Margalida Capellà Soler 10 maig 2012 at 20:44\nMalgrat la crisi i la situació política grega, afortunadament hi ha coses, com aquesta, que no canvien!\nMargalida Capellà Soler 11 maig 2012 at 07:03\nLaia Bagà Espinosa 11 maig 2012 at 12:11\nLa flama Olimpica o foc Olímpic, fa llegenda a Prometeu, que va robar el foc a Zeus per portar-lo als mortals. S’invoca el foc en oració d’Apolo. Però, tamben parlen de Zeus. La flama s’ha aconseguit amb la llum del Sol.\nLida, aqui et duna noticia que he trobat de la flama olimpica, on surt l’oració que fan als Deus Olimpic( em sembla interesant)\nEulàlia 11 maig 2012 at 12:51\nL’encesa de la flama olímpia rememora el mite de Prometeu que va robar el foc d’Hefest per entregar-ho als mortals.\nPerò als Jocs Olímpics s’evoca a Zeus.\nEulàlia 11 maig 2012 at 13:24\nLa llum d’Hèlios es reflexa a l’aigua i el seu reflex pot provocar foc i per tant un incendi. Tot i això el déu a qui es dedica i s’invoca en els Jocs Olímpics és Apol·lo, el déu de les arts.\nClara 14 maig 2012 at 11:46\nLa flama s’ha encès a Olímpia perquè han començat els jocs Olímpics, invocant a Zeus. Ho fan per rememorar el mite de Prometeu, que va ser qui va portar el foc als mortals.\nLamentablement, no estic gaire posada en aquest tema, així que això és tot el que sé.\npaula pla 14 maig 2012 at 12:07\nOlimpia (en grec Ολυμπία Olympía o Ολύμπια Olýmpia) és una ciutat de l’antiga Grècia en la prefectura d’Élide, en el Peloponés. La ciutat es troba a peu del mont Cronio i al costat dret deñ riu Alfeo. En ella es van celebrar els primers jocs Olímpics, amb una importància comparable als Jocs Píticos que es celebraven en Delfos. Aquests dos es celebraven cada olimpíada (cada 4 anys)\nEls primers dels que es té costancia es van celebrar en el 776 aC.\nAquests jocs es celebravn en honor a Zeus, començaven amb una ceremònia i un sacrifici al Déu Zeus i es disputaven en el estadi de la veïna ciutat d’Élide.\nLaura Torrent Garcia 14 maig 2012 at 12:09\nPer començar els jocs, s’encen la flama, i honora a Zeus.\ntinker.tomas2010 14 maig 2012 at 12:13\nLa flama s’encen a partir dels miralls que reflexen els rajos del sol cap a la l’antorxa. S’innvoca al deu Apol·lo, déu del sol i de les arts. S’encen, com han dit avans, per rememora el mite de Prometeu, qui va rovar la flama dels deus per donar-la als mortals.\nirina 14 maig 2012 at 12:27\nPrometeu va robar el foc a Zeus per portar-lo als mortals. S’invoca el foc en oració d’Apolo. Però, tamben parlen de Zeus. La flama s’ha aconseguit amb la llum del Sol.\nNo sabia tot aquest origen sobre la flama olímpica. És molt interessant aquest article.\ncervero.sabina2011 14 maig 2012 at 12:29\nLa flama olímplica representa a Prometeu que va robar el foc a Zeus per donar-lo als mortals. S’invoca a Zeus durant la seva encesa.\nMichelle 14 maig 2012 at 13:21\nUs deixo aquí una mica de la recerca d’informació que he fet la qual m’ha ajudat a resoldre les preguntes anteriors:\nEl Temple d’Hera a Olímpia, Grècia, és un monument rellevant de l’arquitectura de l’estil dòric.El temple està consagrat a Hera, l’esposa de Zeus i una de les divinitats femenines més importants de la religió grega antiga. Pausànias constata que hi ha dues estàtues de culte dins la sala, o naos, del temple: Hera asseguda i Zeus dempeus. Al museu d’Olímpia es pot trobar un cap de pedra arcaic que podria haver pertangut a l’estàtua d’Hera. En temps de Pausanias, l’edifici també es va fer servir per conservar altres nombrosos objectes com moltes més estàtues de divinitats i ofrenes. El temple també guardava l’altar on es mostraven les corones d’olivera per als guanyadors dels Jocs Olímpics antics.\nLlavors, el motiu de que s’encengui la flama a Olímpia és que allà abans jeia aquest antic temple. I per tant, eh arribat a la conclusió de que tot i les diferents respostes que heu anat donant, el déu que s’ha invocat és Zeus. També estic d’acord en que podria invocar-se a Hera, al ser la seva muller.\nJúlia Tosses 14 maig 2012 at 13:50\nQuina sort com ha dit la Margalida de que aquest any també es puguin fer, perquè sería una llàstima que es perdés una tradició que es va iniciar el 776 aC i que ha pogut perdurar fins ara, seria trist perdre-la per culpa de la crisi, que ja ens ha prés prou coses(educació, sanitat..)\nResponent la pregunta del text, la flama va dirigida i es un recordatori de Prometeu(Προμηθεύς) i Helios (Ἥλιος), els dos.\nEls jocs en sí, ara són en honor de Zeus, però abans que els jocs es fessin famosos per tota Grècia, els jocs eren en honor a la deesa Hera.\nEsperem que els esportistes espanyols quedin en bones posicions.\nAndrea Balart 14 maig 2012 at 19:18\nPrometeu roba el foc a Zeus per portar-lo als mortals. S’invoca el foc en oració d’Apolo. Però, tamben parlen de Zeus. La flama s’ha aconseguit amb la llum del Sol.\nÉs molt interessant aquest article sobre els jocs olimpics. Els jocs olimpics ara són en honor al deu Zeus però abans eren en honor a la deesa Hera.\nMireia Moral 15 maig 2012 at 11:55\n-Per què s’ha encès la flama a Olímpia?\nEl foc era de Zeus i Prometeu li va robar perquè el voliar portar als mortar als mortals.\n-A quin déu s’ha invocat?\nS’ha invocat a Apolo.\n-Com s’ha aconseguit?\nLa Flama s’aconsegueix amb la llum del Sol.\nÉs un article que es interessant, et donà bastant informació sobre els jocs olimpics.\nmarcos.sergio2009 15 maig 2012 at 11:55\nLa tradició de mantenir un foc encès durant els Jocs Olímpics es remunta a l’antiguitat, quan s’efectuaven sacrificis en honor a Zeus. En aquestes cerimònies els sacerdots encenien una torxa i l’atleta que vencés una carrera fins al lloc on es trobaven els sacerdots tindria el privilegi de transportar la torxa per a encendre l’altar del sacrifici. El foc es mantingut encès durant el jocs en honor a Zeus.\nromero.natalia2011 15 maig 2012 at 11:56\nUn article molt interessant 😉\nNo sabia l’origen sobre la flama olímpica.\nPrometeu va robar el foc a Zeus per portar-lo als mortals. S’invoca el foc en oració d’Apolo. Però, tamben parlen de Zeus.\nLa flama s’ha aconseguit amb la llum del Sol.\nVictòria 15 maig 2012 at 12:10\nS´invoca a Zeus a través de la llum del sol i està basada en l´historia de Prometeu que s´imbolitza la flama a Olímpia.\nMarta Bautista 15 maig 2012 at 12:15\nPerquè sempre s’ha encès la flama a Olímpia desde que van començar els jocs olímpics\nS’invoca a Zeus i Apolo\n-Com s’ha aconseguit? Què en sabeu de tot plegat?\nS’ha aconseguit amb el sol. És interessant aquest article ja que no s’havia gaire sobre els Jocs Olímpics.\nErik Martins 15 maig 2012 at 12:21\nPrometeu va robar el foc a Zeus per portar-lo als mortals. La flama s’encen a partir de la llum del sol i un mirall parabòlic. S’invoca el foc en oració al deu del sol i de les arts Apol·lo.\nÉs bo saber que tradicions com aquesta es segueixen fent encara que Grecia estigui en una mala situació.\nCarlos Moreta 16 maig 2012 at 08:35\nAquest article està mol bé.\ninvocant a Zeus.\nS’ha aconseguit amb el sol.\nEva Perez 17 maig 2012 at 08:33\nZeus i Apolo\nS’ha aconseguit amb el sol. No s’habia res, fins ara que lee llegit\nÉs interesant aquest article, ya que llegint això sé més sobre els jocs i aixo\nErik Aparicio 17 maig 2012 at 08:44\nLa flama s’ha encès a Olímpia per invocar a Zeus, pels jocs Olímpics. Ho fan per rememorar el mite de Prometeu, que va ser qui va portar el foc als mortals després d’haver-lo robat als Deus de l’Olímp.\ngene macias sanchez 17 maig 2012 at 08:47\nperque prometeu roba el foc als mortals per donarlis el foc perque sense foc es moririem.\nS’invoca el foc en oració d’Apolo i a zeus.\nes una noticia molt interesant a mes que aixo ja ho savia de l’any pasat pero no men recordaba gaire 😀\nNoelia Vargas 17 maig 2012 at 08:51\nPerquè Prometeu li va robar el foc a Zeus per donar-lo als mortals.\n-A quin dèu s’ha invocat?\nS’invoca al dèu Apol.lo.\n-Què en sabeu de tot plegat?\nNo s’havia gaire cosa sobre els jocs Olímpcs.\naiida 17 maig 2012 at 15:19\nSAlve! trobo preciós el ritual de portar la flama encesa.. és realment pufff…\namb la llum del Sol.\nRealment, no se massa.\nYasmina Berkane Pais 17 maig 2012 at 15:22\nEl video és molt interessant, a mi m’agrada molt veure els Jocs Olímpics per la televisió normalment amb la família o amics, cada 4 anys no falten a casa meva.\nJo ja sabia que la flama olímpica s’encén a Olímpia (Grècia), ja que els antics Jocs Olímpics vam començar allà.\nEls Jocs Olímpics moderns també tenen molt a veure amb Grècia, ja que es van tornar a celebrar a Atenes.\nEls Jocs antincs es celebraben en honor als Déus majors, però no estic segura si invocaven Zeus o Apol·lo i ho aconsegueixen amb la llum del sol.\nTeresa Devesa i Monclús 20 maig 2012 at 20:09\nUn article molt actual, noies!\nCom que el tema del foc té un siombolisme ancestral en totes les civilitzacions, us animo a aprofundir una mica més en la història de Prometeu, tan lligada amb la història de la humanitat.\nnatalia espejo 24 maig 2012 at 15:26\nEva Serrano 24 maig 2012 at 15:45\nPerquè és tradició!\nA Zeus i Apolo\nJo no sabia gaire sobre els jocs olímpics la veritat! M’ha semblat interessant!\nfranco.paula0920 24 maig 2012 at 15:51\nCom bé dius Margalida, per molt malament que estigui Grècia, hi ha coses que no canvien ni tenen que canviar.\nRepresenta que Prometeu li treu la flama a Zeus, aleshores Prometeu amb la flama obtesa va donar-la als mortals.\npadros.xenia2009 1 juny 2012 at 08:46\n-La flama olímpica, o foc olímpic, és un dels símbols dels Jocs Olímpics, i evoca el mite de Prometeu, que hauria robat el foc a *Hefesto per lliurar-ho als mortals. Durant la celebració dels Jocs Olímpics de l’antiguitat, en Olimpia, es mantenia encès un foc que cremava mentre duressin les competicions.\n-Uns mesos abans de cada realització dels Jocs Olímpics (la data exacta varia d’acord amb la durada del recorregut fins a l’estadi Olímpic), la flama és encesa en Olimpia, enfront de les ruïnes del temple de Hera, en una cerimònia que pretén tornar a viure el mètode usat en l’antiguitat i que es destinava a garantir la puresa de la flama: actrius que representen sacerdotesses de Hestia col·loquen una torxa en la concavidad d’un mirall parabòlic que concentra els rajos del Sol que, com en l’antiguitat, encén la flama que marcarà l’inici d’una realització més dels Jocs.\npallach.carla 11 juny 2012 at 20:22\nEls Jocs Olímpics se celebraven en honor a la deessa Hera, Juno en llatí, filla de Cronos i Rea, deessa del matrimoni. Aquesta deessa representada pel paó i la diadema, és la dona del déu del cel i del poder absolut, Zeus, també fill de Cronos i Rea. Els jocs posteriorment també se celebraven en honor al déu del cel representat pel llamp i el ceptre.\nA Olímpia, siutada a la península del Peloponnès, a la Grècia meridional, tenien lloc els jocs d’origen religiós que van viure el seu apogeu durant el segle V aC., quan es van extendre per tot el Mediterrani. Les proves que s’hi feien eren d’origen militar i, a diferència dels jocs actuals, només hi podien participar els homes grecs de condició lliure.\nA continuació establiré unes diferències entre els jocs olímpics grecs i les olimpíades actuals:\nAls jocs olímpics grecs les dones tenien el pas prohibit tant com a públic com per competir, així com els qui no fossin ciutadans grecs i de condició lliure. En l’actualitat, però, tothom que tingui un alt nivell en l’esport que practica pot participar en els jocs i tothom pot assistir-hi de públic.\nAvui dia no tan sols es competeix per cercar el millor esportista, sinó que cada competidor representa la seva nació. En els jocs olímpics grecs, a més de les competicions esportives, també es feien recitals de cant, poesia, teatre, narració de viatges… Actualment només es fan aquest tipus d’activitats artístiques a la cerimònia inaugural on cada país balla, canta cançons típiques de la seva nació.\nEls jocs olímpics grecs tenien una durada de 5 dies i en canvi, els jocs olímpics actuals duren 12 dies.\nUna altra de les diferències entre els jocs grecs i els actuals és que els hel•lènics tenien un valor religiós a més de l’esportiu, en canvi actualment és purament esportiu i, potser, també tenen un caràcter de competència nacional.\nAixí doncs, el caràcter religiós dels jocs olímpics antics són una clara mostra de la importància que tenia la religió dins la vida quotidiana dels ciutadans. Avui dia, les religions han patit una certa davallada com a conseqüència del gran desenvolupament de les ciències i les tecnologies que han permès respondre preguntes, les respostes de les quals els homes han estat cercant des de temps enrere. És per això, la manca de coneixement i la necessitat de saber el per què de les coses, pel qual els homes de l’època hel•lenística tenien tanta fe i creaven mites i déus per a cada fet de la vida quotidiana. I els honraven tant que feien sacrificis i altres coses com per exemple, els jocs olímpics.\nEl tema dels mites lliga, alhora, amb el mite de Prometeu i el foc Segons la “Teogonia” d’Hesíode, Zeus, Júpiter en llatí, fill de Cronos i Rea, i déu del poder celestial, va castigar els humans privant-los del foc, la qual cosa va provocar la misèria del gènere humà, incapaç d’escalfar-se o de cuinar aliments. Amb la intenció d’ajudar els homes, Prometeu va furtar el foc als déus, amagant-lo dins d’una canya buida i donant-lo als humans. Per aquesta raó s’encén la flama olímpica.\nCrec que aquesta encesa tan teatral inspirada en la Grècia clàssica és una bona manera de recordar-nos els origens de les Olimpiades i la importància del món grec en l’actualitat.\nTeresa Devesa i Monclús 12 juny 2012 at 00:03\nUna comparació detallada, Carla. Entre d’altres coses, m’agrada que facis referència la font clàssica a l’hora d’explicar el mite de Prometeu. A hores d’ara, ja podeu tenir ben clar que sovint els mites canvien segons el qui ens els explica.\nIrina 12 març 2013 at 18:16\nLa flama s’encén a Olímpia ja que és on es van iniciar els primers jocs Olímpics,la flama fa referència a Prometeu que va robar el foc a Hefest i el va entregar els homes, tot i que la flama s’encén en honor al déu zeus. La flama és símbol de la unió dels jocs olímpics actuals amb els de l’antiga Grècia. La flama s’encén a Olímpia, mitjançant els rajos naturals del sol reflectits en un mirall corbat. La cerimònia està protagonitzada per dones vestides amb túniques, per rememorar aquells temps. Després d’encendre la flama, es passa el foc a una torxa que es lliura al primer corredor del relleu. Mitjançant els relleus la flama es transporta fins a la ciutat olímpica.\nAndrea Balart 12 març 2013 at 18:32\nEvoca la llegenda de Prometeu, que va robart el foc a Zeus per lliurar-lo als mortals. Durant la celebració dels Jocs Olímpics a Olímpia, es mantenia encès un foc que cremava mentre duressin les competicions, aquesta tradició va ser reintroduida als Jocs Olímpics d’estiu 1928 celebrats a Amsterdam. En els Jocs Olímpics d’estiu 1936 es va realitzar per primera vegada una marxa d’atletes per a transportar una torxa amb la flama, des de les ruïnes del temple d’Hera d’Olímpia fins a l’Estadi Olímpic de Berlín.\nA causa de la importància del foc, en molts temples es mantenien les flames enceses permanentment. Aquest era el cas, per exemple, del temple d’Hera de la ciutat d’Olímpia.\nLa tradició de mantenir un foc encès durant els Jocs Olímpics ja es feia a l’antig Grècia quan s’efectuaven sacrificis en honor a Zeus. En aquestes cerimònies, els sacerdots encenien una torxa i l’atleta que vencés una carrera fins al lloc on es trobaven els sacerdots tindria el privilegi de transportar la torxa per a encendre l’altar del sacrifici.\nA l’actualitat la flama és encesa a Olímpia davant mateix de les ruïnes del temple d’Hera, en una cerimònia en que unes actrius que representen sacerdotesses d’Hera col·loquen una torxa en la concavitat d’un mirall parabòlic que concentra els raigs del sol i encen la flama.\nPaula Franco 15 març 2013 at 19:06\nLa flama olímpica o foc olímpic és un dels símbols dels Jocs Olímpics, i evoca la llegenda de Prometeu, que hauria robat el foc a Zeus per lliurar-lo als mortals. Durant la celebració dels Jocs Olímpics de l’antigor, a Olímpia, es mantenia encès un foc que cremava mentre duressin les competicions, sent aquesta tradició reintroduïda als Jocs Olímpics d’estiu 1928 celebrats a Amsterdam. En els Jocs Olímpics d’estiu 1936 es va realitzar per primera vegada una marxa d’atletes per a transportar una torxa amb la flama, des de les ruïnes del temple d’Hera d’Olímpia fins a l’Estadi Olímpic de Berlín.\nMaryam Alaoui 22 març 2013 at 12:59\nLa flama d’Olimpia s’encen com a símbol del començament dels Jocs Olímpics. Aquesta és una tradició que es va mantenir, Olimpia mantenia el foc encès que durava tot el període que duraven les competicions.\nLa flama olímpica invocava el déu Prometeu perquè havía robat el foc a Zeus per lliurarlo als mortals.\nNo en sabía gaire dels Jocs olímpics però mai és tard per aprendre coses!! 🙂\nnoradomingo 22 març 2013 at 13:04\nLa flama Olimpica o foc Olímpic, fa llegenda a Prometeu, que va robar el foc a Zeus per portar-lo als mortals. S’invoca el foc en oració d’Apolo. Però, tamben parlen de Zeus. La flama s’ha aconseguit amb la llum del Sol. Durant la celebració dels Jocs Olímpics de l’antigor, a Olímpia, es mantenia encès un foc que cremava mentre duressin les competicions\nPingback: La flama Olímpica: Història | Citius, Altius, Fortius\nJhon Campaña CErna 11 octubre 2016 at 10:50\nLa flama olímpica o foc olímpic és un dels símbols que fa referència als Jocs Olímpics, i fa relació la llegenda de Prometeu, que va robar el foc a Zeus per lliurar-lo als mortals. Durant la celebració dels Jocs Olímpics de l’antigor que es celebrava a Olímpia, es mantenia encès un foc que cremava mentre duressin les competicions. S’hi invoca al deu Apol·lo i s’ha aconseguit amb la llum del sol.\nLa tradició de mantenir un foc encès durant els Jocs Olímpics ja es feia a l’antiga Grècia quan s’efectuaven sacrificis en honor a Zeus. En aquestes cerimònies, els sacerdots encenien una torxa i l’atleta que vencés una carrera fins al lloc on es trobaven els sacerdots tindria el privilegi de transportar la torxa per a encendre l’altar del sacrifici.\nBiel Cussó 11 octubre 2016 at 15:32\nLa flama olímpica, es la gran flama que dona per començades les olimpíades.\nEl foc simbolitza la llegenda de que Prometeu va robar el foc a Prometeu per donar-la als mortals. Durant les olimpíades, que es feien a la ciutat grega de Olímpia, el foc cremava sempre i els esportistes rendien un homenatge als deus i al cos.\nNormalment l’atleta que guanyava la primera competició tenia l’honor de transportar la torxa encesa, fins l’altar.\nMarco Moreira 11 octubre 2016 at 15:33\nLa flama olímpica o foc olímpic és un dels símbols dels Jocs Olímpics, i evoca la llegenda de Prometeu, que hauria robat el foc a Zeus per lliurar-lo als mortals. Durant la celebració dels Jocs Olímpics de l’antigor, a Olímpia, es mantenia encès un foc que cremava mentre duressin les competicions.\nRafael Cantarero 11 octubre 2016 at 15:39\nEn el video es veu com encenen diferents flames , i quan encenen la flama del noi li dona com un tipus de rama d’un arbre que sembla la que porta la paloma blanca de la pau i una vegada li ha donat aquest tipus de rama solta una paloma blanca. també al donar-li aquest tipus de rama al noi li diu una paraula en llatí.\nLuis Steven Escobar Fajardo 11 octubre 2016 at 15:40\nAquest és un símbol que representa sempre els jocs olímpics, sempre fa un recorregut una mica llarg fins a arribar al la sede on es fan els jocs olímpics, ja que sempre va canviant els últims jocs olímpics van ser a Brasil\nSebastián L, 4rt C1 11 octubre 2016 at 15:47\nLa flama olímpica és un símbol dels Jocs Olímpicos. Commemora el robatori del foc dels déus per part de Prometeu i el seu posterior lliurament a la humanitat. Els seus orígens es remunten a l’antiga Grècia, on es mantenia un foc cremant a les seus de celebració dels Jocs Olímpics Antics.\nLa tradició de mantenir un foc encès durant els Jocs Olímpics ja es remunta als sacrificis en honor a Zeus. El foc va ser reintroduït en els Jocs Olímpics d’Amsterdam 1928 i des de llavors ha estat part fonamental dels Jocs Olímpics Moderns.\nLa Carta Olímpica defineix a la flama olímpica com la flama que s’encén a Olímpia sota l’autoritat del Comitè Olímpic Internacional.\nA Berlín 1936 es va introduir per primera vegada un viatge de relleus per portar la flama d’Olímpia a la seu dels Jocs. El recorregut de la torxa olímpica s’inicia amb l’encesa de flama a Olímpia i finalitza amb l’encesa del peveter olímpic durant la cerimònia d’obertura a la ciutat seu. Al contrari de la flama, el recorregut no té un precedent antic.\nGuillem Méndez Aura 11 octubre 2016 at 15:51\nLa torxa olímpica és un objecte molt representatiu dels Jocs Olímpics ja que gràcies a aquest s’encén la flama olímpica a la ciutat on se celebren els jocs, però, que representa?, doncs commemora la llegenda en la qual Prometeu va robar el foc a Zeus i l’hi va regalar als mortals. S’encén a Olímpia ja que és el lloc on antigament se celebraven els jocs i es fa per honorificar a Zeus. S’ha aconseguit gràcies als reflexes dels raigs del sol.\nS’associa la llum de la flama amb la bona sort i es considera un mal presagi que s’apagui i Tradicionalment s’ha de mantenir encesa fins al final dels jocs.\nEn quan a l’actualitat, fabriquen l’antorxa de tal manera que pot aguantar vents de fins a 65km/h i pluges de fins a 50mm/cm2 i cada any amb un disseny personalitzat per a cada país.\nTeresa Devesa i Monclús 12 octubre 2016 at 21:52\nVeig que el Rafael és l’únic que s’ha llegit les indicacions que us he deixat al moodle. has fet una bona observació, Rafael, però sobretot volia que us fixéssiu que tot i ser al 2012, era una cerimònia ben clàssica. recordeu que el nostre objectiu és anar a la recerca de la tradició clàssica.\nAitor 14 novembre 2017 at 15:37\nLa flama s’encén pel pas dels rajos de sol en un mirall parabòlic. En la mitologia grega, Hefest és fill de Zeus i d’Hera. És el déu del foc, equivalent a Vulcà en la mitologia romana.\nAarón Cano Sánchez 14 novembre 2017 at 15:41\nLa flama s’encén utilitzant els rajos de sol amb un mirall parabòlic.\nPrometeu va robar el foc a Zeus per portar-lo als mortals. S’invoca el foc en oració d’Apol·lo. Però, també parlen de Zeus.


El servei de la primera hora gratuïta es consolida als aparcaments públics de Xàtiva – ConeixerCanals\nBy Conèixer Canals on 20 de febrero de 2019 No Comments\nDes de gener de 2017, els usuaris poden aparcar durant una hora gratis a la Glorieta, Renfurbis i la Bassa\nXàtiva, 19 de febrer de 2019.- Segons dades facilitades pel primer tinent d’alcalde i regidor de Mobilitat, Miquel Lorente, un total de 49.941 cotxes han fet ús del servei de primera hora gratuïta a l’aparcament públic de la plaça de la Bassa durant el període que va de l’1 de novembre de 2017 al 31 de desembre de 2018. D’altra banda, el regidor ha dit que a l’aparcament públic de la plaça de l’Estació, durant els mesos de novembre i desembre de 2018, han sigut 5.300 vehicles què han utilitzat la primera hora gratuïta.\nEs tracta d’un servei que va començar a funcionar l’1 de gener de 2017, als pàrquings de la Glorieta i de la plaça de l’Estació. L’edil va explicar que l’Ajuntament va dur a terme una negociació amb les empreses concessionàries, Perot Gestión i Saba, amb la finalitat d’oferir aquest nou avantatge en el servei. De resultes, més del 50% de les places d’aquestos aparcaments s’ofereixen en rotació, el que suposa més de 250 estacionaments disponibles amb la primera hora sense cost per a l’usuari.\nEn el cas de l’aparcament de la Glorieta, situat al número 27 de l’avinguda República Argentina, els primers 60 minuts són totalment gratuïts, però si el temps d’aparcament depassa la primera hora, l’usuari ha de pagar tot el temps d’ocupació de la plaça de pàrquing comptant des del primer minut. En el cas de l’aparcament de l’estació, ubicat junt a l’estació de ferrocarril, la primera hora sempre és gratuïta, independentment del temps que haja estat aparcat el cotxe, a l’igual que ocorre amb l’aparcament de la plaça de la Bassa.\nLorente ha explicat que“des de les àrees de Mobilitat i Promoció Econòmica ens hem marcat l’objectiu de millorar les possibilitats d’estacionament, ja que Xàtiva és un referent comercial i de serveis de primer ordre i els nostres visitants necessiten facilitats per a poder deixar el cotxe”.\nDe fet, segons les dades exposades per Lorente, l’àrea d’influència comercial i de serveis administratius de Xàtiva abasta una població d’al voltant de 311.000 persones: “malgrat que tenim connexió ferroviària, el 92’9% de la gent que ve a comprar a Xàtiva ho fa en cotxe. Això ens obliga a oferir alternatives viables d’aparcament”.


Socialistes del Camp de Tarragona: FRANCESC MORANCHO ELEGIT PER UNANIMITAT ALCALDABLE DEL PSC A MONT-ROIG DEL CAMP I MIAMI PLATJA\nFRANCESC MORANCHO ELEGIT PER UNANIMITAT ALCALDABLE DEL PSC A MONT-ROIG DEL CAMP I MIAMI PLATJA\nL’assemblea de l’agrupació socialista de Mont-roig del Camp i Miami Platja ha escollit per unanimitat Francesc Morancho com a alcaldable del PSC a les eleccions municipals de l’any vinent.\nEn les seves primeres declaracions un cop elegit com a cap de llista socialista, Francesc Morancho ha afirmat “sentir les mateixes ganes i il·lusió que la primera vegada que em vaig presentar. Durant aquests darrers tres anys de Govern municipal d’ERC, PP, etc. hem retrocedit 10 anys, ara hem de tornar a impulsar la bona feina que vam fer els socialistes durant el passat mandat municipal per recuperar pistonada com a municipi en tots els sentits.”\nFrancesc Morancho ha afegit que “en aquests propers mesos fins a les eleccions hem d’estar a peu de carrer, escoltar a tothom i reunir-nos amb totes les entitats i associacions del poble per incorporar les seves inquietuds i anhels al nostre programa electoral.”\nEntre les prioritats dels socialistes de cara al proper mandat municipal Francesc Morancho s’ha compromès a impulsar les ajudes municipals als joves i els serveis a les persones. “Cal reconnectar amb el projecte que vam iniciar el passat mandat: estar al costat d’aquells que més ho necessiten, apostar per l’educació i diversificar la nostra economia per evitar dependre només del sector serveis i del turisme.”\n“Des de Miami platja i Mont-roig del Camp hem de reivindicar i exercir el nostre protagonisme en el conjunt de la Costa Daurada. Un protagonisme que ens correspon per la nostra població i el dinamisme de la nostra societat civil però que hem perdut en aquests darrers tres anys per culpa de la ineficàcia de l’actual equip de Govern”, ha afirmat el candidat socialista.


BIBLIOTECA MONTFOLLET: CONCURS DE PUNTS DE LLIBRE 2011\nL’Ajuntament de Girona convoca el X Concurs de Punts de Llibre amb l’objectiu de promoure la lectura oferint un espai de participació i creació artística als nens i nenes amb edats compreses entre els 6 i els 12 anys de les escoles de Girona.\nTot i que la temàtica és lliure, atès que el 2011 s'ha considerat per les Nacions Unides com l'Any Internacional dels Boscos, per crear consciència i enfortir la ordenació forestal sostenible, la conservació i el desenvolupament sostenible dels boscos de tot tipus en benefici de les generacions actuals i futures, es valorarà especialment que els punts estiguin inspirats en els Boscos.\nEl format del punt de llibre és de 5 per 20 cm. La tècnica per fer el punt és lliure, es dibuixarà a una sola cara a color o blanc i negre. S’hi podrà incloure un text lliure en forma de lema. Els treballs de difícil edició no s’admetran en la fase de concurs: plastificats, desplegables, a dues cares...\nEls punts s’hauran de lliurar abans del dia 7 de maig a les 19h a qualsevol de les biblioteques municipals de Girona.\nEl lliurament de premis es farà durant el mes de juny, coincidint amb el lliurament de premis dels jocs florals.\nAquells centres interessats poden consultar les bases aquí.\n(Biblioteques - 2011-03-01)\nGuanyadors del IX Concurs de Punts de llibre (2010)


“L’optimisme, me’l dona la formació”\nEntrevista a Xesco Espar, alumni del màster de Psicologia de l’Aprenentatge UAB ‘97, exentrenador del FC Barcelona d’Handbol, especialista en coaching esportiu, lideratge, treball en equip, control emocional, motivació i alt rendiment.\nTindrà lloc el dijous, 3 de maig, a les 20 hores, i anirà a càrrec del Cor i l'Orquestra de la UAB i de l'Orquestra Simfònica del Vallès. S'estrenarà una peça que ha escrit, amb motiu del 50 aniversari, el reconegut músic i compositor Marc Timón.\nAlumni de les universitats catalanes participen en una fira d’educació superior a Singapur\nLa delegació de Study in Catalonia, amb representants de la UAB, va estar present, per sisè any consecutiu, a la fira de l’Asia Pacific Association for International Education (APAIE) al Marina Bay Sands de Singapur.\nSis pianos a sis espais diferents del campus durant dos dies, els dies 17 i 18 d'abril, a disposició de qualsevol persona que el vulgui tocar, permetran omplir de música el campus de la UAB. La iniciativa s'emmarca en el 50 aniversari de la UAB.


Mishima esclata a l'Auditori de Girona en la presentació de 'L'amor feliç' - El Gerió Digital\nMishima esclata a l'Auditori de Girona en la presentació de 'L'amor feliç'\nEl conjunt català inicia la seva gira a la ciutat de Girona amb un públic entregat\nDissabte, 14 d'abril de 2012 03:00h\nEls Mishima van actuar davant de més de mil persones a l'auditori © M. Estarriola\nPassaven gairebé deu minuts de les nou de la nit quan la formació catalana amb David Carabén al capdavant, Marc Lloret als teclats, Dani Vega a la guitarra, Xavi Caparrós al baix i Alfons Serra a la bateria apareixien a l'escenari entre l'eufòria d'un auditori ple a vessar que demanava a crits posar fi al silenci de la banda dels darrers mesos.\nLa formació barcelonina aconseguia penjar el cartell "d'entrades exhaurides" en el primer concert de la gira del seu nou disc, "L'amor feliç" que iniciava a Girona, donant el tret de sortida així, a la gira catalana que els portarà per més de 20 poblacions com Barcelona, València i Palma de Mallorca, entre d'altres.\nEl concert, que no va arribar a l'hora i mitja de durada es va inicar amb l'aclamada "Tornaràs a tremolar", peça del seu disc "Ordre i aventura" (2010) que els va catapultar al cim dels grups més coneguts dins el panorama musical català i que els va portar a omplir el Palau de la Música Catalana l'any passat. Aquesta però, va ser només una de les moltes cançons dels treballs anteriors que els Mishima van afegir al repertori del concert tot alternant-les amb aquelles del nou llarga durada "L'amor feliç".\nTot i que no fa ni un mes de la sortida d'aquest últim treball, el públic va corejar totes i cada una de les noves cançons de la formació demostrant així perquè en poc més d'una setmana "L'amor feliç" s'ha col·locat en el número 9 de la llista de discos més venuts de l'Estat espanyol.\nEl públic reunit ahir a la nit a l'Auditori de Girona va poder gaudir de peces com "Guspira, estel o carícia", "Tot torna a començar", "Els vespres verds", "Els crits", "La vella ferida", "Ningú m'espera", "El camí més llarg" o "No existeix l'amor feliç", sense oblidar-se dels clàssics, i sempre efectius; "Un tros de fang", "Qui n'ha begut" o "Una cara bonica", tot i que molts hi van trobar a faltar el cèlebre "Cert, clar i breu".\nEls Mishima van presentar un espectacle sonor fent honor el seu característic so melòdic i dolç però alhora demostrant que son capaços de fer un gir de 180 graus al seu registre habitual executant així un so més dur amb l'ús de les guitarres. Per altra banda no van mancar els efectes lumínics que s'adequaven en tot moment a la temàtica i al so específic de cada peça creant sempre l'atmosfera adequada.\nDurant les dues hores de concert va haver-hi temps per les bromes i els agraïments, mostra de la complicitat del públic i una banda que és plenament conscient que deu el seu èxit a l'audiència i a una crítica que s'ha rendit davant la nova producció i que de ben segur no trigarà a recomanar el seu directe: una posada en escena explosiva on hi ha moments per l'emoció, el cant, el ball i els somriures.\nSi el públic sortia satisfet de la primera experiència mishimiana amb el nou disc, la banda no va ser-ne una excepció i David Carabén ja va cridar als quatre vents durant la seva actuació i davant l'efusiva rebuda per part del públic que "començar la gira a Girona, ha sigut tot un encert".\n(Aquesta crònica ha estat redactada per una estudiant en pràctiques de la UdG)


La gestió directa de la ITV oferirà un servei "més eficient, més proper i més econòmic", segons el conseller Climent | Valencia Extra\nS’ampliarà la xarxa d’estacions perquè el 90% de la població tinga un temps de desplaçament a les instal·lacions inferior a 30 minuts\n02/12/2020 - Juan Antonio Cloquell, València Extra\nEl conseller d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, Rafa Climent, ha anunciat que la prestació del servei de ITV a la Comunitat Valenciana “passarà a ser de gestió directa de la Generalitat per millorar la seua eficiència, qualitat i competitivitat”.\nCliment ha recordat que l’actual servei d’inspeccions es realitza de manera indirecta mitjançant la concessió administrativa a set empreses que exerceixen aquesta activitat per repartiment físic de l’àmbit geogràfic de la Comunitat, una concessió que estarà vigent fins al pròxim 31 de desembre de 2022. La gestió directa es farà possible “mitjançant la creació d’una societat mercantil pública de la Generalitat integrada exclusivament per capital públic a la qual l’Ivace destinarà 60.000 euros per a la seua constitució”.\nEl conseller ha realitzat aquest anunci en una roda de premsa via telemàtica acompanyat pel sotssecretari de la Conselleria d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, Natxo Costa, la secretària autonòmica d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Consum, Rebeca Torró, la directora general de l’Ivace, Júlia Company, i la directora general d’Indústria, Energia i Mines, Empar Martínez.\nProcés liderat per l’Ivace\nEn aquest sentit, Climent ha assegurat que l’Ivace serà qui liderarà aquest procés perquè els actuals tècnics de l’àrea de ITV de l’Institut són coneixedors de la matèria i fa anys que treballen prestant serveis de gestió i supervisió de les ITV.\nA més, ha avançat que es començarà a treballar tot el procés “amb la creació d’una nova estació de ITV a Torrent que seria el projecte pilot per posteriorment implementar-lo en la resta d’estacions de la Comunitat”. La nova ITV comptarà amb un pressupost de 735.000 euros que aportarà l’Ivace.\n“Per a arribar a aquesta decisió de gestió directa, vam contractar una consultoria externa perquè elaborara un informe sobre les actuacions a realitzar, cronologia i cost econòmic previst per a la gestió directa de l’administració del servei públic d’inspecció tècnica de vehicles en la Comunitat Valenciana”, ha detallat Rafa Climent.\nUn dels requisits era que la consultoria no haguera treballat per a cap empresa adjudicatària de les ITV “amb la finalitat d’obtenir un estudi el més objectiu i transparent possible”.\nD’aquesta manera, entre les conclusions de l’informe realitzat per ‘NUVE Consulting’, que amb els annexos conté vora 1.500 pàgines, cal destacar que l’actual sistema de concessió administrativa és poc rendible per a la Generalitat i que la inversió necessària per a la gestió directa és assumible sense recórrer a capital extern.\n39,3 milions de benefici\nUna altra de les conclusions més significants de l’informe és que el servei d’inspecció de ITV no té cap risc, ja que es tracta d’un servei obligatori. En aquest sentit, s’estima que els ingressos nets per a la Generalitat, descomptant les despeses i les inversions realitzades per a l’ampliació de la xarxa d’estacions de les ITV, serien de 39,3 milions d’euros anuals.\nA més, l’informe confirma que si es prorrogara la concessió administrativa actual, la Generalitat ingressaria només 7,6 milions d’euros i si es fera una nova concessió amb un nou plec, l’administració obtindria 19,2 milions d’euros.\nAmpliació de la xarxa d’estacions\nRafa Climent ha explicat que “la gestió directa pública permetrà completar i ampliar l’actual xarxa de ITV amb 10 noves estacions en la Comunitat que faran possible que el 90% de la població puga passar la inspecció amb un temps de desplaçament fins a l’estació de ITV més pròxima inferior a 30 minuts”.\nL’informe contempla l’ampliació de la xarxa de ITV amb la construcció d’estacions a les localitats de Torrent, Chiva, Guardamar, La Vall d’Uixó, Sant Joan d’Alacant, Calp, Novelda, Guadassuar, Alcalà de Xivert i Benlloch. Així mateix recull la seua estructura en quatre zones per a una millor gestió, la reducció de la utilització de les ITV mòbils, l’adequació i reducció de les tarifes i la formació del personal d’inspecció interna i externa.\nCal recordar que amb l’actual concessió administrativa la Comunitat compta amb un total de 27 estacions de ITV fixes i 13 unitats mòbils.\nA més, segon l’informe es preveu que l’any 2026 ja estarà completa aquesta nova xarxa i ingressaria en el període des de 2021 fins a 2026 vora 207 milions d’euros de beneficis nets, enfront dels 67 milions que s’obtindrien de seguir amb la concessió actual.\n“Per tant, una gestió directa en la prestació dels serveis ens permetrà millorar la qualitat, obtenir una xarxa de ITV més completa i incrementar els ingressos per a la Generalitat i, en conseqüència, per a tots els valencians i valencianes”, ha afegit Climent.\nEl conseller ha ressaltat que la nova societat mercantil pública comptarà amb disponibilitat de recursos propis per poder abordar inversions amb els ingressos de l’activitat, disposarà d’una comptabilitat analítica pròpia, podrà construir noves estacions de ITV necessàries per a la millora del servei, dur a terme renovació de maquinària, així com millores i innovació en el procés d’inspecció i millores mediambientals en la construcció de les estacions de ITV.\nSubrogació de persones treballadores\nRespecte a la subrogació de les persones treballadores l’informe assegura que tot el personal de les estacions de ITV actuals ha de passar a la societat mercantil pública sense que fora considerat com a personal propi de l’administració, però mantenint els compromisos laborals adquirits en l’empresa cedent.\nInicialment seria necessari renovar tots els contractes de prestació de serveis essencials per al funcionament que els concessionaris tinguen pactats. La societat mercantil pública posteriorment realitzarà noves licitacions per als contractes necessaris (manteniment, seguretat, neteja, informàtica, assegurances, proveïdors, gestió cita prèvia, etc.).\nEn aquest sentit, el conseller Climent ha afirmat que respecte als treballadors i treballadores de les empreses concessionàries “ara des de la Generalitat s’obri un període de temps i d’anàlisi de l’informe per valorar i estudiar les solucions possibles per a desenvolupar la subrogació del personal”.


Ucraïna.- Poroshenko acusa Rússia d’intentar crear un “infern” a l’est d’Ucraïna\nEl president d’Ucraïna, Petro Poroshenoko, ha acusat Rússia i els seus aliats rebels d'”intentar convertir en un infern” la vida dels habitants d’Avdiyivka, escenari d’una escalada de violència entre les forces lleials a Kíev i els separatistes prorussos.\nPoroshenko ha defensat que tant ell com el seu Govern i les Forces Armades d’Ucraïna estan fent “tot el possible” perquè Rússia no pugui “desestabilitzar la situació” i ha promès treballar per tornar la llum, la calefacció i l’aigua a les poblacions que s’han quedat sense aquests subministraments.\nEn una videoconferència amb el responsable militar a Donetsk, Poroshenko ha reiterat la “voluntat” de Kíev per complir l’alto el foc a la zona aquest del país i, en canvi, ha atribuït a Moscou “tota la responsabilitat” dels últims enfrontaments, segons un comunicat de l’oficina presidencial.\n“La tesi que Rússia no controla (als separatistes) és absolutament falsa, perquè hi ha homes amb carrera militar russa en totes les unitats i segueixen ordres de la Federació”, ha afegit Poroshenko.\nDes de Moscou, no obstant això, les culpes van dirigides cap a l’Exèrcit ucraïnès. “Ara l’important és convèncer d’alguna forma Kíev perquè renunciï a les escapades criminals que poden perjudicar el procés de Minsk”, ha reclamat el portaveu del Kremlin, Dimitri Peskov, segons l’agència de notícies Sputnik.\nEl Kremlin ha informat de “contactes” per tractar de contenir una situació que també ha generat moviments en l’àmbit internacional, com una trucada mantinguda aquest divendres pel ministre d’Exteriors rus, Sergei Lavrov, i el seu homòleg francès, Jean-Marc Ayrault.\nEl Ministeri d’Exteriors rus ha explicat que Lavrov ha reiterat davant d’Ayrault la versió que culpa Kíev de l’augment de violència, mentre que, per part gal·la, el cap de la diplomàcia francesa ha instat Moscou a fer tot el possible per contenir la “preocupant” situació, segons l’agència Reuters.


L’ànima lliure d’un benedictí\nEl monjo Notker Wolf inaugura la Setmana de l’Harmonia Interconfessional\nLes etiquetes que sovint fem servir per descriure persones i caràcters són insuficients per capturar la personalitat de Notker Wolf. Potser és la llibertat d’esperit allò que traspua en la conversa amb qui va ser l’abat primat de la Confederació Benedictina —entre el 2000 i el setembre passat—, un bavarès de 76 anys, que ha recorregut els 250 monestirs que l’orde de Sant Benet té escampats per tot el món i que ha adquirit una gran habilitat amb les llengües.\nMalgrat que aquesta responsabilitat ha portat Wolf a carregar l’agenda amb moltes reunions i llargs viatges, el benedictí li treu importància —«no sóc l’únic, els homes de negocis, les mares de família també fan aquests equilibris»— i explica quin és el secret de mantenir-se arrelat: «Sempre tenia una medicina: l’alegria de trobar els meus germans i germanes dels monestirs.»\nDe fet, Wolf defensa que la Regla de Sant Benet es pot incorporar a una vida moderna atrafegada i aportar pau: «Cal tenir una certa sobirania personal», diu per referir-se tant a la necessitat de reservar espais especials del dia (planificar-se, pregar, llegir, meditar) i ser disciplinat a l’hora de mantenir-los, com a «no ser dependent de res, com podria ser l’alcohol i altres drogues».\nDel diàleg a l’amistat interreligiosa\n«Prefereixo parlar d’amistat interreligiosa que de diàleg interreligiós. Es coneix molt millor l’altre en l’amor de l’amistat que en el sentit intel·lectual del diàleg», argumenta Wolf. Convidat per la Direcció general d’Afers Religiosos de la Generalitat de Catalunya a inaugurar la Setmana de l’Harmonia Interconfessional, Wolf ha impartit la conferència L’amistat interreligiosa: una base per a l’acollida i integració dels refugiats, el passat 23 de gener.\nL’experiència de conèixer monjos budistes al Japó i conviure amb ells als monestirs benedictins o practicar la diplomàcia en països comunistes com Corea del Nord per poder obrir un hospital, han cisellat Wolf: «S’ha de parlar amb la gent sent sincer i escoltant amb el cor per sentir on és el problema de l’altre. Tinc amics de diferents confessions i ens respectem amb una fe diferent. L’altre no pot tenir la sensació de ser dominat o utilitzat.» I destaca que aquest és el tret del papa Francesc: «Ell obre les portes pel seu carisma de servei.»


Domus Sent Soví | mesquemenjar\nArxiu d'etiquetes: Domus Sent Soví\nA la tardor: Cuidem’nos\nQuinoa amb carbassa i bolets\nDissabte, 21 octubre, 11:00-13:00 h\nEn aquest taller veurem alguns dels aliments característics de la tardor i aprendrem com ens poden ajudar a protegir-nos dels refredats i grips propis d’aquesta època de l’any.\nPrepararem plats gustosos aprofitant les verdures i altres productes de temporada com la carbassa, les castanyes o els bolets.\nAquesta entrada va ser publicada a General i etiquetada carbassa, castanu, castanya, Domus Sent Soví, moniato el 31/08/2017 per mesquemenjarbloc.\nEls teus aperitius ara més creatius, més originals i més saludables!\nAmb el Nadal augmenten el nombre de celebracions familiars, d’amics, companys de feina, etc. I si ens toca cuinar, potser necessitem idees!!!\nAquest taller ofereix idees creatives sense renunciar a una dieta més lleugera i saludable (els excessos solen ser abundants durant aquestes festes).\nProposem un rul·lo de tomàquet sec amb crackers o xarrup de pastanaga a la taronja, quiche de bolets o coca de formatge de cabra, croquetes fredes de cigró amb sèsam o carpaccio de remolatxa…\nAquesta entrada va ser publicada a General i etiquetada Domus Sent Soví el 04/12/2015 per mesquemenjarbloc.\nDissabte, 11-13 h\nEls dies més freds de l’any busquem l’escalfor d’un bon plat de crema o d’una sopa. Voleu alternatives a la crema de carbassó o a la sopa de fideus?\nReserves a través de: Domus Sent Soví Edifici Can Llensa, Camí dels Ollers s/n – 17450 Hostalric telèfon 972 87 41 65 www.domussentsovi.cat\nAquesta entrada va ser publicada a General, monogràfic i etiquetada Domus Sent Soví, sopes el 09/10/2015 per mesquemenjarbloc.


El primer pla estratègic d'Ibi conclou amb un 80% de les accions complertes - ESCAPARATE DIGITAL\nEl primer pla estratègic d'Ibi conclou amb un 80% de les accions complertes\nEl Consell Econòmic i Social ha iniciat l'elaboració d'un nou pla estratègic municipal per afrontar els reptes del pròxim lustre, després d'haver conclòs el qual es va dissenyar el 2014 per abordar aquests últims cinc anys.\nAquest tipus de plans, assenyala la coordinadora de Promoció Econòmica, Loli Soler, són una eina molt útil perquè planifica estratègies i proposa accions per assolir els propòsits que es perseguisquen i, en el cas de el pla anterior, "podem dir que es han complert al voltant del 80% de les mesures que es van plantejar ".\nEspecialment satisfeta es mostra amb els resultats dels eixos estratègics de dinamització i suport a la indústria i el de formació i ocupabilitat. Sobre el primer, Soler destaca la posada en marxa de campanyes com Ibi, la gran fàbrica, que han difós i posat en valor la diversitat industrial, i accions com els esmorzars empresarials, encaminades a fomentar la competitivitat. Així mateix, afegeix, s'han gestionat importants subvencions per a dotar de millors serveis als polígons i s'ha treballat, a través de l'assistència a fires, per a la captació de noves empreses.\nNo obstant això, quedaria pendent l'oferta de nou sòl industrial, que es concretarà quan concloga el desenvolupament del polígon NPI-5.\nSobre aquest eix, a més, la responsable de l'oficina de Promoció Econòmica assenyala la importància que hi haja una partida pressupostària per a indústria, "que no hi havia abans de 2014".\nQuant a l'ocupació, Loli Soler destaca com a actuació ben resolta "i que està funcionant molt bé" la plataforma Ibi emplea't, gestor d'ocupació de l'Ajuntament on es publiquen les ofertes de treball i es gestionen per ajudar tant a empreses com a aturats a cobrir-les.\nPerò, a més, s'han realitzat moltes accions amb èxit, com els cursos de l'EOI i d'alta direcció, els tallers d'emprenedoria, el programa amb la UA '100 estudiants, 10 empreses ', les xerrades als centres educatius per fomentar la FP o l'acord territorial per a l'ocupació i el desenvolupament local (Actaio), que estan contribuint a millorar l'ocupabilitat al territori d'Alcoi, Ibi i Ontinyent.\nQuant a el comerç, el nivell de compliment també ha estat important ja que s'han gestionat ajudes dirigides a aquest sector, s'organitza anualment un Pla de formació i s'han dut a terme plans de renovació i animació de el comerç, com les campanyes de Nadal, la fira Ibimarket, o el bo consum, entre altres.\nTot i que els reptes del pròxim lustre sorgiran de les propostes ciutadanes que s'estan recopilant a través de les enquestes telemàtiques i d'entrevistes a experts en diversos àmbits de la societat, hi ha qüestions pendents de l'anterior pla que s'incorporaran a aquesta nova estratègia. Segurament, indica Loli Soler, "es posarà l'accent en temes vinculats amb el turisme i l'oci i en la importància de posar en valor els nostres recursos per dinamitzar el turisme".\nLa posada en marxa d'infraestructures com el Molí de Paper o la Casa dels Reis Mags podrien ser dos exemples, així com la creació d'una oferta d'oci per a tota la ciutadania.\nUna altra qüestió no resolta és la cooperació supramunicipal; és a dir, la col·laboració entre municipis de la comarca per a esdeveniments o projectes concrets. De moment, no n'hi ha cap.


Griezmann està a la venda, però no a qualsevol preu\nGriezmann, lamentant la derrota contra el Granada de la temporada passada Albert Gea / Reuters\nBarcelonaAntoine Griezmann és un dels jugadors que està a la rampa de sortida, aquest estiu, al Barça. El davanter francès no ha acabat d'encaixar a l'equip i a més té una de les fitxes més altes del vestidor. Per això el club blaugrana es planteja des de fa setmanes l'opció de vendre'l. Això sí, no a qualsevol preu. Ho van deixar ben clar el president Joan Laporta i el director esportiu, Mateu Alemany, durant la presentació de Memphis Depay.\n"És un jugador que té mercat i hi ha clubs interessats. No podem negar aquest interès. Però nosaltres no tenim cap problema amb ell. Hem de fer equilibris amb el 'fair play' i la massa salarial. Estem oberts a totes les propostes que es presenten", deia Laporta, confirmant que acceptaria de bon grat vendre el jugador. Però, com matisava Alemany, el Barça no hi pot sortir perdent. "Degut a la nostra condició estem obligats a escoltar ofertes. Però és difícl que algú vingui amb una proposta que sigui prou bona com per desprendre's d'ell". Per tant, si no canvien les coses, rarament el jugador canviarà d'aires aquest estiu.\nMessi "progressa adequadament"\nEl futur de Griezmann no va ser l'únic tema d'actualitat que es va tocar durant la presentació de Memphis. L'altre nom propi, en majúscules, és el de Messi. "El jugador sempre ha dit que vol continuar. No donarem detalls, però podem dir que progressa adequadament", explicava el president. Fonts del club sostenen que l'acord principal ja està tancat però que manquen alguns serrells per polir.\nA banda de Messi, el president va confirmar que estan negociant amb tota la plantilla per tractar una rebaixa salarial. O, almenys, "una solució que beneficiï el club i que no perjudiqui, o que perjudiqui el menys possible, als jugadors". Tant Laporta com el vicepresident esportiu, Rafael Yuste, van agrair la predisposició dels jugadors per escoltar les peticions de la directiva. En aquest punt, Laporta va confirmar també que estan treballant amb la Lliga per tal de trobar "alguna fórmula" que permeti complir amb el límit salarial. També va aclarir que els nous fitxatges -Agüero, Éric Garcia i Memphis- podran ser inscrits sense problemes.\nUmtiti i Pjanic\nEn canvi, els qui clarament estan al mercat són Samuel Umtiti i Miralem Pjanic. "Coneixen la seva situació, són jugadors de prestigi que van tenir pocs minuts. Saben l'opinó de l'entrenador i quines possibilitats tenen de tenir una posició determinant a l'equip. Ells són els primers interessats en tenir una certa garantia de continuïtat en els equips on juguin. Estem valorant l'opció de sortida", apuntava Alemany. Una altra cosa, però, és que acabin marxant. La principal reticència és que no hi ha cap club que els ofereixi la quantitat que cobren actualment al Barça.\nFC Barcelona Barça Samuel Umtiti Miralem Pjanic Antoine Griezmann Leo Messi\nLes Balears sumen 66 nous contagis de coronavirus en 24 hores


La Casa degli Sportivi Nettuno Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 41 allotjaments a Nettuno.\nPiazza dei Volsci 6, Nettuno, Nettuno, Itàlia, 48 - Veure al mapa\nMés informació sobre La Casa degli Sportivi\nDissenyat tant per oci com per negoci, La Casa degli Sportivi està situat idealment a Nettuno; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix La Casa degli Sportivi asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com transport hotel/aeroport, lloguer de cotxes, ascensor, caixa forta, botigues a l'hotel.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a La Casa degli Sportivi.\nAllotjaments a Nettuno


Noves eleccions, govern d'ajust i l'esquerra necessària per a enfrontar-lo\nEs busca un govern estable per a aplicar els ajustos pendents. La mà estesa d'Unidas Podemos és el millor blanqueig de qui es proposa liderar-lo, el PSOE. És urgent una esquerra que es prepari per a enfrontar els atacs que vénen.\ndivendres 13 de setembre de 2019| edició del dia\nExcepte que hi hagi un gir inesperat, anem a eleccions. La indignació de les editorials és menys estrident que al 2016. En el fons podria dir-se que “no n’hi ha per tant”. Un dels seus, el PSOE, espera ampliar el seu grup parlamentari. Una posició una mica més avantatjosa que, al costat del xantatge de “unes terceres si que no”, esperen els permetin el desbloqueig de la investidura.\n“Es busca govern estable per a temps d’ajust. Raó: la patronal”\nLa patronal, per mitjà del Cercle d’Empresaris, ja ha advertit que no li sembla mala idea. Millor noves eleccions que un govern amb Unidas Podemos. No perquè els d’Iglesias i Garzón s’ha gin mostrat durrs i intransigents en la negociació del contingut. Sobre el programa no hi ha hagut grans debats. Es donava per bo el presentat pel PSOE. Una sèrie de mesures saludades per la CEOE i a la dreta del propi programa electoral de Pedro Sánchez.\nEl problema és un altre. El que la patronal i el règim necessiten és un govern estable. Capaç de continuar enfrontant els desafiaments en clau de crisi política, com el moviment català. Però també capaç de bregar amb una nova recessió internacional, majors tensions geopolítiques i la crisi del projecte europeu. El BCE hodeixava clar en el seu últim butlletí econòmic: el següent govern haurà de ser, sí o sí, antisocial.\nPer a abordar aquesta agenda, que inclourà nous ajustos pressupostaris i contrareformes de calat com la de les pensions, es necessita una mica més d’“unitat d’Estat”. El primer és aconseguir que els vots d’ERC deixin de ser necessaris. La previsible pujada del PSOE cal veure si és suficient o no. El segon és aconseguir que la urgència i el xantatge d’anar a unes terceres aconsegueixi disciplinar a algun soci per la dreta -Ciutadans- o per l’esquerra -Unidas Podem- perquè li donin els vots i l’estabilitat necessària.\nFins ara no ha estat possible. Ciutadans està embarcat en l’empresa de liderar el bloc de la dreta. Cal veure si la seva previsible baixada li treu aquests somnis de grandesa a Rivera i torna a ser l’home obedient a l’IBEX35. Unidas Podemos, malgrat acceptar la subordinació al programa i la direcció dels social-liberals -com ja fa en 6 comunitats autònomes i desenes d’ajuntaments- , no estan disposats a ser consorts si no és a canvi d’una participació en el govern en concordança almenys al seu pes parlamentari.\nUnidas Podemos: manual de com no preparar-se contra l’ajust que ve.\nQue un següent govern del PSOE farà honors a la seva història no hi ha dubte. Ens referim a la seva història de reformes laborals, "pensionazos", retallades, reformes constitucionals per a blindar el pagament del deute i polítiques repressives contra la protesta social o l’independentisme. Això ho tenen clar a Zarzuela i a l’IBEX35. No obstant això, tant Podemos com Izquierda Unida porten temps intentant convèncer-nos del contrari.\nLa seva gran aposta estratègica és aconseguir un acord de govern o programàtic amb el PSOE. Venen això com la garantia que es revertirà el perdut en anys de retallades i es donaran solucions a “els problemes de la gent”. Iglesias demana com a condició que els donin accés al Consell de Ministres. IU, com Anticapitalistes, es conformen amb un acord programàtic a la portuguesa.\nEl primer frega el pensament màgic. És com si la mera presència de ministres d’Unidas Podemos fes desaparèixer les intencions declarades del PSOE de no derogar la reforma laboral, avançar en una reforma regressiva de les pensions i mantenir, aprofundint-los quan la situació econòmica horequereixi, els ajustos acumulats en una dècada.\nEls segons venen la il·lusió de reeditar l’experiència lusitana passant per alt que el “govern d’esquerres” de Portuga manté ara com ara el gruix dels ajustos i retallades dels seus antecessors, els nivells salarials pels sòls i una guerra oberta -amb mesures antisindicals i antivaga incloses- amb innombrables sectors de treballadors.\nContinuar repetint la idea que és possible un “govern progressista” amb el PSOE és la millor operació blanqueig dels qui continuaran governant per a l’IBEX35. És per tan,t tot el contrari a preparar les condicions per a enfrontar l’agenda del nou govern des dels carrers i els centres de treball. El més patètic és que aquest gran servei és contestat amb el menysteniment sistemàtic del PSOE. Ningú va dir que el neoliberalisme “progre” fos agraït.\nUna fallida del nou reformisme que ningú pot negar.\nLa hipòtesi Podemos definitivament no ha sortit. No ho va fer en cap de les seves versions. Ni la d’aconseguir el sorpaso als social-liberals, emulant a Syriza a Grècia. Ni la cada vegada més descafeïnada del govern de coalició. Caldria preguntar-se què hauria passat si el PSOE cedia i obria la mà? Encara que fosper necessitat.\nConvé llavors mirar allí on això ha succeït. Les comunitats autònomes i ajuntaments - molts amb la “esquerra del canvi” al capdavant- on han governat o governen en comú. S’han revertit els ajustos pressupostaris o s’ha pagat religiosament el deute? s’han paralitzat els desnonaments o aquests s’han disparat esperonats per la bombolla del lloguer? S’han remunicipalitz’t serveis o segueixen en mans de multinacionals com les de Florentino Pérez? O mirar més enllà de les nostres fronteres i veure l’experiència en el govern central d’una força del nou reformisme: Syriza. Sis mesos va trigar Tsipras a convertir-se en l’aplicador del memoràndum de la Troica que va acabar enfonsant en la misèria a la majoria del poble grec.\nEntre 2011 i 2014 molts dels qui van ser part del 15M, les marees, les vagues generals contra el govern de Rajoy, la solidaritat amb la vaga minera, la lluita contra la retallada de la llei de l’avortament de Gallardón o el moviment estudiantil, miraven amb il·lusió aquestes experiències i projectes polítics. Avui la seva fallida política és un fet. L’establishment ho aplaudeix, en tant i en quant anima la idea de “no hi ha alternativa” i una certa recuperació dels vells partits de l’extrem centre ajudats per el “malmenorise” enfront dels fenòmens de l’extrema dreta.\nLa necessitat d’una esquerra que es prepari per als atacs i les crisis que venen.\nContra la desmoralització i l’apatia, contra l’acceptar el rol d’una esquerra subsidiària del PSOE com a l’única cosa possible, és necessari plantejar-se una esquerra radicalment diferent. En l’Estat espanyol és hora d’obrir aquesta discussió. Anticapitalistes hauria de decidir si continua a Podemos i continua sent part dels qui, encara des de posicions més crítiques o independents, sostenen que no hi ha més horitzó que pressionar perquè el PSOE “faci una mica d’esquerra”, o trenca i aposta per una política d’independència de classe i realment anticapitalista. El mateix els sectors d’IU que no comparteixen la política de Garzón de subordinació a Iglesias i al PSOE. Com també els sectors de l’esquerra independentista i la CUP que vulguin passar pàgina de les polítiques de subordinació en aquest cas a la direcció burgesa i petitburgesa del procés.\nÉs necessària una esquerra que prengui com una bandera irrenunciable la independència política de tots els partits al servei dels capitalistes, començant pel PSOE, i, en comptes de sembrar il·lusions en el seu caràcter de socis preferents per a un govern d’esquerres, denunciïn la seva demagògia i enganys per a continuar aplicant l’agenda de la patronal amb un vernís “progre”.\nQue li oposi al seu programa de mesures cosmètiques i ajustos de fons, mesures que realment resolguin “els problemes de la gent”. Qüestions com la nacionalització de la banca, el no pagagament del deute i els impostos a les grans fortunes, per a aconseguir revertir les retallades i garantir serveis públics suficients i de qualitat. Com el repartiment d’hores de treball sense reducció salarial, la fi de totes les formes de precarietat i subcontractació o pensions i salaris que permetin una existència digna. O com la nacionalització sota control de les i els treballadors i usuaris de les grans empreses estratègiques i energètiques per a planificar racionalment la producció i acabar amb la destrucció del medi ambient.\nFa falta una esquerra sense embuts, que parli obertament que no és possible resoldre els grans problemes socials sense mesures que ataquin els privilegis i guanys dels capitalistes. Mesures que no es podran imposar si no és desenvolupant i enfortint l’autoorganització i mobilització de la classe treballadora i els sectors populars. Que això sigui l’eix de la seva agenda, denunciant i lluitant contra la burocràcia sindical i posant les seves forces i posicions institucionals a favor d’enfortir la lluita.\nL’exemple de l’Argentina és una mostra que aquesta esquerra és possible. El país està enmig d’una greu crisi que molts comparen amb la del 2001. Tant el govern de la dreta de Macri com el “mal menor” del Frente para Todos d’Alberto Fernández -on està integrat el kirchnerismo i que va sortir guanyador de les eleccions primàries d’agost- es preparen per a aplicar l’ajust en els pròxims mesos. En aquest marc el Frentet de Izquierdai de los trabajadores – Unidad (FITU), del qual formen part els nostres companys i companyes del Partido de los Trabajadores Socialistas, representa una opció de clara independència dels dos principals candidats al servei dels capitalistes nacionals i l’FMI.\nAmb implantació en totes les universitats del país, desenes de sectors obrers i sindicats, en el moviment de dones, el dels aturats o la joventut, aixequen un programa perquè la crisi la paguin els capitalistes i es preparen per a enfrontar l’ajust que aplicarà el següent govern que surti de les eleccions d’octubre. Els seus diputats i diputades posen els seus escons precisament al servei d’enfortir les lluites obreres i socials, on resideix la força social capaç de derrotar els plans del govern de torn i que la pròxima gran crisi es converteixi en una veritable oportunitat per a aconseguir un govern basat en els organismes d’autoorganització de la classe obrera i els sectors populars.\nEn l’Estat espanyol, l’esquerra s’ha referenciat molt més en Syriza que en el FITU, i en aquestes condicions arribem a les portes del nou episodi de la crisi capitalista que tots els analistes reconeixen. Les forces que esmentàvem més amunt tenen la responsabilitat, tal com ja plantegem des de la CRT abans de les eleccions d’abril, d’impulsar una alternativa política en aquestes coordenades, que podria tenir una expressió electoral al novembre i partir així en millors condicions per als esdeveniments que s’apropen.\nUnidas Podemos / Eleccions / Política Estat espanyol / PSOE


Josep Antoni Duran i Lleida considera que és «lògic» que l'Estat espany\nJosep Antoni Duran i Lleida considera que és «lògic» que l'Estat espanyol respongui amb l'aplicació de l'article 155\nL'exlíder d'Unió també assegura que Europa no intervindrà a Catalunya, perquè podria donar pas a una «disgregació» a escala europea\nper Redacció dimarts, 10 d’octubre 2017 - 10:40h\nDuran i Lleida considera «lògic» que l'Estat pari la independència amb l'article 155 | CatalunyaDiari.cat\nL'exdirigent d'Unió, Josep Antoni Duran i Lleida, ha assegurat que és «lògic» que l'Estat respongui «com a mínim amb el 155» si el president del Govern, Carles Puigdemont, declara la independència aquest dimarts. «Això provoca de manera irreversible l'actuació de l'Estat, és lògic, s'ha de defensar», ha manifestat a Antena 3. Duran i Lleida creu que els passos donats per la Generalitat «fan difícil una marxa enrere», però assegura que «allò intel·ligent» seria aturar la DUI i buscar una sortida política en el sí del Congrés. L'exlíder d'Unió també s'ha mostrat contrari a la via de la mediació proposada per Puigdemont. Segons apunta, en casos anteriors -com a Kosovo- la intervenció de la UE ha vingut després d'una guerra, una situació que seria «un desastre per a Catalunya». «Ningú pot situar al mateix nivell una regió que un estat», afegeix. A més, considera que Europa no intervindrà en el conflicte polític perquè «Catalunya significaria la disgregació d'Europa».\n«Per no aplicar-se aquest article, han de renunciar a la DUI», ha manifestat l'exlíder d'Unió. La seva proposta passa per «dialogar en el marc de la Constitució i oferir una proposta política per a Catalunya que es voti al Congrés». Ara bé, també reconeix que el Govern ha fet ja massa passos i que «ara se li fa difícil fer marxa enrere». Tot i això, demana que no declari la independència perquè obriria un escenari complex «que ningú pot esbrinar-ne el final». També ha criticat la proposta de mediació feta per Puigdemont, amb qui reconeix que no hi ha parlat mai. Creu que la UE no s'oferirà de mediadora perquè, històricament, ha actuat en conflictes precedits per una guerra, com en el cas de Kosovo amb Sèrbia. «Si això passa a Catalunya, seria un desastre, ningú pot situar al mateix nivell una regió europea que un estat», ha defensat.\nSobre la fuga d'empreses que canvien la seva seu social, ha criticat que els líders independentistes han «dit moltes coses falses» als ciutadans, explicant-los que «la independència era el paradís». «És lògic que les empreses marxin, el capital vol estabilitat i tot això provoca inestabilitat jurídica», ha declarat. Per això, demana als dirigents de la Generalitat que rectifiquin. «Que diguin que ho senten, que s'han equivocat i que no pensaven que s'arribaria a aquesta situació amb una rèplica així del món econòmic i també una resposta política com la de l'Estat i la UE», ha sentenciat. Duran i Lleida també ha criticat «l'immobilisme» del govern espanyol durant els darrers anys, i també ha carregat contra les entitats sobiranistes com ANC i Òmnium. «No hi ha dret que els responsables polítics deixin el carrer en mans d'entitats», tot i reconèixer que han capitanejat unes manifestacions «pacífiques» i que així espera que continuï essent.


- Itineraris guiats per ornitòlegs permetran descobrir els ocells que viuen al parc.\nAquest proper diumenge, 13 de maig, al Turó d’en Caritg es farà l’activitat guiada Els ocells del Turó d’en Caritg i taller de caixes niu. Es tracta d’una visita guiada per ornitòlegs adreçada a tots els públics, afeccionats a l’ornitologia i apassionats per la natura, on es podrà descobrir els ocells que viuen al parc, com es poden reconèixer, com viuen i com interaccionen amb l’espai urbà. També s’observaran caixes niu ja instal·lades i els ocells que hi nidifiquen.\nL’activitat començarà a les 10 hores i el punt de trobada serà a l’entrada del parc del Turó d’en Caritg (per l’avinguda de Salvador Espriu - plaça del Centenari, a l’escalinata on hi ha les lletres on hi posa «Parc del Turó d’en Caritg»). No cal inscripció prèvia. Per a més informació podeu contactar amb l’Àmbit de Badalona Pròspera i Sostenible de l’Ajuntament de Badalona, al telèfon 93 483 29 89 o bé envieu un correu electrònic a mediambient@badalona.cat.\nRecordem que els parcs urbans són els pulmons verds de les ciutats i uns equipaments fonamentals per garantir-ne la qualitat de vida. El verd urbà minimitza la contaminació atmosfèrica i purifica l’aire. Però, també, els parcs són autèntics oasis de biodiversitat on nombroses espècies de vegetals i d’animals hi troben el seu lloc per viure i refugiar-s’hi.\nAquesta activitat forma part d’un seguit d’itineraris guiats i activitats de natura per conèixer els valors naturals de diversos parcs de Badalona. Aquests itineraris i activitats estan organitzats per l’Ajuntament de Badalona (Àmbit de Badalona Pròspera i Sostenible, Departament d’Educació Ambiental) i van a càrrec de l’Associació Naturalista ALOC.


La vida que té el globus aerostàtic - Vol de Coloms\nLa nostra empresa no existiria si no s'hagués inventat el globus aerostàtic. L'aeronau que ens permet volar per sobre la zona Volcànica de la Garrotxa i gaudir del seu paisatge.\nEl globus està format per diferents parts; la cistella, els cremadors, les botelles, la vela i totes les connexions que uneixen les diferents parts; tubs, cables, cintes, mosquetons...\nCada una de les parts té una vida útil que ens marca el fabricant. Tot i això, sempre es pot allargar, si s'ha tingut cura del material.\nLa part més delicada és la vela, ja que les altes temperatures i els rajos del sol fan que es vagi desgastant la tela. Podríem dir que té una vida d'unes 700 hores, no obstant hi ha molts aspectes que fa que pugui utilitzar-se més o menys temps; el color, depenent de la tonalitat que té la tela, fa que la incidència dels rajos solars desgastin amb més o menys mesura. La forma de guardar-la, és molt important no guardar-la si està humida. El pes que sustenta cada vol, la tela és l'encarregada d'aguantar tot el pes que hi ha dins la cistella, amb la qual cosa si es va sempre al límit màxim del pes que ens marca la taula de càrrega, farà que la vela es desgasti molt més ràpid, ja que s'haurà de mantenir l'aire de dins, a una temperatura més altra per poder flotar.\nLa segona part més visible i important, tot i que no tan fràgil com la vela, és la cistella. No té una vida útil, ja que pot durar per sempre. La seva estructura de metall i fusta fa que pugui resistir forts cops. El vímet i cuir amortitzen els impactes gràcies a la seva flexibilitat. Tot i això, perquè estigui en les millors condicions es poden anar fent petites reparacions, com canviar el cuir que s'ha anat gastant o pintar o canviar la fusta o el vim. Un fet crucial, és tenir les cistelles guardades en un garatge quan no s'utilitzen per protegir-les del fred, la pluja i el sol.\nEl tercer element imprescindible, són les botelles. Són els dipòsits del gas propà. Suporten grans pressions i per tal de poder utilitzar-les al cap de 10 anys, s'han de retimbrar per assegurar que poden continuar suportant aquestes altres pressions.\nLa quarta part important, són els cremadors. Els encarregats de generar la flama a causa de la combustió del gas propà. El més rellevant del seu manteniment és la neteja periòdica dels residus que es poden quedar dins els tubs i que poden bloquejar la sortida del gas.\nPer acabar, per unir totes les parts hi ha elements com els cables, mosquetons, cintes o tubs que s'han d'anar revisant per veure que estan en bones condicions, per tal de substituir-los en cas que puguin tenir algun d'any.\nPer assegurar que tot el globus aerostàtic està en condicions, aviació civil espanyola obliga a passar unes revisions periòdiques. Les veles, els cremadors i les cistelles han de passar revisions cada 100 hores de vol o en cas de no fer-les, al cap d'un any natural i les botelles cada 10 anys. D'aquesta manera ens assegurem que tot el globus està en bones condicions i no hi ha cap defecte que pugui ser un risc per la realització del vol.\nJa veus que tot i semblar molt fràgil el globus aerostàtic és una aeronau molt segura. Tot està controlat perquè durant tota la vida dels diferents elements estiguin en les millors condicions.\nVINE A CONÈIXER EL GLOBUS I FER UN VOL PER LA GARROTXA


18: Com estudiem els bacteris marins? - Recerca en Accio\n05 gener 2007 | Post de projecte\nEls bacteris tenen una mida molt petita i no podem observar-los a simple vista. Però si agaféssiu una mostra d’aigua de mar i l’observéssiu sota un microscopi, us sorprendria la quantitat de microorganismes que viuen a la mar. Per cada litre d’aigua hi ha cents de milions de bacteris i n’hi ha gran quantitat que també viuen al sediment, lluny de la superfície dels oceans.\nPer tal d’estudiar els bacteris marins, generalment, ens centrem en tres preguntes: quants bacteris hi ha? Són tots iguals o hi ha diferents grups? Estan actius? Per tal d’estudiar la seva abundància, els bacteris es tenyeixen i s’observen sota el microscopi. Però també es poden emprar aparells més sofisticats tal com el citòmetre de flux que et permet comptar mostres de forma molt ràpida. Identificar els distints grups de bacteris no és fàcil, ja que a simple vista són tots molt semblants. Així que el que fem és aïllar-les i estudiar-les per separat, per tal de conèixer les seves característiques metabòliques. Actualment, també hi ha tècniques que ens permeten d’obtenir seqüències genètiques de tots els bacteris en una mostra. Comparant aquestes seqüències es poden determinar quants grups distints hi havia a la mostra original.\nFinalment, per a saber si estan actives, es mesura si estan creixent: o fent-se més grans o veient si s’estan dividint. També es mesura si estan respirant, és a dir, si estan emprant molècules dissoltes en l’aigua per tal d’obtenir energia. Això ho fem mitjançant incubacions en les quals mesurem el consum d’oxigen en l’aigua. Això és molt important perquè els bacteris puguin dur a terme la major part de la respiració en l’aigua de mar. Precisament, en aquesta campanya ens centrarem a determinar quants bacteris hi ha sobre el sediment i quan estan creixent i respirant a prop del sòl marí.\nLongitud: -55º 6′ W\nTemperatura de l’aire: 0.9 ºC


La FCF i el RCD Espanyol, units pels col·lectius vulnerables i per les persones amb risc d’exclusió social\nL'acord permetrà que diferents fundacions, ONG's i entitats socials puguin assistir a Cornellà - El Prat al primer partit de Copa del Rei durant les propers tres temporades.\nAquest dimarts ha tingut lloc la signatura d’un acord de col·laboració entre el RCDE i la FCF, juntament amb la implicació de la Fundació de la FCF i la Fundació del RCDE, per tal que col·lectius vulnerables i persones en risc d’exclusió social puguin assistir al partit RCDE-Alcorcón del proper 22 de desembre a l’Estadi Cornellà-El Prat, corresponent al partit de tornada de la Copa del Rei.\nAquesta iniciativa solidària, que porta com a lema “Unint minories, sumant solidaritat”, permetrà que persones pertanyents a diferents fundacions, ONG’s i entitats socials amb fins no lucratius de Catalunya puguin gaudir d’aquest partit de manera totalment gratuïta.\nL’acord també contempla que aquesta iniciativa solidària es porti a terme en cada primer partit de la Copa del Rei del RCDE a Cornellà-El Prat durant les tres properes temporades.\nTotes les parts han coincidit que iniciatives com aquestes permeten que nens i nenes de famílies vulnerables i persones amb risc d’exclusió social també puguin gaudir de l’espectacle del futbol. Un fet que per moltes d’aquestes persones, per inversemblant que sembli, és excepcional i únic. Fins i tot, n' hi ha que mai han presenciat un partit de futbol en directe.\nAl final de l’acte, els representants del RCD Espanyol han conegut les noves instal·lacions de la FCF.


Gabri es fixa objectius a curt termini en el dia de la seva presentació - Garrotxa Digital\nGabri es fixa objectius a curt termini en el dia de la seva presentació\nComentaris tancats a Gabri es fixa objectius a curt termini en el dia de la seva presentació\nLa Unió Esportiva Olot ha presentat aquest migdia Gabri Garcia com a nou entrenador. Ex futbolista del Barça i amb experiència a 2b entrenant l’Andorra fins al febrer del 2020, és l’aposta del club per canviar la situació a la lliga, tot seguint amb el model de joc que ja hi ha establert.\nSegi Raset, director esportiu UE Olot: Ser partícpes amb la pilota i créixer, per guanyar els partits, però sempre a través del control. La filosofia d’en Gabri encaixa amb aquesta manera de fer i tenia bastant clar que havia de ser ell.\nGabri García, entrenador UE Olot: A mi m’agraden els clubs que tenen identitat i que segueixen una línia. I que no van canviant cada cop que arriba algú nou. Soc un entrenador que vull ser protagonista amb el joc, amb la possessió com a mitjà i un equip perillós i competitiu.\nEl coordinador de futbol base de la Unió Esportiva Olot, Miquel Àngel Muñoz serà el seu segon, mentre que Héctor Simon formarà també part del cos tècnic. Aquest darrer serà una peça clau al principi, donat que és qui més coneix la plantilla.\nEl president Joan Agustí i el mateix nou entrenador de la Unió Esportiva Olot, han parlat també d’objectius. El president ha deixat clar que ha de ser jugar la temporada vinent a la Segona B Pro, però que la prioritat és, a curt termini, sortir del pou de la classificació. Gabri vol aprofitar la línia de joc ascendent que portava l’equip per millorar els resultats.\nJoan Agustí, president UE Olot: Amb la intenció i objectiu immediat de sortir del descens i mentre hi hagi possibilitats, buscar que el club estigui en una categoria en la que no es pateixi tan econòmicament com és la 2b.\nGabri García, entrenador UE Olot: l’Objectiu és sortir de la zona on estem, aquest és el primer. I treure’ns la por o pressió que es veu que hi ha l’equip.\nLa societat garrotxina, molesta amb la permissivitat per assistir als mítings polítics mentre duri el confinament perimetral\nUn noi de setze anys va resultar ferit greu ahir al matí en un accident a Sant Joan les Fonts. El succés va passar en una cruïlla del nucli urbà del municipi, com a conseqüència d'una topada entre un cotxe i una motocicleta. El noi, que conduïa la moto,…


Testimonials - Paviments de qualitat\n“Portem més de 10 anys amb Wesdurlan. Hem pavimentat diferents cuines, obra nova i reforma, i s'ha fet un bon treball. Tenim molta rotació de clients, valorem la capacitat de complir calendaris i la durabilitat"\n“Quan fas elaboració diaria, la cuina no pot parar. Tots els bassals, ruptures i problemes derivats del terra, Wesdurlan els pot solucionar en un cap de setmana. A més, he comprovat que són treballs de qualitat i durabilitat."\n“Amb Wesdurlan vam trobar un proveïdor fiable, amb un departament tècnic que ens va aportar solucions i millores en planimetries i desaigües. Les cuines dels nostres hotels han millorat en seguretat i comoditat de treball"\n“Estem satisfets amb la feina feta. Som un restaurant de referencia i busquem proveïdors a l’alçada. Wesdurlan ens ha ofert la qualitat i serveis desitjats.”


Alumnat de 6è de les dues escoles entrevista els seus ídols durant el FORMULA 1 ARAMCO GRAN PREMIO DE ESPAÑA 2021\nDiversos alumnes de sisè de primària han pogut fer les seves preguntes virtualment en plena roda de premsa amb els pilots del Mundial.\nAquesta edició del FORMULA 1 ARAMCO GRAN PREMIO DE ESPAÑA 2021 ha comptat amb una activitat mai abans vista en territori català. El traçat, juntament amb la col·laboració de l’Ajuntament de Montmeló i les seves escoles ha volgut involucrar al màxim als més joves i acostar-los a un esport com l’F1, que persegueix valors com ara el sacrifici, la superació o el treball en equip.\nAquesta iniciativa, promoguda per la Federació Internacional d’Automobilisme (FIA) i la Fórmula 1, ha consistit en demanar a diversos escolars que interpretin el paper de periodistes per tal de preguntar el que volguessin als seus ídols de la categoria reina de l’automobilisme, tal com fan els professionals desplaçats al Circuit de totes les parts del món.\nL’activitat ha estat tot un èxit entre els alumnes que han participat. Es tracta de les escoles Sant Jordi i Pau Casals de Montmeló, concretament amb les classes de sisè de primària. D’entre tots els escolars d’11 i 12 anys s’han triat deu preguntes, totes elles en anglès. Els pilots del Mundial d’F1 han pogut escoltar i respondre aquestes preguntes en l’habitual roda de premsa que se celebra cada dijous de Gran Premi, ja que s’han emès en vídeo cadascuna d’elles.\nLes preguntes han estat d’allò més variades i creatives, per a tots els gustos. Aquestes han estat algunes de les que han plantejat els alumnes.\nCom t’imagines el teu circuit ideal i en quina part del món seria?\nFernando Alonso: “Jo tinc el meu propi circuit triant les meves parts favorites posades juntes. A més, està a casa meva, a Oviedo. Encara que és un circuit de Karts”.\nCarlos Sainz: “M’encantaria fer com el Fernando i dissenyar el meu propi circuit a Madrid. De petit pintava constantment els llibres amb traçats dibuixats per mi mateix”.\nQuin és el teu revolt favorit del Circuit de Barcelona-Catalunya?\nValtteri Bottas: Crec que el 9, té molt caràcter i gaudeixo molt”.\nMick Schumacher: “Probablement el 7, has d’entrar per fora i així guanyes temps”.\nQuè és el millor de ser un pilot de Fórmula 1?\nMax Verstappen: “Poder conduir un cotxe així, la velocitat”.\n¿Vas aprovar el carnet de conduir a la primera??\nAntonio Giovinazzi: “El pràctic sí, però el teòric el vaig suspendre i me’l vaig treure a la segona”.\nKimi Räikkönen: “Sí, me’l vaig treure quan vaig fer 18 anys”.\nSaps conduir una moto?\nLando Norris: “No, no he pujat a una moto des que tenia 10 anys, m’encantaria intentar-ho, però crec que em lesionaria. Veig MotoGP des que tenia quatre o cinc anys, però no m’hi veig de moment en aquest món”.\nLance Stroll: “Si, tinc moto i sé portar-la. Soc molt fan de les Harley Davidson”.\nData de modificació: 10/05/2021 12:12:02


Nissan no assistirà a la sessió monogràfica al Parlament sobre el tancament de les plantes a Catalunya | NacióDigital\nEls responsables de la firma al·leguen que dimarts comença el període de consultes i que se'ls ha avisat massa tardEls directius de Nissan no assistiran a la sessió monogràfica al Parlament sobre el tancament de les plantes de Catalunya convocat per al dilluns i el dimarts vinent per les comissions d'Empresa i de Treball, segons informa TV3. Dilluns al matí estan citats a comparèixer representants del Comitè d’Empresa i de l’equip directiu de Nissan, i un cop acabades les compareixences començarà un debat específic sobre les conseqüències del tancament en què intervindran la consellera Àngels Chacón i el conseller Chakir el Homrani. Segons TV3, els directius al·leguen que el dimarts comença el període de consultes sobre l'ERO i que se'ls ha avisat massa tard. Després de Chacón i El Homrani intervindran els representants dels grups i subgrups parlamentaris i els consellers els respondran. Aquesta és la primera vegada que es fa un debat d’aquestes característiques en comissió, segons informa el Parlament. Dimarts a quarts de quatre de la tarda la sessió conjunta de les dues comissions es reprendrà amb el debat i votació de les propostes de resolució que els grups i subgrups podran presentar i transaccionar durant el matí. Cada grup i subgrup en podrà presentar un màxim de deu.\nper NacióDigital , 26 de juny de 2020 a les 22:54 |\nManifestació de Nissan a Sant Cugat | Sergi Baixas\nEls directius de Nissan no assistiran a la sessió monogràfica al Parlament sobre el tancament de les plantes de Catalunya convocat per al dilluns i el dimarts vinent per les comissions d'Empresa i de Treball, segons informa TV3.\nDilluns al matí estan citats a comparèixer representants del Comitè d’Empresa i de l’equip directiu de Nissan, i un cop acabades les compareixences començarà un debat específic sobre les conseqüències del tancament en què intervindran la consellera Àngels Chacón i el conseller Chakir el Homrani. Segons TV3, els directius al·leguen que el dimarts comença el període de consultes sobre l'ERO i que se'ls ha avisat massa tard.\nDesprés de Chacón i El Homrani intervindran els representants dels grups i subgrups parlamentaris i els consellers els respondran. Aquesta és la primera vegada que es fa un debat d’aquestes característiques en comissió, segons informa el Parlament.\nDimarts a quarts de quatre de la tarda la sessió conjunta de les dues comissions es reprendrà amb el debat i votació de les propostes de resolució que els grups i subgrups podran presentar i transaccionar durant el matí. Cada grup i subgrup en podrà presentar un màxim de deu.\nEconomia, Catalunya, tancament plantes, Parlament, Nissan


Augmenten prop d'un 30% els projectes beneficiaris dels ajuts pel foment del català\nEls projectes beneficiaris dels ajuts per a actuacions que fomentin l'ús de la llengua catalana (que convoca la Conselleria de Cultura a través de la Direcció general de Política Lingüística) han augmentat un 29 per cent, segons la resolució de 2018 per a aquestes ajudes publicada en el Butlletí Oficial de les Balears (BOIB).\nLa Conselleria de Cultura, Participació i Esport ha informat que en aquesta ocasió s'han subvencionat 40 projectes, 11 més que en 2017, quan es subvencionaren 31. Així mateix, el nombre de beneficiaris també ha augmentat, concretament un 47 per cent, en passar de 19 a 28 (dels quals 18 són ajuntaments i 10 associacions o entitats).\nAlguns dels projectes que han rebut la subvenció són l’App 'Aparella't' que permet geolocalitzar parelles lingüístiques i la guia 'Salam al Català', una acció inclosa en el Pla d'Arrelament Lingüístic.\nAjudes a la premsa local i temàtica\nD'altra banda, un total de 37 publicacions (26 de premsa local i 11 d'especialitzada) s'han beneficiat de la convocatòria d'ajudes a la premsa local i temàtica especialitzada, segons es va publicar el passat 6 de novembre en el BOIB.\nLa xifra suposa també un creixement en relació al 2017 que foren 30 que, en percentatge, l'augment és d'un 23 per cent.\nHan llegit a la premsa que la escola concertada, a aquestes altures, encara esta posant pegues i entrebancs la titulació dels docents habilitant-los en el coneixement de la nostra llengua?\nMolt de voler ser com la Pública en matèria de sou i de drets, pero ni una equiparació en obligacions ni en preparació. I aquesta darrera de protestar per un titol no massa dificil, quan ni s'els demana aprovar una oposició, ni una prova pública, ni una entrevista a la Conselleria, ni un concurs, ni absolutament res més que el vistiplau del director del centre, és escandalosa.\nEncara es poc tenint en compte la discriminació diaria als catalano parlants tand a l´administració espanyola com molts altres llocs.\nNo únicament fan falta subvencions, també fan falta lleis que garanteixin l´atenció i ús del catala.


Les famílies, contra la imatge d'un Pride "tot ple de nois musculats" | betevé\nDes de l'associació de Famílies LGTBI expliquen que enguany el Pride s'ha volgut centrar en les famílies\ndissabte, 29 de juny del 2019, a les 17.30\nEl Pride 2019 se centra a donar visibilitat a les famílies diverses amb l’objectiu de deixar enrere els estereotips. La presidenta de l’associació Famílies LGTBI, Cati Pallàs, ha criticat que la festa de l’Orgull LGTBI sempre es relacioni amb la imatge “que està tot ple de nois musculats”.\nPer això l’edició d’enguany posa el focus en les famílies amb l’objectiu que el Dia de l’Orgull LGTBI sigui per a tothom. “Les famílies són importants i han d’estar representades“, diu Pallàs, que espera que aquest Pride reivindicatiu marqui “un abans i un després” en la història de l’Orgull a Barcelona.\nConcerts i activitats per als més petits\nEls nens i nenes han estat protagonistes aquest diumenge al matí. L’organització ha preparat activitats, xerrades i concerts perquè tothom pugui gaudir del Pride, que enguany ha escollit l’eslògan “We are Family“, és a dir, “Som família”.\nEl Pride acaba aquest diumenge amb la manifestació i els posteriors concerts, que s’allargaran durant tota la nit. Aquí pots consultar totes les activitats programades.\n— famílies — homosexualitat — lesbianes