert que per nosaltres és com la Festa Major. Vam homenatjar als antics presidents, ens va acompanyar el conseller de cultura… També s’ha de valorar tot el suport de l’Ajuntament. No tant l’econòmic sinó també el logístic i el tècnic. I com a actes en destaco l’acte commemoratiu del 40è aniversari del retorn del president Tarradellas i cantar a la Generalitat, poder cantar a l’Auditori de Barcelona per la mostra de cors de Clavé, l’actuació d’una coral russa de molta qualitat al poble… realment ha sigut un no parar d’emocions.\nRdR: Com valores el concert de celebració?\nL.M: Al començament de l’acte vaig dir als assistents que em donava per satisfet si s’emocionaven i realment ho vam aconseguir.\nRdR: Què és el que més t’ha encuriosit dels 140 anys de vida?\nL.M: El moment que va haver una votació per veure si les dones entraven a la Coral l’any 74. Vist des de l’òptica d’avui en dia és molt natural que participin dones però en aquell moment era trair un esperit però per sort van guanyar les dones.\nRdR: Tants actes demostren la vostra força com entitat.\nL.M: En aquests moments som 60 cantaires i anem cap els 430 socis i això amb un recorregut a l’alça cada any. Això és el que ens espitja.\nRdR: Quin és el vostre secret per créixer tant?\nL.M: No hi ha cap secret. És treballar molt i ser honrat i envoltar-te de gent que també vol treballar. Hem fet un bon equip i amb això hem tirat endavant.\nRdR: Què us queda per endavant?\nL.M: Ens queda la cantata de Clavé en la qual participaran la gran majoria de les escoles. Vam demanar permís als monjos de Montserrat i cantarem dins del temple el dia 25 de novembre i a la muntanya farem el dinar de socis. Al desembre farem el Concert de Nadal i un dia abans cantarem a Nou Barris.\nRdR: Com ha respost el poble aquest any?\nL.M: No hem rebut cap no quan hem demanat col·laboració. El poble ens ha ajudat, sobretot les entitats culturals. La prova és el dia 22 que van voler participar Amics del Teatre i els Gegants. Aquí a Ripollet si encens un misto crema el poble en el tema cultural, en el bon sentit de la paraula, clar està.\nRdR: Com valores el teu mandat a l’entitat?\nL.M: Han sigut anys carregats de feina però han sigut molt enriquidors. A més va sortir això de celebrar els 140 anys per part de la Junta i amb ajuda del grup que es va organitzar per fer la celebració s’està convertint en un any fantàstic.\nRdR: Per què has decidit no seguir al càrrec?\nL.M: Jo crec amb la renovació dels càrrecs. Estaré al costat per tot. Crec que és bo per a una entitat que hi hagi renovació.\nRdR: Que et sembla que l’Ajuntament celebri l’any Clavé aprofitant el vostre aniversari?\nL.M: L’Ajuntament buscava la manera d’implicar-se amb nosaltres i no se m’acut cap de millor. Ens ha servit per conèixer encara més la seva figura i mai hagués dit que fos una persona tan polièdrica. He estat en cinc conferències sobre ell i totes són diferents. Sembla mentida que una persona que va viure al segle XIX i que va viure només 50 anys fes tot el que va fer.\nUn any ple d’actes emocionants\nAquest any és un dels més carregats de l’entitat. Des de que va començar el 2017 la Coral no ha parat de participar en esdeveniments de tot tipus. En total porten 45 actes i, si tot va bé, quan acabi l’any seran un total de 53. “Tenim sort que per l’aniversari comptem amb un munt de mans dins l’entitat que no han parat de treballar” assegura Miró. D’aquests 53 esdeveniments n’ha escollit els més significatius i els ha resumit amb una paraula:\n12/01 – Acte de presentació: El tret de sortida\n20/03 – Commemoració del 40è aniversari del retorn de Tarradellas: Reconeixement\n02/07 – Trobada de corals al poble: Fet històric\n23/07 – Simposi Mundial amb actuació d’una coral russa: Mostra d’excel·lència\n26/08 – Aplec del Remei: Recuperació de la memòria\n17/09 – Mostra de Cors de Clavé a l’Auditori de Barcelona: Impactant\n22/10 – Concert 140è aniversari: Memorable\n25/11 – Cantata a l’altar de Montserrat i dinar de socis: Acte social i significatiu\n17/12 – Concert de Nadal: Cloenda\nTags: Societat Coral "El Vallès"\nPrevious: Arnal i Bagés cantaran el colpidor disc ‘45 cerebros’ al Teatre Auditori\nNext: L’Handbol Ripollet firma el primer triomf en la lliga a casa davant el Gavà


Kiko Matamoros anuncia que vol estar sol i Marta López frena l'embaràs\nKiko Matamoros ha pres una decisió. | Telecinco\nKiko Matamoros reconeix que està decebut\nKiko Matamoros sempre s'ha caracteritzat per ser honest i el seu concurs a Supervivientes 2022 és diferent. Ha confessat que prefereix estar sol, per això s'ha separat de la seva gran amiga dins del concurs: la model Mariana Rodríguez. Fins ara havien estat grans aliats, però el col·laborador està cansat de suportar determinades traïcions.\nKiko Matamoros ha elegit la seva parella Marta López Álamo per defensar-lo als platós de Telecinco i la influencer s'està esforçant molt. Tot i això, no acaba de sentir-se còmoda davant de les càmeres i està rebent crítiques per part de molts col·laboradors. La periodista Gema López creu que està patint, per això pensa que Matamoros s'ha equivocat en triar-la.\nKiko Matamoros està enamorat de Marta López. | CatalunyaDiari\nKiko vol tenir fills amb Marta, de fet, quan acabi de concursar a Supervivientes li demanarà matrimoni d'una manera especial. Ella ha assegurat que acceptarà la proposta, però reconeix que hi ha temes en què vol anar més a poc a poc. Està disposada a ser mare, tot i que considera que no és el moment oportú i ha frenat l'embaràs.\nKiko ha declarat el seu amor per Marta López en una infinitat d'ocasions i assegura que la diferència no és un problema. És conscient que ell haurà de marxar abans, per això vol que tinguin un fill junts. La influencer està encantada amb la idea, encara que de moment no se sent preparada perquè és una decisió important.\nMatamoros ha demostrat ser un home independent, així que té prou capacitat per cuidar qualsevol nadó. La seva estada a Hondures està sorprenent molt, ja que els seus companys de Sálvame pensaven que anava a envoltar-se de cares amables. Tot i això, l'ex de Makoke està més sol que mai i ha trencat la seva relació amb Mariana Rodríguez, la seva gran amiga a l'illa.\nKiko Matamoros confessa els seus sentiments\nKiko ha estat gran part del concurs al costat d'Anuar Beno, el cunyat d'Isa Pantoja, però van discutir i des de llavors res no va ser el mateix. Per això els espectadors s'han sorprès tant quan l'ha defensat i ha dit que volia que Mariana abandonés el programa. L'expulsió estava entre ells dos i Matamoros ha promès que Mariana no és tan bona com sembla.\nKiko Matamoros tenia una bona relació amb Mariana. | GTRES - Instagram\nMarta López entén perfectament el comportament de la seva parella, a ella no l'ha enxampat desprevinguda perquè el coneix bé. Sap que és un home lleial que no suporta la traïció i està decebut amb la seva companya. L'acusa d'estar disposada a fer qualsevol cosa per continuar a Supervivientes 2022, per això ha deixat de confiar-hi.\n«Jo crec que l'expulsió està entre Anuar i Mariana i prefereixo que se'n vagi ella. Anuar és abrupte i és dictatorial quan ha estat líder, però va de cara. Mariana és interessada, vol quedar bé amb tothom i amb tothom queda malament», ha declarat Matamoros.\nKiko Matamoros accepta les normes de Marta\nKiko té moltes possibilitats d'arribar a la final del concurs, entre altres coses perquè la major part de Telecinco està al seu costat. Els seus companys de Sálvame li estan donant suport, tot i que reconeixen que podria ser millor concursant. És cert que dona joc, però no facilita la convivència i no participa en les tasques quotidianes, com ara pescar o cuinar.\nMatamoros sap que Marta López l'està defensant bé, per això té esperança de quedar en un bon lloc. La influencer, en contra del que pensen els seus detractors, és una dona assenyada i molt centrada, no fa les coses a la lleugera. Per això ha pensat que el millor és endarrerir l'embaràs uns quants anys i el tertulià ha acceptat i respectat la seva voluntat.\nAnar a portada Última hora Cor Última hora Embaràs Última hora Influencers Última hora Supervivientes\nGloria Camila es queda muda en saber què pensava la seva mare al morir\nPedro Carrasco es va endur un secret a la tomba que ara ha decidit explicar Rociíto