Les Ciències de la Natura del Llidó | Ciències de la Natura per a 1r i 2n d'ESO – IES Antoni Llidó – Xàbia | Pàgina 2\nEnviat per: Llidó | 1 Juny 2014\nJúpiter, al juny s’acaba la primavera i també anirà minvant la visibilitat de Júpiter, que estarà molt baix sobre l’horitzó oest, a els Bessons. A finals de mes, ja només serà visible a l’oest pocs minuts després de la posta de Sol. Aprofiteu perquè com a conseqüència del seu moviment de translació no serà visible fins a setembre, per l’horitzó est. Mart i Saturn, visibles totes les hores de la nit. Mart a la constel·lació de la Verge i Júpiter a la de la Balança. Venus, visible sempre a l’alba. Mercuri, només visible els primers dies, a la posta de Sol. Neptú, observable durant la segona meitat de la nit a la constel·lació d’Aquari. Urà, observable al final de la nit a la constel·lació dels Peixos.\nAVÍS: Per saber l’hora local a l’hora TU (temps universal) li hem de sumar 2 hores.\nVenus, visible entre els llums del crepuscle matutí, a la posició ENE.\nEl dia 15 -Venus i Urà (no visible a ull nu)- a les 4:15 TU\nJúpiter, molt baix sobre l’horitzó oest, a els Bessons. Mart i Saturn, visibles totes les hores de la nit. Mart a la constel·lació de la Verge i Júpiter a la de la Balança.\nEl dia 5 -Mercuri, Júpiter, la Lluna, Mart i Saturn- a les 19:30 TU\nEl dia 5 -Saturn- a les 19:30 TU\nEl dia 5 -Mart- a les 19:30 TU\nEl dia 5 -la Lluna- a les 19:30 TU\nEl dia 5 -Júpiter i Mercuri- a les 19:30 TU\nMercuri, només visible els primers dies.\n– QUART CREIXENT el dia 5 a les 20h 39m\n– LLUNA PLENA el dia 13 a les 4h 11m\n– QUART MINVANT el dia 19 a les 18h 39m\n– LLUNA NOVA el dia 27 a les 8h 8m\nSolstici d’estiu, el dissabte 21 de juny a les 10:51 UT (12:51h, hora local) s’inicia l’estiu a l’hemisferi nord. El dia més llarg de l’any i la nit més curta. A partir d’ara els dies s’acurtaran.\nDia 05 – Eixida a les 04:34 GMT; Posta a les 19:20 GMT\n– Durada del dia: 14 h 45 m 50 s – Durada de la nit: 11:57 GMT\nDia 15 – Eixida a les 04:33 GMT ; Posta a les 19:25 GMT –\nDurada del dia: 14 h 52 m 9 s – Durada de la nit: 11:59 GMT\nDia 25 – Eixida a les 04:35 GMT; Posta a les 19:28 GMT –\nDurada del dia: 14 h 52 m 50 s- Durada de la nit: 12:1 GMT\nEl dia 1 -la Lluna amb Júpiter i Mercuri.\nEl dia 1 -la Lluna, Júpiter i Mercuri- a les 19:30 TU\nEl dia 1 -Mercuri, Júpiter, la Lluna, Mart i Saturn- a les 19:30 TU\nEl dia 8 -la Lluna en conjunció amb Mart.\nEl dia 8 -Saturn, la Lluna i Mart- a les 23:35 UTC\nEl dia 10 -Saturn a la vora de la Lluna.\nEl dia 10 -Saturn visiblement al costat de la Lluna, i Mart més a la dreta- a les 23:30 UT\nEl dia 24 – la Lluna i Venus, visualment, molt a prop.\nEl dia 24 -Venus amb la Lluna – a les 4:15 TU\nEl dia 24 -Plutó, Neptú i Urà (no visibles a ull nu), i la Lluna amb Venus- a les 4:15 UT\nEl dia 29 -la Lluna amb Júpiter. Estigueu atents perquè només s’observarà uns minuts, just quan s’acabe de pondre el Sol.\nEl dia 29 -la Lluna i Júpiter- a les 19:45 UT\nEl dia 25 -la Lluna, Júpiter, Mart, Saturn i Plutó- a les 19:45 UT\nBootides de juny (JBO). Radiant actiu des del 22 de juny al 2 de juliol amb màxim el 27 de juny. Es tracta d’un radiant variable amb una ZHR entre 0-100 meteors/hora. Tenen una velocitat mitjana de 18 km/s. El cometa 7P/Pons-Winnecke és l’origen d’aquest fenomen. [+]\nFonts: Més informació a Pols d’estels, a ASTROBANYOLES, a l’Observatori Astronòmic de la Universitat de València i a Your Sky.\nArxivat a Astronomia, Divulgació científica\nEnviat per: Llidó | 27 Mai 2014\nPassejar un migdia d’estiu per les nostres poblacions mediterrànies esdevindria una càstig si no hi haguessen arbres als carrers. Els arbres apaivaguen la temperatura, fan amable l’espai públic amb la seua ombra i frescor, contribueixen a la retenció de la pols i purifiquen l’aire que respirem. Ells són un patrimoni valuós del qual cal tenir cura per assegurar-ne la preservació i millora.\nAls darrers anys, molts pobles, viles i ciutats del nostre país han experimentat un fort creixement urbà. En alguns casos aquest creixement ha anat acompanyat d’un realçament dels espais verds i de l’arbrat viari com a components destacats del paisatge urbà. Aquesta aposta pel verd urbà ha contribuït a conformar un entorn més habitable i a una major qualitat de vida dels ciutadans. Aquests arbres i espais acosten la natura a la ciutadania alhora que contribueixen a millorar l’entorn urbà netejant l’aire, aportant frescor, generant ombra i fent més acollidor l’espai públic.\nAspectes com ara la tria de les espècies, l’adequació de la plantació, el tipus de poda, el manteniment, etc. són decisius per la supervivència dels arbres urbans i la relació amb els ciutadans.\nPrimer cal garantir la sostenibilitat amb una selecció adaptada al medi i vetlar per incrementar la diversitat, tot evitant que cap espècie no sobrepasse el 15% del total. Aquest objectiu té com a rerefons evitar poblacions monoespecífiques vulnerables a les malures i plagues. Per això una de les decisions més importants és la selecció de les espècies més adequades que s’han de plantar en un indret públic. Per tant cal parar atenció en els criteris de selecció d’espècies següents:\nFont: Diputació de Barcelona-Cerca avançada\nFont: Dipuatció de Barcelona-Explicació dels criteris de selecció\nFont: Diputació de Barcelona-Llistat de 248 arbres (gènere i espècie, nom comú) i fotos\nArbrat viari: selecció d’espècies\nDesprés, és necessària una gestió segura i eficient que garantesca la conservació del patrimoni arbori urbà, aprofitant les noves tecnologies que ens permeten unificar esforços i estalviar recursos. La gestió de l’arbrat viari s’ha de fonamentar sobre tres principis: la sostenibilitat, la creació d’un paisatge divers i amb identitat, i una gestió segura i eficient.\nAmb aquesta finalitat caldrà realitzar les tasques següents:\nEscollir l’arbre idoni a cada lloc: alçada i capçada de l’arbre, l’amplada de les voreres, la visibilitat, distància entre els arbres i existència de trànsit rodat.\nValora la qualitat de l’arbre que s’ha de plantar.\nDissenyar els escocells: l’escocell és el forat destinat a la plantació on l’arbre desenvolupa el seu sistema radicular. S’ha de cobrir l’escocell si el pas és estret.\nRealitzar les tasques de plantació i de reposició: la plantació d’un arbre és una operació delicada ja que en depenen en gran mesura la supervivència i el desenvolupament posterior.\nCol·locar els aspres: la missió de l’aspre o tutor és ancorar l’arbre i mantenir-lo en posició vertical.\nRegar adequadament: el reg ha de procurar l’estalvi en el consum d’aigua, ja que comporta un estalvi energètic i de mà d’obra.\nPodar els arbres: la poda és necessària en l’àmbit urbà per tal d’adaptar l’arbre a les condicions urbanes i així vetlar per la seguretat del ciutadà.\nVigilar per la seguretat en el treball: a la ciutat, les situacions que es donen a causa de les tasques de manteniment són complexes, atés que hi ha una ocupació de la calçada i de la vorera i, per tant, cal tenir en compte el trànsit rodat, els vianants, els serveis, els habitatges i els treballadors.\nGarantir la salut dels arbres: els arbres són organismes vius sotmesos a agressions. Les agressions poden ser fisiològiques (causes meteorològiques, mancances de nutrició, intoxicacions, cremades, accidents físics…) o a malures causades per paràsits (virus, bacteris, fongs, nematodes, insectes, àcars…).\nFont: Gestió de l’arbrat viari de Barcelona\nLa comunicació i l’educació ambiental\nFinalment, és necessària una tasca constant de divulgació per donar a conéixer els arbres de la ciutat, amb publicacions específiques, fullets, campanyes i la presència als mitjans de comunicació. Cal treballar en la difusió i l’educació del valor i el respecte als arbres del carrer a través de programes i de recursos educatius.\nConeguem els arbres del nostre barri\nEl portal electrònic Vegetació Urbana recull un treball que porta per nom “Coneguem els arbres del nostre barri”. A partir unes claus d’identificació han fet fitxes d’espècies, la distribució, els espais verds i un glossari.\nItinerari botànic acompanyat per un dispositiu mòbil\nL’Ajuntament de Barcelona convida la ciutadania a participar en itineraris que incorporen l’ús de les TIC. Els itineraris autoguiats ofereixen sistemes d’informació que posen a l’abast dels usuaris la documentació informativa, didàctica i interactiva necessària per dur-los a terme. Aquesta documentació és accessible des de l’ordinador i des dels telèfons mòbils que disposen de les prestacions adients.\nSi el dispositiu mòbil té càmera de fotos i connexió a internet, podran rebre informació a través dels codis QR dels panells informatius de l’itinerari. Per accedir-hi cal un lector d’aquests codis que es podrà descarregar gratuïtament des d’internet o des del mercat d’aplicacions del dispositiu. Una vegada obert el lector, cal fer una fotografia o acostar la càmera al codi QR per descodificar-lo. Finalment cal obrir l’enllaç que mostra per veure la informació que conté. Vegeu Itinerari botànic pels jardins temàtics de Montjuïc.\nEl llibre els-arbres-de-mollet.pdf recull una descripció de les espècies i il·lustracions.\nArxivat a Botànica, Divulgació científica | Etiquetes: arbre, escocell, espècie, flor, fruit, fulla, itinerari, jardí, parc, podar, urbà, vegetació\nEnviat per: Llidó | 24 Mai 2014\nEl tabaquisme. Quina és la composició d’un cigarret?\nComposició d’un cigarret\nHi ha prop de 4.000 substàncies químiques al tabac i, almenys, 40 d’aquestes són cancerígenes per a les persones.\nQuitrà: En la seva forma de condensació, el quitrà és una substància de color marró de consistència viscosa que pot tacar d’un marró groguenc els dits i les dents dels fumadors.\nTambé taca el teixit del pulmó. El benzopirè, ben establert com a substància carcinògena, és un hidrocarbur aromàtic policíclic prominent trobat en quitrà. És la substància fosca i enganxosa encarregada de dur la nicotina i altres productes químics del tabac fins als nostres pulmons.\nNicotina: La nicotina està entre els verins més tòxics i actua amb gran rapidesa. Pel que sembla, la nicotina és l’agent farmacològic més important i perjudicial al fum del tabac, i és la droga del tabac que provoca l’addicció dels fumadors.\nEls seus efectes immediats inclouen l’augment de la freqüència cardíaca i la pressió arterial, la constricció dels vasos sanguinis, i efectes musculars, hormonals i metabòlics.\nPel que fa a una exposició prolongada, pot contribuir, junt amb el monòxid de carboni al dany al revestiment dels vasos sanguinis, cosa que mostra que té un paper potencial a l’hora de causar malaltia coronària. També està implicada en alteracions reproductives i gastrointestinals.\nMonòxid de carboni: Es forma quan s’encén un cigarret. Té molts efectes tòxics al cos, el més important dels quals és la disminució del transport d’oxigen a la sang. Com que el monòxid de carboni té una afinitat química per a l’hemoglobina dues-centes vegades més gran que la de l’oxigen, s’uneix preferentment amb l’hemoglobina, de manera que es redueix, així, la quantitat de sang oxigenada que circula als òrgans i als teixits del cos. El monòxid de carboni està fortament lligat al desenvolupament de la malaltia coronària i desenvolupa l’aterosclerosi.\nEncara que el monòxid de carboni no és en si mateix una substància carcinògena, pot contribuir a càncers i a d’altres malalties de les vies respiratòries a causa del seu efecte inhibidor del mecanisme de neteja del moc de les vies respiratòries. En comptes d’eliminar-se, les substàncies tòxiques contingudes en el fum de cigarrets romanen a les vies respiratòries, provoquen inflamació i dany, i deterioren la funció pulmonar i augmenten la probabilitat de malaltia pulmonar.\nÒxids de nitrogen: El fum dels cigarrets conté òxids de nitrogen en nivells relativament alts. És sabut que aquest gas que provoca dany pulmonar en animals d’experimentació similar al que es troba en fumadors, i pot ser responsable del dany pulmonar inicial que comporta un\nÀcid cianhídric: Té un efecte directe, nociu sobre els cilis, part del mecanisme de neteja pulmonar natural en humans. La interferència amb aquest sistema de neteja pot causar una acumulació d’agents tòxics als pulmons, i fer augmentar així la probabilitat de desenvolupar malaltia.\nMetalls: S’han detectat trenta metalls en el fum de tabac, com ara el níquel, l’arsènic, el cadmi, el crom i el plom.\nCompostos radioactius: Són el poloni-210 i el potassi-40. Altres composts radioactius presents són el radi-226, el radi-228\ni el tori-228. Està àmpliament demostrat que els compostos radioactius són substàncies carcinògenes.\nVídeo – El fum del cigarret de Gabriel Ferrater\nEls riscos del fum del tabac ambiental\nPresentació Flash – Les substàncies químiques del fum del tabac\nEl tabaquisme és l’addicció crònica al tabac, provocada, principalment, per un dels seus components actius: la nicotina. El consum reiterat de tabac genera dependència física, psicològica i social.\nEs considera la nicotina com una substància que causa addicció i el tabaquisme una malaltia crònica que passa per períodes d’abstinència i recaigudes amb possibilitats de tractament; des de llavors, el tabac és reconegut mundialment com una droga i no com un mal hàbit.\nEl tabaquisme s’associa a malalties greus, cosa que inclou malalties respiratòries, cardiovasculars i diversos tipus de càncers.\nEntre els factors que propicien l’inici del tabaquisme hi ha la percepció de molts adolescents, que veuen el fet de fumar com un comportament normal en la vida adulta. A causa d’aquesta percepció, l’acció de fumar passa a tenir un caràcter simbòlic en el procés de maduració de molts joves. És evident que la indústria augmenta aquesta percepció amb les seves estratègies de promoció. L’extensió d’espais sense fum en lloc públics modifica aquesta realitat. Un altre factor clau és l’àmplia accessibilitat al tabac, ja que la seva venda es porta a terme en tot tipus d’establiments: estancs, bars, cafeteries… i això dificulta el seu control, tot i els intents de regular la seua venda als menors. L’extensió dels punts de venda i l’interès econòmic implicat dificulten aquest procés.\nAmb la confirmació científica que el tabaquisme passiu té efectes negatius per a la salut, la prohibició de fumar en espais públics adquireix carta de necessitat.\nCanal Salut: tabaquisme\nInfermera virtual: tabaquisme\nPresentació Flash – Els efectes del tabac als pulmons\nArxivat a Divulgació científica, Medicina i Salut | Etiquetes: àcid cianhídric, òxids de nitrogen, càncer, cigarret, droga, fum, metall, monòxid de carboni, nicotina, pulmó, quitrà, radioactiu, tabac, tabaquisme\nEnviat per: Llidó | 19 Mai 2014\nDurant els últims anys hem viscut un canvi respecte als patrons de bellesa i de culte al cos. Molta gent cerca el cos perfecte amb dietes, rutines d’entrenament i consells. El problema sorgeix quan aquestes conductes s’allunyen de la vida sana i provoquen obsessions, com la de tenir un cos perfecte a qualsevol preu. Cada dia són més les persones que confonen un cos saludable amb l’obsessió per aconseguir un físic perfecte mitjançant uns patrons irreals que, a vegades, poden posar en perill la salut de les persones. En molts d’aquests casos, la situació és de no retorn i, per tant, qualsevol ajuda és ineficient.\nPeter Paul Rubens, 1639\nEl descontentament amb el propi cos i el voler canviar d’aspecte poden derivar en trastorns alimentaris (només 1 de cada 10 homes pateix un trastorn alimentari) com la bulímia o l’anorèxia.\nLa bulímia és la sensació de fam intensa, imperiosa i difícilment saciable.\nL’anorèxia és el rebuig a ingerir aliments, amb inducció al vòmit, generalment motivada per un desig compulsiu d’estar prim. En el cas dels xics l’anorèxia es coneix com manorèxia, però són casos minoritaris respecte als de les dones. Malgrat això, el nombre d’homes que pateixen aquest trastorns es troba en augment. La principal forma de culte al cos entre els homes és la vigorèxia, és a dir, l’obsessió per estar musculat. De la mateixa manera que la resta de conductes relacionades amb la cerca del cos perfecte, les persones vigorèxiques cada vegada són més joves.\nPerò últimament s’estan donant altres comportaments també relacionats amb la cerca d’un cos perfecte que, tot i no estar reconeguts com a malalties, poden acabar sent molt nocives.\nLa potomania que consisteix en beure grans quantitats d’aigua diàries, que poden arribar als 6 litres.\nLa diabulímia que és una pràctica duta a terme pels diabètics que aprofiten la seva malaltia per perdre pes, al reduir la dosi d’insulina.\nLa permarèxia, pensar a totes hores en menjar i en les seues calories.\nLa tanorèxia, addicció al bronzejat i aconseguir un to de pell fosc.\nLa pregorèxia, cas d’anorèxia en dones embarassades.\nLa drunkorèxia, deixar de menjar per compensar les calories que conté l’alcohol que beuen.\nLa vigorèxia, l’obsessió per estar musculat. Es passen moltes hores fent gimnàstica i consumeixen proteïnes.\nL’ortorèxia, obsessió amb la dieta sana. A la llarga pot derivar en la reducció de menjar. Com no mengen el mateix que tots redueixen el cercle d’amics.\nSi una persona està contenta amb ella mateixa i té una bona relació amb la família o amb els amics, aquests impactes sobre els cossos perfectes no els afecten igual que a una persona amb carències afectives. El grup de risc i més susceptible de desenvolupar alguna d’aquestes conductes són les dones; sobretot les adolescents introvertides, amb poca autoestima i que poden tenir un disgust emocional per no tenir parella o per problemes amb els amics. Normalment, les persones que duen a terme aquest tipus de conductes tenen algun tipus de patiment emocional relacionat amb el seu entorn que fa que creguen que un canvi en el seu cos suposarà una millora en la seva vida i una solució als seus problemes. Per tant, els seus problemes personals es poden tornar també en uns de físics.\nPrezi – Trastorns alimentaris: la veritat d’un món perillós\nPrezi – Els trastorns de conducta alimentaris\nArxivat a Medicina i Salut | Etiquetes: aliment, anorèxia, autoestima, bulímia, diabulímia, dieta, drunkorèxia, menjar, ortorèxia, permarèxia, potomania, pregorèxia, tanorèxia, trastorn, vigorèxia\nEnviat per: Llidó | 15 Mai 2014\nEl pròxim dissabte 24 de maig, de 10 a 14 hores, se celebra la sisena jornada de portes obertes del Parc Científic de la Universitat de València, EXPOCIÈNCIA 2014, una festa amb més de 60 activitats lúdiques i divulgatives al voltant de la ciència i de la innovació que rep cada any la visita de milers de ciutadans.\nEXPOCIÈNCIA 2014 va dirigida al professorat d’ensenyament no universitari, a les seues famílies i als estudiants en general, a fi de descobrir de prop la ciència que es fa a la Universitat de València i també al Consell Superior d’Investigacions Científiques (CSIC) a la Comunitat Valenciana.\nEXPOCIÈNCIA s’ha consolidat com una cita clau a fi de conèixer, en un ambient lúdic i relaxat, les instal·lacions científiques i empresarials del Parc Científic de la Universitat de València. De fet, hi ha activitats preparades per a públics de totes les edats, des d’experiments i tallers de divulgació de la ciència fins a actuacions i atraccions dirigides als més menuts. La jornada compta amb el suport de la FECYT i del Ministeri d’Economia i Competitivitat.\nTrobareu la programació i els detalls al web www.expociencia.org, i estareu al corrent de tota l’actualitat a https://www.facebook.com/expociencia.pcuv. Podeu fer-vos una idea del què és EXPOCIÈNCIA 2014 en aquest vídeo (http://mediauni.uv.es/3837va) o realitzar qualsevol consulta al telèfon 963 543 058.\nEl Parc Científic de la Universitat de València es troba al Campus de Burjassot-Paterna, just darrere dels edificis de Canal 9. Té connexió directa des de la ciutat de València a través de la línia 4 de tramvia (parades TVV i Santa Gemma).\nArxivat a Divulgació científica | Etiquetes: experiments, expociència, tallers, Universitat de València\nEnviat per: Llidó | 11 Mai 2014\nEl terme pseudociència s’aplica a totes aquelles pràctiques que, amb pretensió de ser científiques, trenquen algun principi de la filosofia de la ciència o del mètode científic. Pseudocientífic té el sentit de pretesament científic. Per tant, no és ciència.\nAquests dos paràgrafs són de Carl Sagan:\nLa ciència […] planteja hipòtesis de manera que poden refutar-se. Es confronta una successió d’hipòtesis alternatives mitjançant experiment i observació. Per descomptat, quan es descarta una hipòtesi científica es veuen afectats els sentiments de propietat, però es reconeix que aquest tipus de refutació és l’element central de l’empresa científica.\nLa peseudociència és just el contrari. Les hipòtesis solen formular-se precisament de manera que siguen invulnerables a qualsevol possibilitat de refutació, amb la qual cosa en principi no poden ser invalidades. Els practicants es mostren cauts i a la defensiva. S’oposen a l’escrutini escèptic. Quan la hipòtesi dels pseudocientífics no aconsegueix quallar entre els científics s’al·leguen conspiracions per suprimir-la.\nAmb una il·lustració:\nPer una altra banda, la teoria de la conspiració és la creença que un complot està al darrere d’un fet (en el nostre cas científic). Aquesta gent que veu conspiracions per tot arreu creu que l’elit econòmica, els governs i les grans empreses manipulen els avenços de la ciència per als seus interessos amb la finalitat de mantenir i augmentar el seu poder i la seua influència sobre la gent comuna.\nQuè hi ha darrere de…?\nLes energies alternatives al petroli, la parapsicologia, la psicoanàlisi, l’agricultura ecològica, el biomagnetisme, la fi de la fam, l’acupuntura, les prediccions astrològiques, les radiacions, els ovnis, el futur dels combustibles fòssils, el canvi climàtic, la quiropràctica, els extraterrestres, les vacunes, etc.\nAquí teniu el treball que ha estat elaborat per alguns alumnes a fi d’esclarir aquests dos conceptes.\nArxivat a Divulgació científica | Etiquetes: agricultura ecològica, astrologia, biomagnetisme, canvi climàtic, Ciència, conspiració, energia alternativa, extraterrestre, fam acupuntura, ovni, parapsicologia, petroli, pseudociència, psicoanàlisi, quiropràctica, radiació, vacuna\nEnviat per: Llidó | 5 Mai 2014\nEl professor Fernando Corbalán impartirà la conferència “MATEMÁTICAS Y MEDIOS DE COMUNICACIÓN”\nFERNANDO CORBALÁN. Professor d’Educació Secundària.\nFarem una reflexió sobre la importància dels mitjans en la nostra societat i les seues relacions amb les matemàtiques, explorant les maneres en què apareixen les matemàtiques i els professionals d’aquests. Ens aturarem en quins són els mitjans més seguits al nostre país (en premsa, ràdio, televisió i Internet), així com les maneres de mesurar-ho. I abordarem les grans zones de contacte: els nombres, les gràfiques i l’estadística i l’atzar (com una aproximació breu a la publicitat).\nVisiteu la pàgina de MERIDIÀ ZERO – Associació per a la Divulgació de la Ciència i la Tecnologia\nArxivat a Divulgació científica | Etiquetes: Fernando Corbalán, internet, matemàtiques, Meridià Zero, premsa, ràdio, televisió, Xàbia\nQuè és Geolodía?\nGeolodía és un dia de divulgació de la Geologia a fi d’acostar aquesta disciplina als ciutadans. Es tracta d’una activitat de camp, gratuïta, sense inscripció i el participant decideix la manera de realitzar-la.\nEn aquesta jornada participen monitors (professors universitaris i de secundària, alumnes universitaris de geologia, empreses,…) que realitzen explicacions divulgatives a diferents llocs d’un itinerari geològic.\nEdició 2014 – Oriola – 11 de maig\nOPCIÓ A: ITINERARI CREU DE LA MOLA – BARRANC DE LES MINES\nOPCIÓ B: ITINERARI DEL CABEÇÓ DE SANT MIQUEL\nS’han realitzat les edicions següents:\n2008 – Serra Gelada: des de terra; des de la mar\n2009 – Serra d’Aitana\n2010 – Ciutat d’Alacant\n2011 – Cala del Moraig del Poble Nou de Benitatxell\n2012 – El Cabeçó de la Sal de Pinós\n2013 – Escull de coralls de Santa Pola\nDEMARCACIÓ DE VALÈNCIA\nEdició 2014 – Gestalgar: Barranco de las Clochas; Xiva: Los Frailes de Oratillos – 11 de maig\nDEMARCACIÓ DE CASTELLÓ\nEdició 2014 – Almenara: Geologia i Palenotologia de “Els Estanys” – 11 de maig\nMÉS DEMARCACIONS QUE REALITZEN GEOLODÍA 2014\nLlistat de demarcacions on es realitzen activitats\nArxivat a Divulgació científica, Geologia | Etiquetes: Almenara, geolodía, Geologia, Gestalgar, Oriola, Xiva


pinyes i castells: Terrassa, 13 de setembre de 2009\nRaval de Montserrat, Diada en memória d'Emili Miró\nNens del Vendrell: Pde4cam, 4de7a, id3de7a, 3de7a, 4de7, Pde5\nCastellers de Terrassa: Pde4cam5de7, id4de8, id4de8, 4de7a, 3de7, 2 Pde5\nXiquets de Reus: Pde4cam, 5de7, 4de8, 4de7a, Vano de 5\nEls Castellers de Terrassa van celebrar el diumenge la seva diada en memòria d’Emili Miró, un dels fundadors de la colla i nascut al Vendrell. A més dels amfitrions, també hi actuaven els Xiquets de Reus, completant un cartell força atractiu i que va donar, com a resultat, una bona diada castellera. Una plaça ben maca, tres bones colles, públic agraït i un motiu (l’homenatge a Emili Miró) que va servir d’excusa per fer un més que satisfactori desplaçament.\nTant aviat va acabar l’actuació, més o menys al mateix temps que començava a caure una impressionant tempesta, i tenint en conte el molt bon sabor de boca que em vaig endur de Terrassa, vaig començar a preparar l’esborrany mental de la crònica que havia d’escriure. Això d’anar pensant en el que escriuré és un exercici que sempre poso en pràctica, tot i que és una absoluta inutilitat, ja que la meva memòria de peix fa que en dos minuts i mig (més o menys el que es triga en carregar i descarregar un pilar de 5) ja he oblidat el que volia recordar.\nTotal. Que el dilluns, en aixecar-me, les quatre idees que pensava escriure estaven més desaparegudes que el “Baúl de los recuerdos” de Karina. Però vet aquí que la operació retorno a l’escola ha vingut a donar-me un cop de mà i fer-me recordar, ipso facto, tot el que volia dir. I dic que ha estat la tornada al cole (del Biel, no la meva, és clar, què més voldria jo que tornar a P4) perquè quan l’he portat a l’escola amb la seva cartera nova, requetepentinat i amb mig litre de Nenuco a sobre m’ha dit la seva mestra:\n- Ahir a la nit us vaig veure a la tele, de casualitat, al programa que donen sobre castells.\n- ¿Ah, sí? El programa es diu Quarts de Nou. ¿Vas veure al Biel? – l’he preguntat.\n- Sí, clar. Déu n’hi do. I també segueixo el teu bloc –va afegir.\nDesprés, amb el posat seriós que només les mestres saben posar, m’ha dit:\n- Per cert, encara no has penjat la crònica de l’actuació – i va clavar els seus ulls sobre el meu rostre avergonyit.\nDe seguida em va venir al cap fer-li una pregunta, que durant uns instants vaig dubtar a fer-li. Finalment, em vaig decidir:\n- Escolta’m, Núria -així es diu la mestra del Biel-. Tu, per casualitat... d’això, ejem... ¿no seràs amiga d’un tal Basi, oi?\n- ¿De qui? – va respondre.\n- Bé, d’un paio que quan trigo una mica a escriure les cròniques em persegueix, m’amenaça i em truca de matinada posant veus rares... Com que tu ara també m’estàs fent pressing amb això de la crònica, havia pensat que... Bé, deixa-ho estar –vaig acabar de dir-li.\nHaig d’afegir que tota aquesta conversa s’estava desenvolupant amb el Biel davant de nosaltres, i que, com era d’esperar, no va trigar a intervenir en la conversa:\n- Papa, papa, jo sí conec al Basi. ¿I qui et truca a la nit? ¿Quan estem dormint? ¿Et truca per telèfon? ¿Què és una veu rara? ¿Què és una crònica? ¿Què és un bloc? ¿Què és fer pressing? ¿A que jo ara vaig a P4? ¿A que l’any vinent aniré a P5? ¿A que dins de la nostra classe hi cap un futbolín? – va concloure i se’m va quedar mirant esperant les meves respostes.\nLa mestre del Biel, aleshores, va dir:\n- ¿Veus? Això és el que passa quan no es fan els deures a temps. Així que, ara que inaugurem un nou curs, espero que et posis les piles i donis exemple al teu fill. I, per començar, vull que em facis una redacció de dos pàgines a doble espai sobre les vacances d’estiu. O això o la crònica – va dir. I quan ja me’n anava em va cridar – ¡Tens com a molt fins divendres!\nDoncs vale, aquí estic, complint amb els deures que m’ha posat la mestra del Biel. I aquests deures consisteixen en explicar que l’actuació de diumenge passat va ser molt agradable. Com deia algú durant el dinar, durant l’any hi ha actuacions que són molt de tràmit, que quan les acabes penses que si no s’hagués celebrat no hauria passat res. Mentre que en d’altres surts amb la satisfacció d’haver participat en una autèntica actuació castellera. Aquest és el cas de la de Terrassa.\nCom que teníem alguna baixa es va decidir que no faríem la torre de 7, i que faríem castells de set i mig (el 4 i el 3 amb l’agulla) i alguna prova (en forma de 4de7) de cara al vuit que a finals de mes portarem a plaça. Tots tres castells es van carregar i descarregar amb solvència i seguretat, tret d’un intent del 3de7 que es desmuntar per seguretat amb dosos col·locats per una sotragada estranya i gens habitual.\nDesprés d’un pilar caminant d’entrada a plaça (Marlès, Sebastià, Rebeca i Biel) vam obrir actuació amb el 4de7 amb l’agulla, amb el Biel de cassola i entrant al pilar i la Lamiae d’enxaneta. Després de l’intent desmuntat de 3de7 amb l’agulla el vam tornar a fer amb molta seguretat, aquesta vegada amb el Biel de cassoleta i entrant també al pilar i la Eli d’enxaneta. Per últim, vam descarregar un 4de7 alleugerit de pes a nivell de segons de cara a provar el tronc del 4de8. En aquest cas, el Biel i la Lamiae van tornar a repetir parella de ball a dalt de tot.\nI, just quan començaven a carregar el Pilar de 5 final van començar a caure gotes. El cel estava ja molt fosc, uns núvols amb mala pinta es van situar just a sobre de la plaça per veure en detall els castells, i va caure una tempesta de trons, llampecs i aigua que ens va obligar a refugiar-nos dins l’ajuntament. Per sort, ens va donar temps d’acabar els pilars a totes tres colles.\nÉs el que té plantejar una diada de castells amb agulla: es pot acabar convertint en una diada de castells amb pluja.\nI els vídeos.\nPublicat per Alfonso Morillas a 12:16\nEtiquetes de comentaris: 3de7a, 4de7, 4de7p, Castellers_de_Terrassa, id3de7p, Pde4cam, Pde5, Xiquets_de_Reus


19a. carta circular\nTot i que la campanya promoguda des de la Cambra per captar nous socis ja ha donat els seus fruits, està previst iniciar el nou curs amb prou empenta per tal de consolidar el col·lectiu de socis professionals, del sector de la construcció, que formen part de la Cambra d’Empreses de Serveis Professionals a la Construcció. Durant aquest més de setembre la Junta es compromet a treballar perquè així sigui i demana a tots els associats que proposin nous despatxos de qualitat entre els companys de professió sempre que en comparteixin els valors que caracteritzen la Cambra.\nNOVES SESSIONS I TERTÚLIES PROFESSIONALS\nA partir del mes de setembre, s’inicien una altra vegada les tertúlies i debats professionals, així com les sessions informatives, formatives i altres actes, sobre diferents temes d’interès per els associats i no associats. Durant el transcurs del que queda del tercer trimestre de l’any i del quart, les sessions versaran sobre els diferents temes que els socis van proposar durant la darrera Junta General del passat mes de maig. Val a dir que els temes proposats són molt variats i interessants. Us anirem informat de totes les sessions perquè pugueu assistir-hi.\nRESULTAT DE L’ENQUESTA SOBRE ELS HORARIS DE LES TERTÚLIES\nUn altre tema que es va consultar a tots els associats fa uns quants dies, va ser la possibilitat de canviar l’horari de les sessions de cara a setembre per tal de garantir la màxima assistència, bé doncs, el resultat va ser el següent:\nSembla doncs, que l’horari que prefereixen els socis és l’habitual, de 19 a 21 hores.\nEsperem que hagueu tornat de les vacances amb moltes ganes i molta empenta per tal d’afrontar amb esforç i rigor els nous reptes professionals que ens esperen. Estem convençuts que entre tots, aconseguirem millorar i tirar endavant el sector.


Mai | 2011 | L'escapulat\nBADALONA 1 LEGANÉS 0\nEl que hem viscut aquesta tarda els que hem anat al Centenari no es pot descriure fàcilment amb paraules. Un golàs d’Alejandro Vázquez al minut 85 ha fet embogir les 5.000 persones que havien acudit a l’Avinguda de Navarra amb la ferma esperança de veure com el Badalona remontava el 2-1 de Butarque. I avui, per fi, l’afició ha tingut premi.\nGran ambient a l’Avinguda de Navarra.\nEl partit ha seguit la tònica que esperàvem, amb molts nervis i el Leganés ben col·locat al darrere esperant les seves opcions al contracop. Bé, potser el que no esperàvem era que el Lega renunciés tan descaradament a l’atac. El conjunt de Chema Rico ha presentat un plantejament força conservador i, en lloc de buscar (amb més o menys atreviment) un gol que ens hagués complicat molt les coses, s’ha dedicat a llançar pilotades i mantenir el 0-0. Els madrilenys, doncs, han tingut més por de perdre que ambició per guanyar. I això els ha acabat condemnant, afortunadament. També és veritat que nosaltres no hem jugat el nostre millor partit quant a joc. Pel que fa a la intensitat i les ganes, en canvi, feia temps que no veia un Badalona tan endollat al matx i creient sempre en les seves possibilitats. L’equip que hem vist avui damunt la gespa no s’ha arronsat en cap moment i mai ha tirat la tovallola. Al final, una falta llunyana picada per Óscar Ramírez des de la banda dreta l’ha rematada Vázquez de forma espectacular per signar l’1-0 que ens donava el passi i que provocava el del·liri al camp. Un autèntic golàs que ha alliberat la tensió que teníem tots quan vèiem que el Bada, un altre cop, no acabava de culminar les nombroses ocasions de gol que tenia.\nMés enllà de l’èpica i del resultat, del que estic més orgullós avui és que l’equip en cap moment ha deixat de creure en les seves possibilitats. MAI HEM DEIXAT DE CREURE-HI: NI L’EQUIP NI L’AFICIÓ. Això, escapulats, és el més important. Avui al final hem tingut la sort que ens ha mancat en tants i tants moments de la temporada. Però la pilota de Vázquez podia no haver entrat. No hem d’oblidar que el que hem viscut avui ha estat gràcies a tot el treball d’una molt bona temporada, i que podia escapar-se’ns d’entre els dits per un petit detall. Avui l’afició ha respòs i ha volgut agrair al seu equip tot aquest esforç. L’ambient al Centenari ha estat el de les grans ocasions i els nostres jugadors, de ben segur, ho han notat. El mateix míster ha donat les gràcies als seguidors que avui ens hem deixat fins l’últim alè per donar ales als escapulats. Avui tots hem sigut el Badalona i és important que ens adonem de la força que tenim tots si anem a una i ens hi deixem la pell: els jugadors al camp; nosaltres des de la graderia. Tots escapulats.\nAra, a seguir somiant. Demà a les 17h hi haurà un sorteig pur a la seu de la RFEF, a Las Rozas. El nostre rival sortirà d’entre el trio Guadalajara-Mirandés-Sevilla Atlético. Tots tres grans rivals (no podem esperar menys a aquestes alçades), però tots tres equips que no són pas superiors al nostre Badalona. Estic segur, escapulats, que afrontarem aquesta segona eliminatòria encara amb més confiança de la que hem tingut aquesta primera ronda. Hem superat el primer obstacle, som més forts i tenim més il·lusió. Jo, ara mateix, només compto els minuts que falten per tornar al Centenari a esgargamellar-me cridant Badalona al Vent.\nEl somni, més a prop.\n31 comentaris\t| posted in General\nLEGANÉS 2 BADALONA 1\nEl Badalona ha perdut 2-1 a Leganés en un partit molt intens i en què l’equip ha mostrat una bona imatge. Tots dos conjunts han jugat les seves armes i han intentat portar el joc al seu terreny. El Badalona ho ha aconseguit al primer tram de partit i durant bona part de la segona part però, en conjunt, podríem dir que han estat els del sud de Madrid els que han portat el pes del partit -com era d’esperar, d’altra banda-. Un gol afortunat (i en què Valle podia haver fet més) ha avançat els madrilenys. A la represa, Sellarès ha empatat quan tan sols portava uns minuts sobre el camp, però finalment els pepineros s’han imposat amb un penal injust xiulat sobre Vázquez que ha transformat el pitxitxi Arruabarrena. Al final, derrota per la mínima que deixa l’eliminatòria molt oberta i que ens obliga a guanyar al Centenari per a seguir endavant en el nostre camí cap a la Segona A.\nLa veritat és que tant el Leganés com nosaltres hem tingut ocasions clares de gol: nosaltres dues claríssimes de Robles i de Guerrero al primer quart d’hora, i el Leganés al tram final d’ambdues parts. Ells han controlat el partit la major part del temps, però el Badalona també ha demostrat que sap aguantar el tipus durant un bon tram del matx. L’empat a gols hauria estat el resultat just. Al final, però, un penal de Vázquez inexistent i que l’àrbritre, inexplicablement, ha xiulat per una caiguda totalment fingida, ens ha costat la derrota. Un altre “encàrrec” que deixo al bo d’en Calderé: sí que tenim influència en les altes esferes, sí, amic Ramon María. És cert que uns minuts abans Ferrón podria haver comès penal en tocar la pilota amb les mans (de forma involuntària, però interceptant la trajectòria de la pilota). Ara bé, també és molt cert que a anteriorment no s’ha assenyalat un penal claríssim sobre el mateix Ferrón que hauria pogut significar l’empat a un. Així que, en aquest sentit, empat d’injustícies, tot i que molt més evident la nostra. En fi, no és gaire elegant queixar-se de l’àrbritre per justificar una derrota, sobretot perquè el Lega podria haver-nos marcat en d’altres oportunitats. Però resulta que no ho ha fet, i que ens ha vençut gràcies a un penal que, simplement, no ha existit i que ha xiulat l’estadi de Butarque… veurem si l’àrbritre que ens toqui a la tornada també es deixa intimidar d’aquesta manera per la pressió del Centenari… però alguna cosa em diu que no serà així.\nEn qualsevol cas, escapulats, el 2-1 és perfectament remuntable. Haurem de guanyar al Centenari, però algú ho dubtava? A més, el Bada no ha perdut ni un partit com a local i confio plenament en la resposta de l’afició. Aquest és un altre punt a comentar: l’Avinguda de Navarra ha de ser una autèntica olla de pressió i l’equip ha de notar el nostre suport en cada cursa; en cada pilota dividida. Això, més enllà de les mesures que emprengui el club, depen de nosaltres. Així que ja sabeu, intentem que el diumenge el Centenari sigui un reflex de l’ambició de la ciutat per veure un equip a la Segona Divisió. No hi ha excuses: samarreta escapulada, bufanda, ganes d’animar (TOTS) i viure cada minut com si fos l’últim perquè, de fet, podria ser l’última vegada que veiem els nostres jugadors damunt de la gespa aquesta temporada. Jo estic convencut que no serà així. I vosaltres?\n42 comentaris\t| posted in General\nFINAL DE LLIGA: SOM SOTSCAMPIONS !!\nEscapulats, som sotscampions !!!\nAvui hem posat fi a la temporada 2010/2011 a Mallorca. I ho hem fet amb una victòria (0-1, gol de Miguel Ángel). Encara que no feia falta per assegurar la segona plaça (l’Alcoyano i l’Orihuela han acabat empatant), l’equip ha volgut acabar la lliga amb bon sabor de boca, i amb el primer gol de Miguel Ángel a Badalona. Tanquem així una fase regular molt notable, en què hem fet el nostre rècord de punts a la categoria (65, pels 61 que vam fer l’any que vam ser campions) i a més hem estat l’únic equip de la categoria que no ha perdut ni un sol partit a casa. Amb aquesta solidesa al Centenari, encarem els play-offs amb tota la confiança del món i convençuts que podem aspirar a tot. Ara toca ser ambiciosos. Tots. Jugadors, directius i, sobretot, afició. Els socis feia temps que esperàvem allargar la competició més enllà del mes de maig i, després de tres temporades molt difícils, aquí tenim el nostre premi: 6 PARTITS FINS LA SEGONA A !!!\nSón els nostres rivals els que han d’estar preocupats per enfrontar-se al Badalona, i no a l’inrevès. I, parlant de rivals, ja coneixem els quatre equips que ens poden tocar demà al sorteig que es celebrarà demà a les 16.30 hores a la seu de la Real Federación Española de Futbol. Són el CD Leganés (4t del grup I), el Real Unión de Irún (4t del grup II) i el Cádiz CF (4t del grup IV), tots ells equips històrics de la segona divisió i que, a més, compten amb grans aficions. Així doncs, hem d’estar a l’altura i demostrar que nosaltres també volem ser un club digne de la divisió de plata. Ànims i a seguir amb el cap alt i tota la il·lusió del qui creu en les seves possibilitats !\nTornaré a preguntar-vos el que ja hem parlat al blog: teniu alguna preferència? Algun d’aquests tres equips us fa més il·lusió que la resta? Per què? Per què no? Si algú coneix més o menys algun d’aquests equips (plantilla, estil de joc, etc…) agrairia que ens en fes cinc cèntims per aquí, ja que el més normal és que no tinguem massa coneixements sobre què podem esperar d’aquests conjunts.\nMoltes gràcies a tots per la vostra participació al blog, recordeu sempre que aquest és un espai completament obert i que hi podeu dir el que vulgueu, mantenint sempre una actitud respectuosa. Així doncs, no us talleu.\n26 comentaris\t| posted in General\nTemps de Play-off\nArriba el play-off i, independentment de la plaça que acabi ocupant el nostre equip, ja coneixem tots els possibles rivals que podem tenir en el nostre camí cap a la divisió de plata del futbol espanyol.\nAlguna preferència? Algun rival que volgueu evitar de totes totes? Digueu-hi la vostra!\nTambé era moment d’actualitzar l’enquesta. Ara podeu fer la previsió de fins on arribarem en les eliminatòries: des de caure en primera ronda fins el preuat ascens a 2ª A !\nCal destacar que, dels 100 vots enregistrats en l’anterior enquesta, en què es preguntava si jugaríem el play-off, només 8 persones no van creure en les possibilitats del Badalona. 58 vots més apostaven per l’ascens del Bada, mentre que els 34 vots restants eren favorables a la opció menys desitjada ara mateix: jugar les eliminatòries d’ascens però sense pujar.\n2 comentaris\t| posted in General


Els diputats d'ICV-EUiA i els ciutadans, més a prop gràcies a un nou web - Política - Rubí TV\nEls diputats d'ICV-EUiA i els ciutadans, més a prop gràcies a un nou web\nEl nou canal vol convertir-se en una nova eina 'per saber, debatre i actuar'\nIniciativa per Catalunya Verds-Esquerra Unida i Alternativa (ICV-EUiA) ha posat en marxa el web Jofaigpolitica.cat, 'una eina per saber, debatre i actuar', segons informa la coalició en un comunicat. Aquest portal digital permetrà a la ciutadania fer arribar preguntes als parlamentaris d'ICV-EUiA, entre els que es troba la rubinenca Marta Ribas. El web inclou un formulari on la ciutadania pot dirigir les seves preguntes. Un cop registrada la consulta, s'enceta un procés per portar-la a l'institució corresponent. L'últim pas és la resposta, que es dirigirà a l'usuari i també es publicarà a la web.\nA banda, d'aquesta eina, jofaigpolitica.cat disposa d'altres dos apartats. Un, Ajuda'ns a fer les lleis, on ICV-EUiA posarà a l'abast de la gent un dels projectes de llei que presentaran al Parlament o al Congrés, perquè hi puguin enviar esmenes o aportacions que seran debatudes 'en públic' amb el mateix diputat o diputada que porti la llei. L'altre, Transparència, on es pot accedir a l'agenda parlamentària dels diputats i diputades d'ICV-EUiA. Segons els ecosocialistes, l'objectiu d'aquest web és 'contribuir a l'exercici d'una política més oberta, participativa i transparent'.\nUna delegació rubinenca participarà a la Convenció municipalista de la coalició\nVilanova i la Geltrú acollirà aquest dissabte la Convenció municipalista d'ICV-EUiA. Es tracta d'un espai on es proposaran diferents debats i tallers al voltant del paper dels municipis en la política actual. La relació amb la política europea, els drets socials, la sostenibilitat ambiental o la millora de la democràcia són algunes dels temes que es tractaran. De fons, hi haurà també el debat sobre els canvis legislatius en el món local; unes reformes que recentralitzen el poder i l'allunyen dels ajuntaments. Diversos membres de la coalició de Rubí assistiran a la trobada, entre ells Francesc Hinojosa i Annia Garcia, els dos regidors d'Iniciativa per Catalunya al municipi.\nEtiquetes: ICV-EUiA, transparència, Parlament, diputats


Una secretària nacional de l’ANC de l’Ebre sancionada per Interior per les accions del 3-O al territori – Imagina Ràdio\nUna secretària nacional de l’ANC de l’Ebre sancionada per Interior per les accions del 3-O al territori\nView Larger Image El pavelló de Roquetes a les durant l'aturada del 3 d'octubre.\nL’ebrenca Irene Negre, secretària nacional de l’ANC i portaveu de l’Assemblea a les Terres de l’Ebre, ha rebut una multa del Departament d’Interior on se la qualifica de “responsable” d’un dels talls de carretera que es van fer durant l’aturada de país del 3 d’octubre. En concret, Negre va ser identificada pels Mossos d’Esquadra en el tall que es fa fer a l’autopista AP-7, entre l’Aldea i Camarles, al Baix Ebre. Ara ha rebut una notificació d’obertura d’expedient sancionador, incoat per una presumpta infracció administrativa de la normativa de protecció ciutadana. La multa que se li reclama és de gairebé 200 euros. La portaveu ebrenca ho ha posat en mans dels advocats de l’ANC i ha recamat la reacció política dels partits contra la “repressió” actual que també pateix “el poble”.\nNegre té ara entre 5 i 10 dies per presentar al·legacions. Segons ha explicat, els serveis jurídics de l’assemblea no tenen constància de cap altre cas en què l’expedient hagi arribat amb la sanció fixada i sense un requeriment previ. Fonts d’Interior han descartat que el procediment sigui incorrecte i han apuntat que aquestes multes i sancions poden arribar directament i sense requeriment previ, un cop s’ha identificat els responsables dels talls de carreteres que no hagin estat comunicats prèviament al Departament.\nNegre ha lamentat que els partits independentistes estiguin encallats i no arribin els acords, mentre altres “paguen les conseqüències”. “Si no comencem a avançar en acords i assolir petites desobediències per arribar a l’objectiu que se’ns ha promès en unes eleccions il·legítimes, aquest repressió no pararà i el poble continuarà patint aquests atacs”, ha lamentat Irene Negre. “Això no aturarà ningú perquè no renunciarem. Hi ha gent que pateix molt més. A mi m’ha arribat una multa però tinc companys a la presó i cap d’ells ha abandonat la lluita i continuen ferms en el seu convenciment”, ha afegit.\nPer Imagina Ràdio Redacció|2018-03-08T15:53:38+00:006, març, 2018|


[Vídeo] Desinfecten la residència Mar i Sol per evitar contagis de coronavirus | Ràdio Calella Televisió\n[Vídeo] Desinfecten la residència Mar i Sol per evitar contagis de coronavirus\nA la residència, dos avis han donat positiu de la COVID-19. L’actuació s’ha fet a primera hora del matí i ha consistit en la neteja de totes les estances de l’immoble, comunes i privades, amb un líquid que inactiva els microorganismes. Es repetirà en els pròxims dies a les altres llars de gent gran que hi ha a Calella, seguint les indicacions que ha donat el Govern català per tal d’evitar contagis massius entre el col·lectiu, que és un dels més sensibles a l’impacte del virus. És ara mateix una de les prioritats en l’actuació contra el virus.\nLa residència Mar i Sol, on hi ha dos positius de coronavirus entre els residents, ha estat la primera on s’ha dut a terme una actuació de desinfecció de les instal·lacions per evitar contagis amb la resta d’avis i àvies i també amb el personal. Un procés que se seguirà a la resta de residències de Calella, un total de 5, seguint les indicacions de la Generalitat de Catalunya, atenent a la condició d’especial vulnerabilitat de la gent gran davant la COVID-19.\nEls treballadors de la Brigada Municipal designats per l’Ajuntament de Calella han accedit a la residència a les 7 del matí i han polvoritzat totes les estances, les comunes i també les habitacions, amb un producte higienitzant que és innocu per a les persones i n’inactiva els microorganismes.\nSegüent [Vídeo] La Banqueta live 060420\nAnterior [Vídeo] Atrapat a Los Ángeles, fent nous amics


Els municipis gironins han recaptat per la venda de pisos un 64% més que el 2008 - Diari de Girona\nEls 212 ajuntaments amb l'impost de plusvàlua baten rècord i van ingressar el 2015 més de 38 milions d'euros, 15 més que abans de la crisi\nd.jiménez/r.prieto 21.01.2017 | 23:57\nVendre un habitatge o un local comercial no sempre suposa uns diners extra en els comptes d'aquells que es desfan d'un immoble, sigui en propietat o procedeixi d'una herència. Hi hagi o no hi hagi hagut guany amb l'operació, els contribuents que aconsegueixen vendre un pis o el seu negoci han d'abonar a aquells ajuntaments que l'apliquen -a la província de Girona en són 212- l'anomenat Impost sobre l'Increment del Valor dels Terrenys de Naturalesa Urbana, conegut com a impost de plusvàlua municipal.\nEls ajuntaments gironins van recaptar el 2015 més de 38 milions d'euros per aquest tribut, segons les liquidacions definitives publicades pel Ministeri d'Hisenda. Aquests ingressos suposen un 64,4% més que els poc més de 23 milions que van anar a parar a les arques locals de la demarcació abans que esclatés la bombolla immobiliària, el 2008. Llavors, la venda d'habitatges superava els 9.400, mentre que en els últims 4 anys, les operacions es van moure entre les 6.700 i les 7.600.\nDes de l'inici de la crisi, els ajuntaments gironins, lluny de veure reduïts els seus ingressos per la caiguda de les vendes d'habitatges (un 22% entre 2008 i 2014 a Girona) i la caiguda de preus (un 37% al conjunt de Catalunya), van sumar any rere any més milions per l'impost de plusvàlua. L'excepció va ser el 2012, l'únic exercici des de la punxada del totxo en què els 212 municipis gironins que apliquen aquest tribut van reduir la seva recaptació respecte de l'any anterior: 24,9 milions el 2012 davant als 25,3 milions del 2011, tan sols 50.230 euros menys.\nL'impacte per a la butxaca del propietari que hagi venut recentment un pis o local comercial es tradueix en un desemborsament al seu ajuntament de gairebé el doble, i fins i tot quatre vegades més que abans que esclatés la crisi. Hagin aconseguit o no un guany amb la transacció.\nEls tres últims anys van batre rècord de recaptació. El 2013, aquest tribut va aportar a les arques locals gironines 31,5 milions, un 26% més que el 2012. El 2014, els ingressos van ser molt més alts: 34,9 milions, un 11% més que un any abans. I el 2015 es van assolir els 38,2 milions, un 9,3% més que el 2014.\nA més, la xifra del 2015 es queda molt per sobre de les previsions de recaptació fetes a l'inici de l'exercici pels ajuntaments en els seus pressupostos. Havien calculat uns ingressos de tot just 26,4 milions, un 45% menys que la recaptació final de 38,2 milions.\nDarrere el notable increment dels últims anys hi ha un rigor més gran per part dels ajuntaments a l'hora d'aplicar aquest impost i la millor coordinació amb les notaries en l'accés a la informació de vendes d'immobles. Un altre dels factors que ha influït en l'augment de la recaptació, expliquen des del sector immobiliari, són les transmissions de venda d'habitatges de segona mà, que a partir del 2012 han superat les de pisos nous a la demarcació. En concret, del 2010 al 2015 la venda de pisos nous va caure un 71% mentre que les vendes de segona mà han pujat un 65% en aquest període. En conseqüència ha engreixat la recaptació, ja que aquesta transacció té un gravamen més elevat. També ha influït la reactivació de les transmissions de venda d'immobles entre societats gestionades per bancs i d'empreses liquidades durant la crisi que ara, amb lleus símptomes de recuperació, s'intenten treure al mercat.\nEntre gener i novembre de l'any passat, a Girona es van vendre gairebé 8.149 habitatges, un 17% més que l'exercici anterior però la meitat menys que abans que esclatés la bombolla, segons dades de l'Institut Nacional d'Estadística (INE). A falta de les xifres de desembre del 2016, vuit de cada deu pisos venuts el 2016 a les comarques gironines eren de segona mà -un total de 6.411, enfront dels 1.201 pisos venuts a estrenar-. El 2008, les vendes de pisos nous van rondar els 5.189 i d'usats, 4.263.\nA Catalunya, vuit de cada deu euros que van ingressar els ajuntaments per l'impost de plusvàlua el 2015 van anar parar a les arques locals de Barcelona. Fins a 451,5 milions van ingressar els seus 303 consistoris que tenen aquest tribut, un 23% més que el 2014 i un 63% més del previst en els seus pressupostos. Girona va recaptar 38,2 milions, un 9% més que el 2014, i un 45% més del que havien pressupostat. Els 137 consistoris de Tarragona van recaptar 28,3 milions (un 7% més) mentre que els 144 ajuntaments de Lleida van arribar als 13,2 milions, un 15% menys que el 2014, sent l'única que va descendir, tot i que un 23% més del que havien pressupostat.\nQuant toca a pagar per una venda en sòl urbà? El càlcul es fa sobre el valor cadastral i el nombre d'anys que s'ha tingut en propietat. Que no hi hagi hagut guany amb l'operació, no eximeix del pagament de l'impost de plusvàlua.\nPer als economistes, aquest tribut resulta injust i exagerat, ja que molts immobles s'han venut a pèrdues i malgrat això els contribuents han d'assumir el pagament. A més, s'enfronten a una doble imposició en tributar com a guany a l'IRPF. Per això, proposen des de la seva deducció de l'IRPF, fins a la seva eliminació.\nVaga del 21 de desembre: Les joventuts d'ERC criden a «impedir» el Consell de Ministres a Barcelona.\nEls professors de religió plantegen a Educació els continguts d'una eventual matèria de cultura religiosa.


Diada de Tots Sants - Panellets d'Avellana - Tarragona | DIEXCA\nDiada de Tots Sants – Panellets d’Avellana\n400 gr. granet d’avellana torrat\nAvellanes torrades per decorar\n– Barrejar el massapà amb el granet d’avellana.\n– Estirar amb les mans sobre la taula fins fer un cilindre (per evitar que s’enganxi a la taula utilitzem sucre gra). Tallar el cilindre amb tres bocins.\n– Tallar els cilindres en bocins de 25/30 gr.\n– Ensucrar les boles amb sucre en gra.\n– Barrejar les avellanes de decoració amb la clara d’ou.\n– Col·locar una avellana al mig de cada panellet.\n– Deixar reposar els panellets com a mínim durant 2 hores abans de coure’ls.\n– Coure a 210º C. en doble llauna per evitar que es cremin de la sola fins que agafin color.\n– Coure a 230º C. en doble llauna i si és possible amb més “sostre” que “sola” fins que agafin color.\n– Temps de cocció: 5/10 minuts.\nAltres gustos de panellets amb sucre gra:\navellana torrada color\n– Llaunes ben netes i engreixades.\n– Si el forn és de sola, els panellets es couen amb més sostre que sola.\n– Deixar reposar els panellets abans de coure’ls perquè s’encrostin, i grenyin millor.\n– Guardar els panellets un cop cuits ben tapats per evitar que s’assequin.\n– Procurar que tots els panellets siguin iguals de mida.\n– Afegir pols d’ametlla als panellets que per donar gust porten melmelada. (la meitat del pes de la melmelada).\n– El sucre llustre NO te que ser antihumitat.


Llenguatges documentals - Resultats de la cerca - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Resultats de la cerca: Llenguatges documentals\n6 p, 297.7 KB Llenguatges documentals  / Perpinyà, Remei ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències de la Comunicació\n3 p, 451.8 KB Anàlisi i llenguatges documentals  / Pérez Gutiérrez, Mario ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències de la Comunicació\n4 p, 864.0 KB Anàlisi i llenguatges documentals  / Cid-Leal, Pilar (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Filologia Catalana. Àrea de Biblioteconomia i Documentació) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències de la Comunicació\n3 p, 26.4 KB Anàlisi i llenguatges documentals  / Cid-Leal, Pilar (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Filologia Catalana. Àrea de Biblioteconomia i Documentació)\n3 p, 35.2 KB Anàlisi i llenguatges documentals  / Cid-Leal, Pilar (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Filologia Catalana. Àrea de Biblioteconomia i Documentació) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències de la Comunicació\n6 p, 49.5 KB Llenguatges documentals  / Perpinyà, Remei ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències de la Comunicació


Felicitats! Has escrit el teu primer llibre! - vaive\nPosted on 24 Octubre, 2017by Jaume Graupera Vilanova\nDemanar l’opinió a algun agent literari que et resulti accessible.\nArribar a alguna mena d’acord amb una editorial que coedita els seus llibres.\nTu saps que no ets el Príncep de les lletres, ni aspires, potser a fer del teu llibre un best-seller o un long-seller que et salvi la vida i el futur d’una manera acomodada.\nTens una altra solució, que té una aventatge innegable: no depens de ningú. Perquè no autoedites el teu llibre?\nMinimitza els riscos. Comença a vendre o a pensar com vendràs el teu llibre mentre l’estàs escrivint. Imagina’t el teu públic des de l’inici. Fes una llista amb les persones que te’l poden comprar. Rumia com el vendràs abans de res. I avalua a fons la sinceritat de les persones que et diguin que ets un geni i que en vendràs milers d’exemplars.\nLa forma importa. Cuida els aspectes de presència i imatge del llibre. L’ortografia, el disseny, la tria del paper, el format, són coses prou importants com per tenir-les ben en compte abans d’imprimir i convertir el teu exemplar únic en unes desenes o centenes de missatges a la recerca de receptor.


Pans de pessic i magdalenes sense conservants ni colora - Mercadona\nPans de pessic i magdalenes més naturals per esmorzar\nAquests pans de pessic i magdalenes tan bons són ideals per esmorzar, tot i que en pots gaudir del gust exquisit i de la textura esponjosa en qualsevol moment del dia. Entre els productes que trobaràs al nostre forn destaquem els següents:\nSense conservants ni colorants.\nÉs més sucós.\nEstà elaborat amb iogurt natural.\nMagdalena de iogurt\nHem incrementat la proporció de iogurt en pols de l'1 % a un 7 % de iogurt natural.\nPa de pessic de sucre morè i nous\nIncloem sucre morè en la recepta.\nHem millorat l'envàs, ara més resistent.\nÉs més sucosa.\nIncloem perles de xocolata.\nMagdalena 100 % integral sense sucre afegit\nEstà elaborada amb farina 100 % integral.\nDescobreix totes les nostres varietats de Bastonets de pa fets al forn: amb llavors, formatge, fruita seca, tradicionals, xocolata...\nAssortiment clàssic de Pasqua, imprescindible en aquestes dates\nUna de les tradicions de la setmana santa i la Pasqua són els productes de forn: mones, panou, coques de panses i nous i altres pastes típiques que no falten per esmorzar i berenar aquestes festes. Una autèntica delícia per al paladar.\nA més, aquestes pastes i coques mai no passen de moda i tenen una gran acceptació entre els més petits i també entre la gent gran.\nPastissos infantils per a celebracions\nEls nous pastissos infantils de Mercadona són elaboracions delicioses a base de trufa, crema de xocolata i crema de cacau amb llet, perfectes per a qualsevol celebració.\nA més, pots triar entre diferents dissenys d’alguns dels personatges de la televisió i el cinema favorits dels més petits.\nPastissos infantils de Mercadona: tria el disseny que més els sorprengui\nAls nous pastisso...


Balanç depriment - Diari de Girona\nemili piera 17.01.2017 | 10:32\nEl balanç que es pot fer dels vuit anys de Barack Obama és més que depriment: crec que es pot resumir dient que s´ha notat molt poc que feia ja vuit anys que no manava Bush Nen. Més vell i canós, Obama conserva la seva perxa envejable, la seva estampa filiforme, com a suport de credibilitat afegida –la bona presència que deien les nostres mares– d´una veu càlida, persuasiva, de predicador baptista. I dels més eminents. Al final ha passat el que més ens temíem: que tot es limités a una operació d´imatge d´èxit planetari.\nEl Nobel de la Pau dels noruecs li va arribar, és el mínim que es pot dir, d´una manera prematura i precipitada per a qui vuit anys han estat pocs per acabar amb la infàmia de Guantánamo, menys letal però més cruel que els camps de concentració nazis. No ha estat capaç d´acabar ni amb els conflictes que va heretar ni amb els que va concebre, va encoratjar i va estrenar, el mateix a Líbia que a Síria, el mateix contra l´Estat Islàmic que amb la seva col·laboració. Si la guerra la fan pels motius que diuen, els motius són falsos i dels certs res ens expliquen. Però en aquesta cadena de mentides, alguna cosa està molt clara: els milers de víctimes, el seu dolor, són totalment certs, engreixen comptes esfereïdors.\nUn dolor tan cert com la impotència europea: ningú va semblar capaç de dir no a les aventures militars al sud del mar que també és el nostre i, en conseqüència, al nord d´aquest mar carreguem amb la pressió dels refugiats. Qui es comporta amb deshonor, només pel càlcul de beneficis, carrega amb el deshonor i l´augment de costos sobrevingut. Encara hi haurà gent que se sorprengui de la relliscada electoral de la molt dilecta successora d´Obama, Hillary Clinton: la pretensiosa, arrogant, cursi i militarista Clinton que demanava un dron per acabar amb Julian Assange.\nCom els mals estudiants, en vigílies de l´examen final, Obama ha volgut fer mèrits d´última hora: carregant contra russos i Israel. I si és que, en realitat, mana molt poc, s´obren altres interrogants sembrats de desassossec.


Hipercolesterolèmia: Preguntes freqüents | PortalCLÍNIC\nHipercolesterolèmia Preguntes freqüents\nPreguntes freqüents sobre Hipercolesterolèmia\nExisteix un nivell ideal de colesterol?\nSovint es parla d'un colesterol total inferior a 200 mg/dl com el nivell ideal. Si bé és cert que pugui tractar-se d'un nivell ideal per prevenir malalties cardiovasculars, no sempre és l'objectiu per a tothom, i el simple fet de tenir un colesterol total superior a 200 mg/dl no implica obligatòriament la necessitat de tractament farmacològic.\nQuins són els nivells adequats per a mi?\nEls nivells de colesterol adequats per a cada persona depenen de molts factors, sobretot dels anomenats factors de risc cardiovascular que tingui aquesta persona, de la seva edat, i de l'existència de malalties cardiovasculars o altres malalties cròniques. Tenint tots aquests factors presents és aconsellable parlar amb l'equip mèdic per saber els nivells de colesterol adequats.\nQuè és el colesterol bo i què és el colesterol dolent?\nEl colesterol no circula lliurement per la sang. En ser un greix no pot circular en un medi aquós, igual que l'oli no pot barrejar-se amb l'aigua. El colesterol pot circular per la sang gràcies al fet que va empaquetat a l'interior de petites esferes anomenades lipoproteïnes. Aquestes lipoproteïnes van i vénen des del fetge a la resta del cos (els teixits) o des de la resta del cos al fetge, portant i portant colesterol. El colesterol que va als teixits circula a l'interior de les anomenades lipoproteïnes LDL (de l'anglès Low Density Lipoproteins, o lipoproteïnes de baixa densitat). El colesterol que circula a les LDL és l'anomenat colesterol dolent, doncs, quan està elevat, es diposita a les artèries. L'anomenat colesterol bo circula a l'interior de les lipoproteïnes HDL (de l'anglès High Density Lipoproteins, o lipoproteïnes d'alta densitat), i circula des dels teixits (com les artèries) al fetge per a "buidar" allà el seu colesterol. Per tant, quan el colesterol HDL o bo és alt les artèries acumulen menys colesterol que quan és baix.\nEls meus nivells de colesterol són molt elevats, podria tenir una hipercolesterolèmia familiar? Què és aquesta malaltia?\nLa hipercolesterolèmia familiar és una malaltia caracteritzada per nivells elevats de colesterol que en adults són molt pròxims o superiors a 300 mg/dl, i/o per la presència de malaltia en les artèries del cor (infart de miocardi o angina de pit) en aquesta persona o en els seus familiars propers (pares o germans) abans dels 55 anys (en el cas dels homes) o 60/65 anys (en dones).\nÉs una malaltia d'origen genètic que fa que els nivells de colesterol siguin elevats des del naixement. Es recomana preguntar a l’equip de salut si es pot tenir una hipercolesterolèmia familiar, el diagnòstic de sospita és senzill. En cas de confirmar-se o sospitar-se aquesta malaltia, a més de ser necessari l'ús de medicació per reduir el colesterol, tota la família s'ha d'investigar. Es tracta d'una malaltia en la qual la majoria de les persones que la tenen no ho saben.\nTinc els triglicèrids elevats. Significa que el meu colesterol està alt? És el mateix triglicèrids que colesterol?\nEls triglicèrids i el colesterol són dos tipus de greixos diferents. Els greixos que mengem s'absorbeixen majoritàriament en forma de triglicèrids que van des de l'intestí al fetge, i aquest els "empaqueta" i els reenvia a la resta de l'organisme com a font d'energia i per emmagatzemar-se al teixit adipós. El colesterol i els triglicèrids circulen per la sang empaquetats a l'interior de petites esferes, anomenades lipoproteïnes, que contenen diferents proporcions de triglicèrids i colesterol. Aquestes lipoproteïnes "mixtes" que surten del fetge són perjudicials si estan elevades. Quan estan formades gairebé exclusivament per triglicèrids, i es troben en concentracions molt elevades, poden provocar inflamacions de pàncrees (pancreatitis), i quan també tenen colesterol contribueixen a la producció de plaques d'ateroma. Per tant, encara que no són el mateix, moltes vegades colesterol i triglicèrids estan relacionats.\nQuè és una hiperlipèmia familiar combinada?\nLa hiperlipèmia familiar combinada és una hiperlipèmia (o hipercolesterolèmia) mixta (existeixen al mateix temps nivells elevats de colesterol i triglicèrids) que afecta diversos membres de la mateixa família i que s'associa (quan no està ben controlada) a problemes cardiovasculars a edat prematura en la persona que la té i/o en els seus familiars propers. Encara que el seu origen és genètic, els nivells de colesterol i triglicèrids empitjoren molt si l'estil de vida és inadequat (guany de pes, dieta inadequada, manca d'activitat física, etc.), de manera que la millora en l'estil de vida, a més dels fàrmacs, es considera imprescindible per al correcte control d'aquesta malaltia.\nEstic embarassada. M'han mirat els nivells de colesterol i em diuen que són elevats. Què he de fer?\nL'embaràs és una situació en què el colesterol puja per sobre dels nivells de normalitat. No es preocupi, és normal, i tornarà a la situació prèvia després del part. No es recomana determinar el colesterol de forma sistemàtica en una dona embarassada. La dieta durant l'embaràs ha de seguir les recomanacions habituals i, com en situació de no embaràs, ser cardiosaludable.\nEstic embarassada o pensant en quedar-me embarassada. Puc prendre medicaments per al colesterol?\nEls medicaments per al colesterol estan desaconsellats durant l'embaràs i, per tant, han de deixar de prendre’s si s'està embarassada. Si s’estan prenent fàrmacs per al colesterol en edat fèrtil s’aconsella posar els mitjans adequats per no quedar-se embarassada. Si s’està planificant un embaràs és recomanable interrompre els fàrmacs per al colesterol 2-3 mesos abans d'aquest.\nEstic prenent tractament anticonceptiu i m'ha pujat molt el colesterol, què puc fer?\nAlguns anticonceptius en algunes dones poden provocar un ascens, de vegades important, en els nivells de colesterol. Si després d'una millora en la dieta no es controlen de forma raonable s’ha pensar en canviar de mètode anticonceptiu o en valorar tractament per al colesterol en funció dels antecedents familiars i factors de risc.\nEl meu fill té el colesterol elevat, ¿és freqüent? ¿Necessita medicació?\nEl seu fill necessita en primer lloc saber per què els seus nivells de colesterol són elevats. El seu pediatre li donarà una explicació. En els nens, igual que en els adults, ha augmentat el sobrepès, els hàbits alimentaris poc saludables i el sedentarisme. Aquests poden ser un motiu de colesterol i triglicèrids elevats. No obstant això, en la infància també han d'identificar-se els nens amb hipercolesterolèmia familiar, i si aquesta malaltia se sospita s'ha d'avaluar a pares i germans, i si es confirma, es recomana iniciar tractament farmacològic entre els 8-14 anys segons el cas. El tractament farmacològic també és segur en nens d'aquestes edats.\nSón perjudicials els medicaments per reduir el colesterol?\nCap medicament està exempt de potencials efectes secundaris. No obstant això, quan parlem de medicaments regulats i acceptats per les agències oficials del medicament, es considera que els beneficis que han d'aportar a les persones que els necessiten superen amb escreix els potencials perjudicis i efectes secundaris, i que aquests últims són poc freqüents, lleus o passatgers.\nQuè hi ha de cert en què les estatines danyen la musculatura?\nLes estatines són fàrmacs segurs, dels que es disposen de molta experiència, ben coneguts i que han demostrat un enorme benefici en la reducció de malalties cardiovasculars. En algunes persones, menys del 5-10% segons els estudis que l'han avaluat amb precisió, poden produir-se molèsties musculars, sobretot a l'inici del tractament, que remeten amb una reducció de la dosi o quan es canvia a una altra estatina diferent. En qualsevol cas, les molèsties musculars no són persistents o permanents un cop se suspèn la medicació.\nSempre he de prendre les estatines a la nit?\nClàssicament es deia que les estatines s'havien de prendre a la nit perquè augmentaven la seva eficàcia. No obstant això, el que realment importa és prendre-les cada dia, de manera que si el fet de prendre-les per la nit pot ocasionar oblits, s'hauria de triar el moment del dia més adequat per assegurar el seu compliment.\nAcostumo a fer molt esport i m'han prescrit estatines. Pot limitar el meu rendiment aquest fàrmac?\nEncara que un percentatge petit de pacients pot tenir dolors musculars amb les estatines, la majoria dels pacients que les prenen no presenten cap tipus de símptoma, de manera que es pot practicar esport amb normalitat, inclòs esport de competició.\nHe vist per Internet i en alguns programes de televisió que en realitat el tema del colesterol és un "conte" i que les farmacèutiques són les que pressionen perquè prenguem estatines. Què hi ha de cert en això?\nL'evidència científica més sòlida, independent, prolixa, i des de fa més de 30 anys, ha demostrat que els nivells elevats de colesterol incrementen el risc de tenir infarts i ictus. El mateix es pot dir dels fàrmacs que redueixen el colesterol (sobretot les estatines) i la reducció del risc de tenir aquests problemes cardiovasculars. De fet, davant l'aparició d'aquestes notícies falses moltes societats científiques, tant nacionals com internacionals, han decidit pronunciar-se mitjançant cartes oficials de protesta. Mai s'hauria de deixar de prendre fàrmacs que redueixen el colesterol per notícies "alarmistes" sense consultar abans amb l'equip professional sobre la seva veracitat.\nTinc diabetis. Atès que les estatines poden incrementar el nivell de sucre, ¿és segur prendre-les?\nL'increment del nivell de sucre en sang ocasionat amb les estatines és molt petit i només passa en un mínim percentatge de persones que les prenen, i, en qualsevol cas, queda àmpliament superat pels beneficis en la reducció del risc de tenir infarts o ictus. Atès que les persones amb diabetis tenen un risc més elevat de tenir esdeveniments cardiovasculars que aquelles persones que no tenen diabetis, les estatines estan especialment indicades en el seu cas.\nQuins són els anomenats aliments funcionals per reduir el colesterol?\nEs tracta d'aliments naturals que contenen un component que, més enllà del seu valor nutricional, tenen la capacitat de reduir el colesterol. Poden elaborar-se retirant de l'aliment un component (p.e. llet desnatada), afegint un altre (llet amb esterols vegetals o fitosterols) o canviant-lo per un altre (p.e. retirar el greix de la llet i substituir-la per greix vegetal). També els aliments enriquits en fibra soluble (dosi diària d'almenys 3g al dia) poden disminuir l'absorció del colesterol de la dieta.\nDels aliments en estat natural, quins són els que poden tenir efectes reductors de les meves nivells de colesterol?\nEntre els aliments "funcionals" més senzills i naturals per reduir el colesterol, i que no requereixen de cap manipulació, es troben els fruits secs, els llegums, els cereals integrals i la xocolata negra.\nQuè és l'arròs vermell? ¿Disminueix els nivells de colesterol? Puc prendre-ho lliurement?\nEls nutracèutics són suplements dietètics concentrats (en càpsules o píndoles o pols) d'una o diverses substàncies naturals que poden tenir, en dosis superiors a l'existent en els aliments en estat natural, un efecte favorable, en aquest cas, sobre els nivells de colesterol . L'arròs vermell fermentat per certa llevat conté un principi actiu anomenat monacolina K que és molt similar químicament a la lovastatina, un fàrmac usat per reduir el colesterol. Aquest arròs vermell concentrat, sol o en combinació (amb coenzim Q10, polifenols, àcids grassos omega-3, berberina, policoxanol, i altres substàncies) s'ofereix com a producte per reduir el colesterol amb una potència moderada (reducció de fins a un 20- 30%). Els seus efectes beneficiosos o perjudicials a llarg termini no són coneguts i no estan exempts d'efectes secundaris.\nQue són els fitosterols?\nSón substàncies vegetals semblants al colesterol presents de forma natural en determinats aliments com els olis vegetals, les verdures i la fruita fresca, els fruits secs, els cereals i els llegums. Per la seva similitud amb el colesterol competeixen amb ell en el procés d'absorció intestinal i, per tant, fan que més colesterol quedi a l'intestí i es perdi en la femta, reduint així la concentració de colesterol en sang.\nQuin és l'efecte dels fitosterols? Són realment necessaris?\nUsats com a aliment funcional, és a dir, en preparats que contenen entre 2-3 grams de diferents fitosterols o en aliments suplementats (margarines per exemple), i presos durant o en finalitzar un dinar, poden contribuir a una reducció moderada del colesterol total i colesterol LDL d'entre un 7-10%. Aquest efecte és additiu al dels fàrmacs hipolipemiants.\nPuc prendre càpsules de llevat vermell d'arròs juntament amb els fàrmacs del colesterol? ¿I aliments funcionals amb esterols vegetals?\nEl llevat d'arròs vermell genera de forma natural una estatina (en aquest cas, lovastatina), de manera que no es pot prendre juntament amb les estatines convencionals. Tot i que aquests compostos es poden comprar lliurement en farmàcies o herbolaris, abans d'iniciar-lo s'ha de consultar amb l'equip mèdic. Els aliments fortificats amb esterols vegetals (en el nostre medi són sobretot productes lactis de petit format presents en tots els supermercats) en general sí que es poden prendre juntament amb els fàrmacs per reduir el colesterol.\nM'han recomanat prendre càpsules d'omega-3 per reduir el colesterol. Són realment útils?\nLes càpsules d'omega-3 (principalment compostes per oli de peix) són uns productes que es poden trobar en molts establiments de suplements alimentaris, en parafarmàcies i en farmàcies. Principalment redueixen els triglicèrids (en dosis altes de 2 a 4 grams al dia), amb molt poc efecte en la reducció del colesterol, de manera que mai poden substituir els fàrmacs que realment redueixen el colesterol: les estatines o l’ezetimiba. Tampoc s'ha demostrat la seva eficàcia en la reducció de problemes cardiovasculars.\nQuins són els mètodes de cocció més recomanats per a les persones que tenim el colesterol elevat?\nHabitualment es poden utilitzar mètodes per cuinar que requereixin poc greix com rostir, bullir, cuinar al vapor, al forn o a la planxa i reservar els fregits i/o guisats per a ocasions especials. Per fregir s'ha d'utilitzar un oli vegetal (d'oliva molt millor) i no s'ha de reutilitzar l'oli.\nHi ha aliments prohibits per a les persones que tenim el colesterol elevat?\nNo hi ha aliments prohibits, però és important limitar el consum de greixos saturats a la dieta habitual. Aquestes es troben, entre altres aliments, en productes lactis sencers, mantega, nata, carn vermella, embotits, brioixeria i aliments processats.\nTinc el colesterol elevat, puc prendre alcohol? Tots els alcohols són iguals?\nEl consum d'alcohol no és saludable, ni el personal sanitari ha de recomanar-lo. Si es decideix prendre alcohol, s’ha de fer de forma moderada (no més d'una copa de vi al dia) i evitar alcohols d'alta graduació. Les begudes alcohòliques tenen una aportació calòrica considerable (alcohol i sucres) i la seva ingesta pot afavorir el sobrepès i l'obesitat. El consum no moderat incrementa els nivells de triglicèrids.\nFalsos mites (la Societat Espanyola d'Arteriosclerosi desmunta els cinc falsos mites relacionats amb l'arteriosclerosi):\nEl colesterol és només qüestió de xifres. El colesterol causa malalties cardiovasculars, però una simple xifra de colesterol aïllada aporta poc, el metge ha de valorar el risc vascular de forma global en els pacients amb nivells elevats de colesterol.\nL'arteriosclerosi és una malaltia que afecta només a les persones de més edat. En l'actualitat, un alt percentatge de la població té un o diversos factors de risc cardiovascular que afavoreixen l'aparició d'arteriosclerosi a una edat més primerenca (40-50 anys) de la qual era habitual abans.\nLes dones estan més protegides enfront de malalties cardiovasculars relacionades amb l'augment de colesterol. A Espanya, la malaltia cardiovascular és la responsable del 24,6% de les defuncions en homes, i del 22,5% en dones. Les cures cardiovasculars, inclosa l'avaluació i tractament si precisa del colesterol, han de ser avaluats de la mateixa manera en homes i dones des d'una primerenca edat.\nNo és segur disminuir el colesterol fins a xifres molt baixes, va en contra de la seguretat cardiovascular. Assolir nivells molt baixos de colesterol dolent o LDL mitjançant un tractament farmacològic, especialment en pacients que ja han tingut una malaltia cardiovascular (infart de miocardi, l'ictus o la malaltia de les artèries de les extremitats inferiors) no té efectes adversos i pot reduir el risc de repetir un altre problema cardiovascular.\nLa dieta mediterrània es circumscriu a l'oli d'oliva i el peix, és cara i impossible de seguir i no disminueix el risc d'arteriosclerosi. És important conèixer que la dieta mediterrània està basada en un elevat consum de diversos productes, i no només en un, i en la barreja dels mateixos: cereals no refinats, llegums, fruites, verdures, fruits secs, baix consum de carnis, baix consum de làctics, així com també de l'oli d'oliva i del peix, principalment. La dieta mediterrània prevé les malalties cardiovasculars. Una prevenció que cal acompanyar d'altres mesures d'estil de vida cardiosaludables com el manteniment d'una activitat física adequada a les condicions de cada persona.


Els efectes de la covid-19 poden provocar una caiguda de la construcció del 25% a finals d'any | Gremi de la Construcció del Baix Camp\nEls efectes de la covid-19 poden provocar una caiguda de la construcció del 25% a finals d'any\n24 Juny 2020 | Reus\nLa Cambra de Contractistes demana inversions per reactivar el sector i evitar acomiadaments d'aquí a sis mesos\nLa crisi de la covid-19 pot provocar una caiguda del sector de la construcció d'entre un 20 i un 25% a finals d'any, segons ha explicat la Cambra Oficial de Contractistes d'Obres de Catalunya (CCOC) en un informe de conjuntura presentat recentment a Barcelona. Per mirar de solucionar o reduir aquests efectes, el president de l'entitat, Joaquim Llansó, ha demanat a les administracions públiques un esforç inversor "com s'ha fet sempre a la sortida de les crisis" i ha exigit que aprofitin la possibilitat d'endeutar-se que permet la Unió Europea (UE) per reactivar infraestructures d'interès general. L'any 2019 la inversió en construcció a Catalunya va ser de 19.754 milions d'euros, amb un creixement del 2,8%, molt per sota dels 33.716 milions d'euros de l'any 2008.\nLa Cambra de Contractistes ha alertat que les xifres registrades durant l'any passat encara quedaven molt lluny dels indicadors previs a la crisi financera del 2008. "Portem 13 anys dins d'una crisi continuada", ha lamentat Llansó.\nEl creixement moderat que arrossegava el sector i que s'havia de concretar també aquest any amb augments superiors al 2% ha quedat interromput per l'arribada de la pandèmia i difícilment es podran recuperar les previsions per la contenció en la despesa dels ciutadans i també per la crisi econòmica que se n'ha derivat. Durant el primer trimestre de l'any, la construcció a Catalunya va registrar una caiguda del 8,4%, un descens que s'explica principalment per l'aturada de les obres durant la segona quinzena de març.\nEls contractistes esperen que el sotrac s'elevi fins entre el 16 i el 17% a l'abril i que no es recuperi la producció prèvia a l'epidèmia fins a finals de maig. Ara mateix, calculen que ja s'han reprès el 80% de les obres que estaven en marxa abans del decret d'estat d'alarma. Pel que fa al segment d'obres públiques, el 60% ha reiniciat l'activitat.\n45.000 treballadors afectats per ERTO's\nSegons dades de finals d'abril, les empreses constructores havien inclòs més de 45.000 treballadors en un Expedient de Regulació Temporal d'Ocupació (ERTO). "La preocupació que tenim és que si no es reactiva la inversió ens podem trobar que les empreses que han fet un ERTO hagin de fer un ERTO d'aquí a sis mesos", va dir Ignasi Puig, secretari general del CCOC. En concret, a 21 de maig, els expedients de regulació temporal d'ocupació (ERTE) a Catalunya han ascendint en el sector de la construcció a 7.827 expedients, dels quals 7.329 per força major i 498 per altres causes, que afecten a 45.695 treballadors, una tercera part dels afiliats del Règim General.\nEn aquest sentit, han demanat que no només s'impulsi la construcció amb diners públics sinó que s'arribin a acords amb el sector privat per a fer "carreteres, hospitals, poliesportius" o "el que calgui", va dir Llansó, que també ha considerat que cal flexibilitzar el manteniment de l'ocupació sis mesos que és una de les condicions que fixa el govern espanyol per accedir a les facilitats per a presentar un ERTO. De moment, les dades dels 72 socis de la Cambra apunten que fins a un 20% dels treballadors del sector poden haver perdut la feina.\nLa intensitat de la caiguda de la construcció dependrà de la rapidesa en la reacció de les administracions públiques, ha insistit el president de la Cambra Oficial de Contractistes d'Obra de Catalunya. Llansó ha advertit que si la inversió no es reactiva el descens de la construcció a finals d'any podria ser superior a les estimacions amb què treballen ara mateix. "És el moment de reivindicar un sector que és locomotor per l'economia", ha dit.\nExpectatives relativament bones\nEn conclusió, les expectatives del sector de la construcció per al 2020 eren relativament bones, malgrat que encara no havia sortit plenament de la crisi que es va iniciar el 2008, però s'han vist estroncades per un fet imprevisible com ho és una pandèmia global.\nSense un adequat recolzament, les empreses esgotaran els seus recursos molt ràpidament i, com a conseqüència, es destruiran milers d'empreses i llocs de treball, danyant la cadena de valor de la construcció durant molts anys.


16 abril 2021 09:35\nEl sindicat STEI ha demanat que la convocatòria de vaga pel 15 de setembre realitzada per l'Assemblea de Docents «s'impulsi ara a cada cuna de les assemblees de centres de totes les illes, perquè sigui una jornada de lluita contundent en contra de les polítiques educatives del Govern».\nL'STEI explica en una nota de premsa que, en el marc de la vaga indefinida, s'ha fet una crida a secundar-la en el sector d'ensenyament en l'àmbit de Mallorca.\nAfegeix que les diferents assemblees que els docents realitzaran a Menorca i Eivissa hauran de decidir també si s'adhereixen a la proposta d'aturada del 15 de setembre que s'ha fet des de Mallorca, sempre dins de l'àmbit d'autonomia de presa de decisions de cada territori.\nLa vaga docent no disposa de serveis mínims, després que els tribunals anul·lessin els que havia imposat la Conselleria d'Educació, en donar la raó al recurs de l'STEI, ressalta el sindicat.\nFinalment, a l'STEI conviden a tots els docents a explicar a la societat illenca «les polítiques de persecució contra la comunitat educativa que practica el Govern de José Ramón Bauzá, incapaç d'asseure's a negociar i a solucionar el conflicte educatiu que sofrim des de fa anys».


Benjamin Black guanya el premi RBA de novel·la negra\nRedacció\t| Actualitzat el 08 Setembre 2017 a les 15:06\nPecado, de l'escriptor irlandès Benjamin Black, ha estat l'obra guanyadora de l'onzena edició del Premi RBA de novel·la negra. El guardó, lliurat dijous al vespre, és el més ben dotat del gènere amb 125.000 euros.\nEl jurat ha valorat la qualitat literària dels textos de Benjamin Black (pseudònim que John Banvil utilitza per aquest tipus de novel·la), el sentit de l'humor i la denúncia que fa dels abusos dels més poderosos en l'Irlanda dels anys 50, on situa les seves novel·les policíaques.\nEl jurat estava format pels escriptors Soledad Puértolas, Lorenzo Silva i Antonio Lozano; el llibreter Paco Camarasa i la directora editorial d'RBA, Luisa Gutiérrez.


Reforç de la campanya per evitar la presència de senglars a la ciutat | Benestar Animal | Ajuntament de Barcelona\nActualment s’estima que hi ha uns 1.500 porcs senglars als voltants del parc de Collserola. Alguns baixen als barris de muntanya de la ciutat, sobretot a les nits, atrets pels aliments que algunes persones deixen a les zones on és habitual veure’ls o que troben en contenidors, papereres i punts d’alimentació de gats.\nEl Pla d’acció de senglars que es va posar en marxa fa dos anys ha ajudat a reduir el nombre d’incidències relacionades amb aquests animals. En concret, s’ha passat de 1.187 l’any 2016 a 667 l’any passat, majoritàriament albiraments i, en casos puntuals, alguna mossegada o cop.\nAccions per reduir la presència de senglars\nCampanya de comunicació i sensibilització ciutadana: Vuit informadors municipals que difonen els riscos que comporta la presència de senglars i la importància de no alimentar-los, i ajuden a detectar punts d’alimentació.\nColònies de gats: Trobades amb les alimentadores de gats i col·locació d’arquetes a les gateres per evitar l’accés dels senglars al pinso.\nBloqueig de contenidors i papereres per evitar que puguin bolcar-los o desplaçar-los.\nActuacions en zones verdes per fer-les menys atractives als animals.\nCaptures excepcionals quan es produeixen pics importants amb grups molt habituats ja a la trama urbana. L’any passat es van fer tres captures, amb un total de 42 senglars.\nTreball amb el parc de Collserola per impulsar noves mesures de control dins del parc.\nTreball amb la UAB, que està desenvolupant una vacuna esterilitzadora.\nSi veig un senglar, què he de fer?\nEls senglars són animals salvatges beneficiosos per als boscos, on desbrossen i ajuden a dispersar espècies, però perillosos a la ciutat, perquè poden reaccionar amb agressivitat i generar problemes. Davant la seva presència, cal extremar les precaucions:\nNo us hi apropeu.\nNo els toqueu.\nNo els doneu menjar.\nIntenteu espantar-los des de lluny amb gestos i soroll.\nControleu el menjar a les àrees de pícnic.\nConduïu amb precaució a les zones pròximes a Collserola.


Castellvell del Camp, Altafulla i Almoster, els municipis amb més renda de la demarcació de Tarragona\nImatge aèria d'Altafulla.\nLes últimes posicions de la llista estan ocupades per Batea, Horta de Sant Joan, Camarles i El Perelló\nActualitzada 06/10/2020 a les 15:29\nCastellvell del Camp, Altafulla i Almoster van ser els tres municipis de la demarcació de Tarragona amb més renda per habitant l'any 2018. Segons les últimes dades publicades aquest dimarts per l'Agència Tributària, la renda mitjana dels habitants de Castelvell va ser de 38.237 euros anuals. A Altafulla, la renda mitjana va ser de 37.811 euros, mentre que a Almoster es va situar en 37.315 euros.\nD'altra banda, quatre dels cinc municipis catalans amb la renda més baixa de Catalunya es concentren a la zona de les Terres de l'Ebre. Les últimes posicions de la llista estan ocupades per Batea (Terra Alta), amb uns ingressos anuals mitjans de 16.233 euros; Horta de Sant Joan (Terra Alta), amb 19.303 euros; Camarles (Baix Ebre), amb 19.345 euros; Torres de Segre (Segrià), amb 19.351 euros, i El Perelló (Baix Ebre), amb 19.556 euros).\n'Top ten' a Catalunya\nMatadepera (Vallès Occidental), Sant Just Desvern (Baix Llobregat) i Sant Cugat del Vallès (Vallès Occidental) van ser els tres municipis de Catalunya amb més renda per habitant l'any 2018. La renda mitjana a Matadepera va ser de 218.788 euros anuals, una xifra que també situa el poble vallesà al capdavant del rànquing espanyol. A Sant Just Desvern, la renda mitjana va ser de 58.875 euros anuals, mentre que a Sant Cugat del Vallès es va situar en 57.565 euros.\nLa resta de les deu primeres posicions del rànquing estan ocupades per Alella amb 54.412 euros anuals; Sant Vicenç de Montalt amb 52.058 euros; Cabrils amb 48.765 euros; Sitges amb 48.042 euros; Peralada amb 46.576 euros; Teià amb 46.128 euros; Castelldefels amb 45.279 euros, i Cabrera de Mar amb 44.843 euros.\nCatalunya i Madrid monopolitzen el deu estatal\nComenta el contingut : Castellvell del Camp, Altafulla i Almoster, els municipis amb més renda de la demarcació de Tarragona


Ernest de Hannover i la parella, caçats en una discussió fortíssima\nErnesto de Hannover, caçat pels 'paparazzi' - Europa Press\nUna revista mostra la pitjor cara del 'royal', que hauria fet una empenta a una amiga de la xicota present en la baralla\nErnest de Hannover sempre ha estat molt polèmic. El royal encara està casat formalment amb Carolina de Mònaco, però fan vides separades des de fa molts anys i, de fet, ell no amaga les relacions amb diferents dones que va encadenant. Aquesta setmana els fotògrafs de la revista Semana col·loquen unes fotografies seves en portada que el deixen molt malament, ja que apareix discutint-se de males maneres amb la nova xicota en ple carrer. Ernest i Clàudia es mostren molt enfadats, gesticulant de manera exagerada i sense dissimular que s’estaven cridant enmig del carrer. La situació va empitjorar encara més quan van veure l’Ernest escridassant una amiga de la xicota, a qui va fer fora de la taula amb una empenta. No s’han filtrat els motius de la baralla, però queda clar que devia ser alguna cosa bastant greu com per muntar un xou d’aquestes característiques davant de tothom.\nAquestes imatges sorprenen molt, tenint en compte que aquesta mateixa setmana es parlava d’un presumpte trasllat de la parella a Madrid per començar a viure junts. Van iniciar la relació aquest estiu, però tot sembla indicar que està sent una aventura molt intensa. La discussió que hauria motivat aquestes desagradables imatges podria posposar el trasllat de la parella o, fins i tot, derivar en una ruptura. El que queda clar és que Ernest de Hannover no té problema en mostrar-se tal com és públicament, encara que sigui amb càmeres davant.\n❤ #noticias En SEMANA, fotos exclusivas: Ernesto de Hannover y su novia española, pelea en plena calle #YoLeoSemana https://t.co/pK9wO0OKoY\n— Revista SEMANA (@semana_revista) October 27, 2021\nLa seva vida ha estat plena d’excessos, tal com ell ha reconegut en diverses entrevistes. En una de les últimes que ha concedit, de fet, assegurava haver estat addicte a l’alcohol durant molt de temps. No té bona relació amb l’ex i tampoc amb els fills. Excèntric, l’han detingut un parell d’ocasions i acumula una llarga llista d’episodis controvertits que no ajuden a què tingui una imatge pública gaire bona. Aquest escàndol se suma a la resta i torna a col·locar-lo en la primera línia mediàtica.


Nova etapa de la Fundació Princesa de Girona - Empordà\nNova etapa de la Fundació Princesa de Girona\nEls Reis d'Espanya seran demà a l'entrega dels premis en un format que aposta per despertar el talent i l'emprenedoria\nDDG | GIRONA 30.06.2016 | 06:30\nLa Fundació Princesa de Girona (FPdGi) lliurarà demà els premis de més «alt valor transformador» dels seus set anys d'història, que reconeixen una generació de joves que estan «trencant la barrera de la manca d'oportunitats amb iniciatives emprenedores de gran impacte». Es farà en una gala que reiventa el format del Fòrum Impulsa i obren una nova etapa a la ciutat. El Fòrum deixa de celebrar-se com a tal però es farà l'entrega dels Premis de la Fundació i moltes activitats paral·leles entre demà i dissabte i al llarg de l'any.\nEls joves premiats aquest any han fet aportacions com aconseguir fàrmacs més barats i eficients gràcies a la química computacional; geolocalitzar i mapejar amb fins socials la ingent quantitat de dades que llancen els nostres dispositius mòbils; detectar en només quinze minuts amb una simple aplicació els símptomes de la dislèxia; implantar les últimes tecnologies en sostenibilitat ambiental a horts urbans per rescatar joves en atur; despertar l'interès dels nadius digitals per les orquestres simfòniques o, fins i tot, reivindicar l'edició de la poesia com a iniciativa empresarial. Els respectius jurats van decidir fa unes setmanes distingir en la setena edició del premis Elena Medel i Andrés Salado (premi Arts i Lletres), Sergio Álvarez Leiva (premi Empresa), Sílvia Osuna Oliveras (Investigació Científica), la Fundación Tomillo (Entitat) i Luz Rello (Social).\nL'acte es farà demà al vespre, a l'Auditori- Palau de Congressos i comptarà amb la presència dels Reis d'Espanya, Felip de Borbó i Letizia. El director de cinema Juan Antonio Bayona i la productora Belén Atienza seran els encarregats d'obrir la cerimònia d'entrega, que reunirà més d'un miler d'assistents.\nEls premis ofereixen un programa de dos dies que inclou, a més de l'acte central, un business game pel Barri Vell de Girona dirigit per l'empresari, comunicador i cofundador d'EyeOS, Pau Garcia-Milà i la trobada anual del programa «Apadrinant el talent» i la tercera jornada que porta per títol «Com educar el talent emprenedor des de l'escola».\nAquesta jornada reunirà al voltant de 400 experts, així com una selecció dels formadors i directius dels 130 centres (5.000 alumnes) que han participat en el projecte durant el curs 2015-2016. Es presentaran un centenar d'experiències d'educació emprenedora.\n«Apadrinant el Talent» és una mentoria social i professional a càrrec de directius i professionals en actiu, orientada a joves d'entre 18 i 30 anys i que són la primera generació en la seva família a obtenir una titulació superior, garantint la igualtat d'oportunitats en l'accés al mercat de treball.\nAl llarg dels dos dies, els participants inscrits podran intercanviar experiències amb altres emprenedors d'èxit com Miguel Vicente, visionari del comerç electrònic, fundador dels portals Letsbonus i Wallapop; l'expert en educació motivacional Ian Gilbert creador fa dues dècades de la plataforma Independent thinking, o Allison Peacock, impulsora de l'Aliança Wroxham per a l'Aprenentatge Transformador.\nLes històries de superació i èxit de «joves normals fent coses extraordinàries» -en paraules de la directora general de la Fundació, Mònica Margarit- se succeiran també en els escenaris, amb les actuacions de la jove trompetista aragonesa Milena Casado, el combo gironí de jazz Sant Swing Bocombo i l'il·lusionista Jorge Luengo.


Sara Sorribes, satisfeta amb la seua gira en Estats Units i amb la ment fixada en el seu pròxim campionat a Rio de Janeiro - Proyecto FER\nSara Sorribes, satisfeta amb la seua gira en Estats Units i amb la ment fixada en el seu pròxim campionat a Rio de Janeiro\nSara Sorribes ja està de tornada de la seua gira americana. Duran estes tres setmanes, la tennista cas ha posat a prova el seu físic i tot el que ha treballat durant una intensa pretemporada. I després de la seua aventura pels Estats Units, la jove esportista castellonenca torna amb més força i plenament convençuda de poder seguir amb la seua pregressió.\n“El balanç de la gira ha sigut molt positiu. En la primera setmana, em va passar factura els durs entrenaments i les exigents càrregues de treball de les setmanes prèvies. Però a partir del segon torneig, cada volta em vaig trobar millor. Estic contenta pels resultats obtinguts però sobretot perquè he experimentat bones sensacions durant la majoria dels partits”, assegura una satisfeta Sara Sorribes.\nL’actual Campiona d’Europa junior torna dels Estats Units amb un subcampionat en el torneig Sunrise de Miami (va caure en la final contra l’americana Sachia Vickery) i com a semifinalista del campionat de Daytona Beach. Tots dos resultats conviden a l’optimisme, ja que, com diu Sorribes, “açò es només el començament i sempre costa arrancar després de la pretemporada”.\nEn els propers dies, la tennista de la Vall d’Uixó s’embarcarà en un nou viatge amb destinació Rio de Janeiro, lloc sagrat per a molts esportistes per ser la seu dels Jocs Olímpics de 2016, i on disputarà un nou torneig. L’esportista FER espera millorar alguns dels aspectos que desitja polir i perfeccionar esta temporada, com ara aconseguir un tir més guanyador, reforçar el servici i fortalir el seu físic. No obstant, Sara se sent més forta, més poderosa i més resistent: “En el terreny físic, estic notant un clar creixement. Quan he perdut, no ha sigut per agotament; tenia forces per a seguir jugant, i això per a mi és molt important”, conclou la tennista FER. Sara va a més. El seu any promet.\nPrevious Post Eusebio Cáceres: “Entenc que l’afició espere de mi medalles en gans cites. Més que una pressió, és un orgull”\nNext Post Lidón Muñoz, segona protagonista del #testFER