Grup de Folk - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Grup de folk)\n1967 , Barcelona\nEl Grup de Folk va ser una agrupació de cantants, conjunts i animadors musicals que entre els anys 1967 i 1968 es van organitzar com a alternativa més o menys popular i festiva als Setze Jutges, dins el moviment de la Nova Cançó a la ciutat de Barcelona.\nEn la seva curta trajectòria com a grup van realitzar nombrosos concerts i festivals, entre els quals destaca el multitudinari Festival Folk del Parc de la Ciutadella de Barcelona (9000 persones i 7 hores de música), el maig de 1968. A partir dels enregistraments d'algunes d'aquestes actuacions en directe van editar dos discos de llarga durada: Festival Folk (Als 4 Vents, 1967) i Folk 2 (Als 4 Vents, 1968) [ambdós reeditats el 2003 per la discogràfica Picap en un únic CD]. A banda d'això, molts dels seus membres, en grup o en solitari, van enregistrar discos de curta i llarga durada.\nEl Grup de Folk no era una formació fixa: la seva composició variava en funció de les actuacions. Alguns dels seus components més actius van ser Jaume Arnella, Xesco Boix, Falsterbo 3 (Eduard Estivill, Joan Boix i Amadeu Bernadet), Pau Riba, Jordi Pujol i Cortès, Albert i Jordi Batiste, Jaume Sisa, Oriol Tramvia, Consol i Ramon Casajoana, Gabriel Jaraba, Josep Maria Camarasa, Jaume Vallcorba o Josep Molí. També en van ser membres, però no apareixen a cap gravació, Maria del Mar Bonet, que va ser introduïda per Pau Riba en contraprestació per les gestions infructuoses que ella va fer per tractar que aquest fos un dels membres de Els Setze Jutges, i Ovidi Montllor, introduït per Montserrat Roig, que no va ser acceptat en un primer intent però si en un segon. Al concert que van fer al Canet Rock del 1975 va ser present Manel Joseph de l'Orquestra Plateria i El Grup el Sac.\nA diferència dels Setze Jutges, el repertori del Grup de Folk no era basat en la Cançó Francesa. Les seves influences tenien dos vessants: d'una banda, la recuperació de cançons populars catalanes i, de l'altra, l'adaptació de cançons d'arreu del món, especialment del Folk Song nord-americà, com Pete Seeger o Bob Dylan.\nMalgrat la curta existència del Grup de Folk, fou important per l'impuls i la posterior projecció d'alguns dels seus components, en dues línies, derivades dels dos vessants de les seves influències. D'una banda, la línia dels cantants i grups que agafen la música i la cançó tradicionals catalanes per desenvolupar un univers propi, com Jaume Arnella, obriran la porta anys més tard a experiències com La Murga, Primera Nota i el cicle Tradicionàrius. Entre els que s'inclinen per la influència del món anglosaxó, tant del rock com del folk, alguns evolucionaren cap a experiències avantguardistes, provocadores i fins i tot iconoclastes, com Sisa, Pau Riba o Ia & Batiste.\nTrenta anys després de la seva dissolució, alguns dels membres del Grup de Folk es van tornar a unir per actualitzar les cançons de sempre, tocar-les de nou en directe i enregistrar-les en dos discos: Els temps encara estan canviant. Les cançons del Grup de Folk (DiscMedi-Blau 2001) i Els temps encara estan canviant. Les cançons del Grup de Folk 2 (DiscMedi-Blau, 2003). També van enregistrar el disc d'homenatge a Xesco Boix Què fas, polissó? (DiscMedi-Blau(2008).\nEl 2018 es van retrobar en un concert commemoratiu al Parc de la Ciutadella.\n1967 Festival folk\n1968 Folk 2\n1975 Folk 5\n2001 Els Temps Encara Estan Canviant\n2003 Els Temps Encara Estan Canviant II\n2007 Què fas polissó?\n↑ «Músiques d'arrel». Culturcat. Generalitat de Catalunya, 2012. [Consulta: 14 octubre 2012].\n↑ «Grup de Folk». [Consulta: 6 abril 2012].\n↑ Pujadó, Miquel. Diccionari de la Cançó. D'Els Setze Jutges al Rock Català. Barcelona: Enciclopèdia catalana, 2000. ISBN 8441204675.\n↑ Cervantes, Xavier «El Grup de Folk torna a la Ciutadella 50 anys després» (en català). Ara.cat.\n"La Nova cançó: 1958-1987: balanç d'una acció cultural". Llorenç Soldevila i Balart\nPàgina oficial de Falsterbo\nPàgina oficial de Jaume Arnella\nPàgina oficial de Pau Riba\nPagina No oficial de Xesco Boix\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Grup_de_Folk&oldid=23388899»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 maig 2020 a les 17:40.


La Moncloa consolida Espanya com a setè exportador mundial d'armes\nLa indústria militar\nLes vendes s’han multiplicat per tres en l´última dècada gràcies a l’impuls dels governs\nDossier A qui ven armes Espanya? Desplega\n"La pandèmia pot augmentar la demanda d'armes"\nL’Estat no verifica l’ús de les armes que ven tot i tenir-ne les eines\nEspanya, potència armamentística\nBarcelonaHi ha un sector de l’economia espanyola que no pateix tant les crisis: la indústria militar. Fa una dècada que Espanya forma part del top 10 dels països que més armes exporten al món, un lloc molt per sobre de la seva capacitat econòmica o del seu pes polític mundial. Segons l’últim informe de l’Stockholm International Peace and Research Institute (SIPRI), publicat fa dues setmanes, ocupa la setena posició en el rànquing mundial d’exportadors d’armes en el període 2016-2020, només per darrere de les grans potències militars del planeta: els Estats Units, Rússia, França, Alemanya, la Xina i el Regne Unit. El 2018 es va situar en cinquè lloc. En els últims anys, un 3,2% de totes les armes que s’han venut al món van ser fabricades a Espanya, amb les corresponents autoritzacions per comercialitzar-les del govern de Madrid. Les exportacions d’armes made in Spain s’han disparat un 295,4% entre el 2010 i el 2019. Tot un negoci que creix en l’opacitat, emparat en la Llei de Secrets d’Estat.\nDe Narcís Serra a Pedro Morenés\n¿Però com ha pogut la indústria militar espanyola situar-se en els últims anys en un lloc tan preponderant en el mercat mundial? La resposta, com tantes altres coses, s’ha de buscar en la Transició. “El primer govern socialista, amb Narcís Serra de ministre de Defensa, va considerar que una manera de democratitzar l’exèrcit espanyol era situar-lo prop dels seus homòlegs europeus, i això es podia fer implicant-lo en contractes de recerca i producció. I a més l’economia se’n podia beneficiar”, explica a l’ARA Tica Font, investigadora del Centre Delàs d’Estudis per la Pau.\nLa maquinària es va engegar aleshores, però va agafar velocitat de creuer després de la patacada econòmica del 2008-2009, quan Pedro Morenés (que havia estat directiu de Construcciones Navales del Norte i de l’empresa paneuropea de míssils MBDA o d’Instalaza, la firma de Saragossa que fabricava bombes de dispersió, avui prohibides) va ocupar la cartera de Defensa del primer govern de Mariano Rajoy. “La indústria militar s’havia implicat en projectes molt costosos incentivada pel govern, i amb la crisi es van trobar que no podrien mantenir els ajuts i crèdits públics. Aleshores el govern va optar per “compensar” els fabricants d’armes ajudant-los a exportar a altres països”, afegeix Jordi Armadans, de Fundipau. Les amistats perilloses de la monarquia espanyola amb els seus homòlegs del Golf, i en particular l’Aràbia Saudita –que fa alguns anys que protagonitza una cursa armamentista per situar-se com a actor regional de primer ordre al Pròxim Orient–, han fet la resta.\nFàbrica d'armes a la Corunya. EFE Cabalar / EFE\nLa secretaria d'Estat de Comerç, de qui depèn el control de les exportacions, justifica la posició d'Espanya com a país exportador d'armes argumentant que "al voltant del 80% del valor de les exportacions realitzades correspon a aeronaus que són acoblades o modificades a Espanya i en què participen altres membres de la UE i tercers països en el marc de programes de cooperació". Pel que fa al suport financer que l'administració dona al sector, es limita a assenyalar que "les exportacions de material de defensa i seguretat estan incloses en l'àmbit d'actuació dels instruments tradicional com el Fons per a la Internacionalització de l'Empresa Espanyola". El sector dona feina a 21.000 persones i factura cada any 6.200 milions d’euros, un 0,5% del PIB, segons el govern.\nUna gran cartera de compradors\n¿I qui compra les armes espanyoles? Segons les últimes estadístiques oficials, que corresponen al primer semestre del 2020, el 71% de les exportacions de material de defensa es van destinar a països de l’OTAN (inclosa Turquia), que en molts casos corresponen a projectes militars conjunts de la UE, que intenta harmonitzar els 27 exèrcits dels estats membres perquè puguin actuar de manera conjunta. La resta es van vendre a l’Aràbia Saudita, el Kazakhstan, els Emirats Àrabs Units, Singapur i Oman. El govern, que ha d’autoritzar totes les exportacions, va paralitzar la venda de sistemes de control i llançament de míssils per a fragates a Birmània, aplicant els acords europeus. També es va exportar material policial i de seguretat a Togo, Tunísia, Portugal, els Estats Units i França, i el que es coneix com a material de doble ús (que pot tenir un ús civil però també militar, com sensors i software), de nou a l’Aràbia Saudita, els Estats Units i la Xina. En l’última dècada s’han accelerat les exportacions a l’Àsia i al Pròxim Orient, dues zones del planeta que viuen una autèntica cursa armamentista.\nEntre el 2010 i el 2019 Espanya va vendre material de defensa a l’Aràbia Saudita per valor de 3.736 milions d’euros\nUna de les claus de l’èxit de la indústria militar espanyola és la diversificació, cosa que li permet oferir-se a molts països: des dels socis de la UE amb alta capacitat tecnològica (Brussel·les preveu al seu pressupost dels pròxims anys subvencionar les compres conjuntes d’armes per facilitar l’homogeneïtzació dels exèrcits) fins a altres països amb un baix índex de desenvolupament. S’hi fabriquen des d’avions fins a munició, simuladors i programes informàtics.\nEls contractes més substanciosos són els dels avions d’Airbus que es fabriquen a Madrid i les fragates de Cadis, que en els últims anys han estat marcats per la polèmica pels grans contractes signats amb l’Aràbia Saudita que, a diferència de socis europeus com Itàlia, Alemanya i França, el govern espanyol ha decidit mantenir malgrat l’escàndol de l’assassinat del periodista Jamal Kashoggi o les evidències de crims de guerra comesos per l’exèrcit saudita al Iemen. Entre el 2010 i el 2019 Espanya va vendre material de defensa a l’Aràbia Saudita per valor de 3.736 milions d’euros. Unes exportacions que, segons han denunciat ONGs en la campanya Armes Sota Control, vulneren la legislació –el tractat internacional del 2014, per la posició comuna europea del 2008 i la llei espanyola del 2007, tot un entramat legislatiu producte de la pressió dels moviments pacifistes–, que posa èmfasi que no es poden exportar armes a països on hi hagi indicis que s’utilitzaran per vulnerar els drets humans. En els seus informes han alertat que entre el 15% i el 25% de les exportacions d’armes espanyoles són qüestionables des d’aquest punt de vista.\nEscopetes de caça i munició\nPerò també hi ha contractes menys importants en termes econòmics però que són preocupants. Un dels exemples és Ghana, que ha importat municions i armes de caça fabricada a Espanya per valor de 38,2 milions d’euros la dècada passada. “Ni que tota la població de Ghana es passés el dia caçant es podrien gastar tantes armes i tanta munició. Sembla força evident que el que fan és reexportar-les a altres països, i això no s’està controlant”, adverteix Font.\nDossier A qui ven armes Espanya?\nEspanya augmenta la seva despesa militar un 9,4% en l'any de la pandèmia\nInternacional | 26/04/2021\nDossier | 03/04/2021\narmes venda d'armes


Intel critica els seus competidors | Androidsis\nQue Intel vol entrar al mercat d'Android no és cap novetat. Només cal fer una ullada a l' San Diego taronja per adonar-se que la companyia nord-americana veu un filó en aquest mercat en constant creixement.\nPerò Intel s'enfronta a pesos pesats, com Nvidia o Qualcomm, que no li posaran les coses fàcils. Serà per això que Intel no ha dubtat a posar a parir els processadors de la competència, Que consideren no estan optimitzats per Android.\nI és que ha estat Mike Bell, portaveu d'Intel, l'encarregat de fer pujar els colors als seus competidors. Segons el gegant tecnològic la multitud de propostes Soc (System-on-chip) existents al mercat no estan optimitzades per funcionar amb Android. S\nSegons Intel, el planificador de fils d'Android no està preparat per processadors multinucli, De manera que no s'aprofita de forma correcta la potència d'aquests.\nLa culpa, segons Mike Bell, és dels fabricants que no s'han preocupat en optimitzar els seus processadors per al sistema Android, llevant tota responsabilitat a Google i deixant en clara evidència als seus competidors.\nAixò sí, Intel es recolza en una sèrie de proves internes que van realitzar en les que van arribar a la conclusió que algunes implementacions multinucli van més lentes que una d'un sol nucli. A més no veuen molt clara la millora pel que fa a nivells de calor o consum.\nCal tenir en compte que Intel aposta per processadors d'un sol nucli. Això sí, Intel s'aferra a l'Atom Medfield, que compta amb la tecnologia Hyperthreading que permet tenir capacitats de procés multifil.\nAmb aquestes més que polèmiques declaracions Intel acaba d'obrir una nova guerra amb els seus competidors. Veurem quant triguen a respondre ...\nMés informació - Intel entra a per totes en Android amb l'Orange San Diego\nfont - The Inquirer\nRuta completa cap a l'article: Androidsi » Notícies » Intel considera que els processadors multinucli no estan ben optimitzats per Android\nCom actualitzar Samsung Galaxy S a CM9 nightly\nCom instal·lar APK 's en Windows utilitzant la màquina virtual i el SDK d'Android


El 77,3 % dels menors de 25 anys de les Balears està fent feina\nAmb aquest percentatge, la Comunitat té la taxa més alta d'ocupació en aquesta franja d'edat, segons informa Randstad\nPalmaEl 77,3% dels joves menors de 25 anys residents a les Balears està treballant, la qual cosa suposa la taxa més gran d'ocupació entre les comunitats autònomes, segons un informe publicat aquest dilluns per l'empresa de recursos humans Randstad.\nL'estudi, elaborat a partir de les dades de l'Institut Nacional d'Estadística (INE), assenyala que les Balears registraren al tancament de l'any passat 33.700 joves menors de 25 anys treballant. La taxa d'ocupació d'aquest col·lectiu a la Comunitat ha augmentat del 55,3% el 2015 al 77,3% en el tancament del 2018.\nEntre les feines duites a terme, el 80,3% dels ocupats menors de 25 anys desenvolupa la seva activitat en el sector dels serveis; un 11,5% ho fa en la indústria; un 4,2%, en l'agricultura i un 4%, en la construcció.\nTreball sector serveis Ocupació


El bloc de Rafael Borràs Ensenyat: de març 2017\nPublicat per Rafael Borràs a dimarts, de març 28, 2017 1 comentari:\nPublicat per Rafael Borràs a diumenge, de març 26, 2017 1 comentari:\nLes notícies sobre el futur del Banc Mare Nostrum (BMN) i de Bankia es precipiten. Tot indica que la seva fusió és imminent, la qual cosa seria, sens dubte, un important avanç cap a la venda a la banca privada d'ambdues entitats financeres. La qüestió clau d’aquesta absorció del BMN per part de Bankia és que el missatge governamental, i del mainstream econòmic i polític, presenta com a única alternativa raonable i de "sentit comú" la de privatitzar les úniques entitats bancàries que, després del regal de les Caixes d'Estalvis sanejades als bancs privats, queden en mans del sector públic estatal, és a dir, són dos bancs nacionalitzats, o, si ho prefereixen, dues entitats bancàries -va de retro Satanàs!- públiques.\nTenint en compte que l'Estat ha posat una ingent quantitat de doblers públics per salvar Bankia i BMN, allò que seria lògic, si més no com a hipòtesi, és la idea del manteniment del caràcter públic de tots dos bancs. Aquesta manca de perspectiva de banca pública és conseqüència, una de tantes, de més de tres dècades i escaig sense pluralisme en matèria socioeconòmica, car la diferència entre l'esquerra socialdemòcrata i la dreta conservadora és, en aquest assumpte, com en tants d’altres, únicament de matís.\nNo compartesc, dit sigui ras i curt, el cruel i ineficaç dogmatisme neoliberal de la privatització universal. Ans al contrari, tal com la història demostra, les nacions sense una important, eficaç, i eficient presència de lo públic en els sectors estratègics esdevenen nacions amb majors i més punyents desigualtats socials, i amb una ineficiència econòmica prou important. Val a dir, doncs, que l'existència d'una Banca Pública, igual que la presència de lo públic en els àmbits de la sanitat, l'educació, les pensions, l'atenció a les persones en situació de dependència, els Serveis Socials, el transport públic, etc., és un factor d'igualtat d'oportunitats, o, si més no, de contenció de la desigualtat de resultats. Altrament dit: l'existència d'una banca pública constitueix un instrument fonamental per impulsar canvis de debò en el nostre model econòmic, i, alhora, garantia de manteniment d'uns estàndards de cohesió social coherents amb una democràcia que mantingui el seu impuls igualitari.\nCal, d'altra banda, desfer les mentides sobre la impossibilitat de l'existència d'una banca pública en l'actual marc institucional de la UE. Amb tal finalitat, recorrerem una altra vegada a la història: A finals de l'any 2011, 32 Estats d'Europa disposaven de 221 bancs amb participació pública, i 81 agències financeres públiques. Res, excepte la intensitat de la febre privatitzadora, ha canviat perquè el BMN (i Bankia) no puguin, formalment, convertir-se en un interessant i útil sector públic del sistema financer del Regne d'Espanya.\nSón particularment preocupants, per ser l'entitat que va absorbir a Sa Nostra, i que segueix tenint una gran presència a les Illes Balears, les previsions de venda del BMN. És per això que cal animar a les nostres institucions autonòmiques, insulars i locals; als agents socials i econòmics, als partits polítics, i a la ciutadania insular en general, a sumar-se i impulsar la campanya que entorn del manifest "Aturem la venda de Bankia i BMN" s'està desenvolupant en el conjunt de l'estat.\nEvidentment, és imprescindible conèixer allò que va passar a Sa Nostra, i saber quins van ser els responsables. Però, a la vista de l'acceleració del procés de "fusió" de Bankia i BMN com escenari previ d'una segura privatització, el punt urgent és aturar qualsevol operació orientada a la privatització del BMN. És fonamental apostar per uns serveis financers públics amb un cert arrelament en aquesta terra. S'ho paga per tal de donar solucions realistes a les famílies, i a les empreses que tenen necessitats financeres, i per finançar els costos de transició d'un patró de creixement econòmic insostenible des del punt de vista social i ecològic. Sens dubte és un bon negoci apostar per un banc públic al servei dels interessos de la societat de les Illes Balears; implicat de debò amb una Obra Social digna; regit amb criteris ètics, sostenibles i amb control social. En definitiva, que posi fi als abusos bancaris i que, alhora, esdevengui en referent de bona pràctica bancaria.\nPublicat originalment a Diario de Mallorca (24-III-2017)\nPublicat per Rafael Borràs a divendres, de març 24, 2017 1 comentari:\nEl proppassat divendres, en llegir la referència oficial del Consell de Govern, em vaig regirar. Entre els diversos acords de la reunió governamental semanal n'hi havia un que em va provocar aquest regirament. Em referesc a la aprovació del Pla anual d'estadística de les Illes Balears. No m'ho podia creure, però, per més que m'ho mirava i remirava, a la comunicació oficial no hi havia cap referència a la Llei 11/2016, de 28 de juliol, d'igualtat de dones i homes.\nPoca broma amb aquesta absència! Recordin, per una banda, la importància que, amb raó, se li va donar des del Govern, i, per un altre costat , no oblidin que l'article 7 de la citada llei és claríssim. Diu literalment el següent:\n"Estadístiques i estudis\nAmb l'objectiu de complir les disposicions d'aquesta llei i d'integrar de manera efectiva la perspectiva de gènere en l'activitat ordinària de les administracions públiques de les Illes Balears, en l'elaboració d'estudis i estadístiques s'han d'observar aquests principis:\na) Aconseguir l'eficàcia en la incorporació de la perspectiva de gènere, per la qual cosa s'ha d'incloure la variable "sexe" en totes les dades estadístiques, enquestes i registres autonòmics, amb la finalitat de possibilitar un coneixement millor de les diferències en els valors, els rols, les situacions, les condicions, les aspiracions i les necessitats de dones i homes, i la influència d'aquests indicadors en la realitat que s'analitza.\nb) Establir nous indicadors que possibilitin un coneixement més ampli de les diferències en els valors, els rols, les situacions, les condicions, les aspiracions i les necessitats de dones i homes, i la seva manifestació i interacció en la realitat que s'hagi d'analitzar, i incloure'ls en les operacions estadístiques.\nc) Dissenyar i introduir els indicadors i els mecanismes necessaris que permetin conèixer la incidència d'altres variables que, si es donen, generin situacions de discriminació múltiple en els diferents àmbits d'intervenció.\nd) Dur a terme mostres suficientment àmplies perquè les diverses variables incloses puguin ser tractades i analitzades segons la variable "sexe".\ne) Tractar les dades disponibles de manera que es puguin conèixer les diferents situacions i necessitats de dones i homes en els diversos àmbits d'actuació.\nf) Revisar i, si és necessari, adequar les definicions estadístiques existents amb l'objectiu de contribuir al reconeixement i a la valoració de les dones; revisar i adequar les definicions estadístiques per evitar els estereotips de gènere i la identificació de les dones com a col·lectiu; i prevenir els estereotips negatius de determinats col·lectius de dones".\nDesprés de l'ensurt inicial, vaig pensar que podria ser un oblit en la redacció de la nota oficial, i que allò que calia era deixar passar el cap de setmana, i, quan es publiqués, llegir amb deteniment el Pla Anual d'Estadística 2017.\nMalauradament, després de llegir la lletra petita del mencionat pla, que s'ha publicat en el BOIB, he passat del regirament i l'ensurt a la més profunda preocupació: S'ha confirmat la no aplicació de la vigent llei autonòmica d'igualtat de dones i homes.\nNo voldria caure en la demagògia fàcil. Però no em puc estar de indignar-me en veure com es poden incomplir tan descaradament determinades lleis (¿Hi ha lleis de primera, i altres de segona categoria?). No em diguin que és una qüestió de prioritats o de pressuposts. Seria reconèixer que les prioritats polítiques i pressupostaries en matèria d'estadístiques oficials són determinats indicadors macroeconòmics per sobre dels indicadors de l'estat de la situació de la desigualtat entre dones i homes.\nEs precisa, sens dubta, alguna explicació per part del Govern. Una explicació política, i no administrativista, burocràtica, o economicista. Cal insistir que no és una qüestió menor, tot recordant Celia Amorós i Ana de Miguel, que al llibre "Teoria feminista: de la Il·lustració a la globalització" (2007) escriuen: "La teoria feminista no és un paradigma més al costat dels altres, sinó que es constitueix en el 'Pepito Grillo' dels altres paradigmes en quant sexistes i patriarcals; així, no pot renunciar a certes pretensions normatives que ha de validar al seu torn. I per a tal validació invoca el punt de vista de la universalitat, nervi de tot feminisme reivindicatiu des dels seus orígens".\nPublicat originalment a El Periscopi (22-III-2017)\nPublicat per Rafael Borràs a dimarts, de març 21, 2017 1 comentari:\nPublicat originalment a dBalears (13-III-2017)\nPublicat per Rafael Borràs a divendres, de març 17, 2017 1 comentari:\nPublicat per Rafael Borràs a dimecres, de març 15, 2017 1 comentari:\nPublicat per Rafael Borràs a dimecres, de març 08, 2017 1 comentari:\nPublicat originalment a dBalears ( 06-III-2017)\nUn altre 8 de març, les mateixes les bretxes de gènere\nSens dubte, ONU-Dones ha encertat en acordar que el tema per commemorar el Dia Internacional de la Dona de 2017 sigui "Les dones en un món laboral en transformació: cap a un planeta 50-50 en 2030". Aquesta decisió retorna als orígens i als continguts centrals que, durant molts anys, va tenir la data del 8 de març com a Dia Internacional de la Dona Treballadora. L'accelerat procés de digitalització i robotització de l'economia, en el context de les polítiques de les grans desigualtats, fa que la qüestió laboral, com a assumpte medul·lar de l'organització social, i com a font proveïdora de drets econòmics i socials, estigui -al costat de la crisi climàtica- en el centre de les discussions estratègiques.\nJa no es tracta d'un debat únicament sobre la quantitat i qualitat del treball remunerat, allò que està en qüestió és, ni més ni manco, el futur del treball. No debades l'Organització Internacional del Treball (OIT) ha convocat l'abril vinent un diàleg mundial sota el títol "El futur del treball que volem". En aquest debat hi ha dos temes que, al meu entendre, no s’haurien de menysprear: 1.- La, cada vegada, més estesa opinió sobre la imprescindibilidad d'una Renda Bàsica (una assignació monetària incondicional pagada a tota la població per l'estat, concebuda com un dret de ciutadania, i com a nova formula de repartiment de la riquesa generada). 2.- Les noves bretxes de gènere que la crisi del treball remunerat provocarà.\nPerò, abans d'investigar i debatre els riscos de futures bretxes de gènere, bé estaria que milloréssim la informació estadística sobre les actualment existents. En aquest sentit, aprofit aquest 8 de març per sumar-me a la denúncia del biaix de gènere que presenta l'actual Enquesta de Població Activa (EPA), i a l'exigència de corregir-ho. Val a dir que aquesta iniciativa ha partit d'un grup d’alumnes de la XIII Edició del Màster de Gènere i Desenvolupament de la Universitat Complutense de Madrid, i que es denuncia el llenguatge sexista en l'enquesta, i l'incompliment de la Llei Orgànica 3/2007 per a la igualtat efectiva de dones i homes en el que fa referència a l' "adequació de les estadístiques i estudis". És fàcilment comprovable que el compliment de les obligacions contingudes en l'article 20 de la citada llei és manifestament millorable per a què "la integració de manera efectiva de la perspectiva de gènere" en la EPA sigui una realitat. Si això és greu en l'àmbit del conjunt del Regne d'Espanya, quan baixem al nivell de comunitat autònoma, a pesar que l'apartat d) del citat article 20 estableix l'obligació dels poders públics de "analitzar mostres prou àmplies perquè les diverses variables incloses puguin ser explotades i analitzades en funció de la variable de sexe", la situació esdevé en dramàticament precària.\nMalgrat aquestes limitacions en la informació estadística, és possible saber, almenys a tall d'aproximació, quina és la bretxa de gènere en matèria laboral a les Illes Balears. Vet aquí les dades bàsiques, en termes de mitjanes anuals per a 2016 de l'EPA, que ens proporciona l'IBESTAT: 10,4 punts en la taxa d'activitat (60,06% les dones, 70,46% els homes); 1 punt en la taxa d'atur (14,43% dones, 13,43% homes); més de mig punt en la taxa d’atur de llarga durada (5,79% les dones, 5,23% els homes); gairebé 10 punts en la taxa d’ocupació (51,40% les dones, 61,00% els homes); i una dada prou important: 12 punts en la contractació a temps parcial de la població assalariada (19,96% les dones, 7,96% els homes).\nL'IBESTAT també ens informa que la bretxa de gènere per a 2015 de la taxa de risc de pobresa o exclusió social (l'AROPE per l’acrònim en angles) és de 6,5 punts (33.6% les dones, 27,1% els homes). Pel que fa a la bretxa salarial, segons dades de l'Agència Tributària, corresponents a l'exercici fiscal 2015, aquesta fou del 21,3% (lo que es tradueix en una diferència de 4.068 € de mitjana anual). Per una altra banda, la bretxa en el cas de les pensions fou encara major, i arribà a gairebé el trenta per cent (exactament el 28,7%).\nDiguem-ho sense embuts: Les bretxes de gènere en l'àmbit laboral segueixen provocant bretxes en els drets de ciutadania de dones i homes, i, en conseqüència, hom pot afirmar que les dones són ciutadanes a temps parcial, i especialment empobrides. Les conseqüències esdevenen en una desigualtat estructural palesada en fenòmens, com ara, el "sostre de cristall" (una mena de barrera invisible, difícil de traspassar, que descriu un moment concret en la carrera professional d'una dona, en el qual, en comptes de créixer per la seva preparació i experiència, s'estanca dins d'una estructura laboral, ofici o sector); o el "sòl enganxós" (provocat per les tasques de cura i vida familiar, a les quals tradicionalment el patriarcat ha relegat a les dones, i que són un obstacle per al seu desenvolupament professional). Per això el 8 de març segueix sent una jornada de lluita per la democràcia de debò, de dones i homes lliures i iguals sense sostres de cap mena, ni superfícies enganxoses per a ningú.\nPublicat originalment a Diario de Mallorca (07-III-2017)\nPublicat per Rafael Borràs a dimarts, de març 07, 2017 1 comentari:\nPermetin-me iniciar aquest observatori amb una anècdota personal: quan vaig rebre la informació del moviment feminista de Mallorca sobre la manifestació del 8 de març a Palma, em va sorprendre el lema de la convocatòria: ‘Som la força que mou el món. Dones, organitzem-nos’. Potser el motiu de la meva sorpresa fora, almenys en part, perquè, aquell mateix dia, havia estat intentat trobar espai a la biblioteca de casa, i em vaig topar amb un envellit volum (edició 1970) del clàssic de Friedrich Engels L’origen de la família. La propietat privada i l’estat. Un punt de llibre, datat el 1977, i amb la llegenda: ‘El despertar del feminisme a Espanya crida a l’organització de les dones’ marcava una pàgina en la qual em vaig trobar la següent frase subratllada: “L’emancipació de la dona no és possible sinó quan aquesta pot prendre part en vasta escala en la producció social, i el treball domèstic no li ocupi sinó un tempo insignificant”. Tot plegat em sembla una coincidència prou significativa: transcorreguts 40 anys, sembla, continua sent necessari incentivar l’organització de les dones, i després de més de 130 anys de la primera publicació del celebèrrim text d’Engels, continua sent cert que l’emancipació plena de les dones té molt a veure amb la reducció de les bretxes de gènere en les tasques domèstiques i de cura d’altres, i en l’àmbit del treball remunerat.\nLa necessitat d’organització i articulació del feminisme arreu em sembla fora de dubte. Des dels EUA, per resistir el masclisme de Trump, passant per Rússia, per tal de combatre la misogínia de Putin, fins a casa nostra, on hi ha tant per progressar en la igualtat mínima de dones i homes. Posem per cas que parlam, i posem-ne alguns exemples, de les bretxes de gènere en els àmbits domèstic i laboral:\n1.- Segons dades de l’Enquesta de Població Activa (EPA-INE) corresponents al quart trimestre de 2016, entre la població inactiva illenca, que declara com a motiu principal per a la inactivitat la dedicació a la realització de “labors de la llar”, la bretxa és, ni més ni manco, de 27,6 punts percentuals (40,6% les dones, 13,0% els homes). D’altra banda, amb dades del Ministeri d’Ocupació i Seguretat Social, sabem, per exemple, que l’any passat a les Illes Balears un poc més del 20% dels pares no va fer ús del seu dret al permís per paternitat, i que, del total de 1.236 altes en prestacions per excedències per cura de familiars, el 81% foren per a dones.\n2.- Pel que fa al mercat laboral s’han de citar, si més no, tres tipus de dades: a) Les salarials, de les quals cal emfatitzar que la bretxa salarial, segons dades de l’Agència Tributària, corresponents a l’exercici fiscal 2015, fou del 21,3% (això es tradueix en una diferència de 4.068 € de mitjana anual), i, per una altra banda, que la bretxa en el cas de les pensions fou encara major i arribà a gairebé el trenta per cent (exactament el 28,7%). b) Les de quantitat i qualitat del mercat laboral femení, que ens proporciona, en termes de mitjanes anuals per a 2016 de l’EPA, l’Ibestat. Anotem les més rellevants: 10,4 punts en la taxa d’activitat (60,06% les dones, 70,46% els homes); gairebé 10 punts en la taxa d’ocupació (51,40% les dones, 61,00% els homes); un punt en la taxa d’atur (14,43% les dones, 13,43% els homes); més de mig punt en la taxa d’atur de llarga durada (5,79% les dones, 5,23% els homes); i 12 punts en la contractació a temps parcial de la població assalariada (19,96% les dones, 7,96% els homes). Poca broma amb aquesta darrera!\n3.- La bretxa salarial de parcialitat i d’ocupació són causa principal que la taxa de risc de pobresa o exclusió social (l’AROPE, per l’acrònim en anglès que incorpora en el seu càlcul la manca i/o la mala qualitat del treball, i no únicament si se supera o no el llindar de pobresa) presenti (dades Ibestat) una bretxa de gènere per a 2015 de 6,5 punts (33,6% les dones, 27,1% els homes).\nAmb tot, no som, ni de bon tros, a l’any de la primera edició (1884) del citat llibre del clàssic del marxisme, ni tan sols estem tan malament com l’any 1977, on gairebé tot estava per fer. Fins i tot, hi ha indicadors positius, com ara, que la taxa femenina d’abandó escolar primerenc de 2016 sigui més de la meitat que la masculina (7% les dones, 14,5% els homes). Però el ple, total, i radical alliberament de les dones encara no és a tocar. A casa nostra, a l’àmbit sociolaboral s’avançaria molt en aquest objectiu civilitzatori si, a tall exemple: en el sector laboral del servei domèstic s’apliqués una legislació amb els paràmetres de treball digne promulgats per l’OIT; els permisos de maternitat i paternitat fossin iguals i intransferibles; es reforcessin les polítiques actives d’ocupació amb la incorporació decidida i plena de la perspectiva de gènere; o es derogués la Reforma Laboral del PP que, en feliç expressió del secretari general de Treball de la Generalitat de Catalunya, Josep Ginesta, pretenia que fóssim la “maquila” d’Europa. És sobradament conegut que l’explotació a les maquiles és, sobretot, femenina.\nPer tot plegat, aquest 8 de març cal tornar a sortir al carrer amb la força del feminisme que mou el món.\nPublicat originalment a l’Ara Balears (05-III-2017)\nPublicat per Rafael Borràs a diumenge, de març 05, 2017 1 comentari:


Inscripcions als Camps de treball | Consell Comarcal del Pallars Sobirà\nInscripcions als Camps de treball\nS'obren les inscripcions dels quaranta camps de treball que es duen a terme aquest estiu a Catalunya\nLa Direcció General de Joventut ha obert avui dimarts a les 9 del matí el termini d’inscripció als camps de treball que s’organitzen aquest estiu a Catalunya. Els joves d’entre 14 i 30 anys poden apuntar s’hi fins al 15 de juny, bé al web de www.gencat.cat/joventut/activitats, bé trucant al 012.\nEls camps de treball són activitats organitzades per associacions educatives juvenils catalanes, organismes de joventut de les comunitats autònomes i associacions internacionals. Consten d’una estada d’uns quinze dies en què es participa desinteressadament en un projecte de diferents tipus: mediambiental, social, de recuperació del patrimoni arquitectònic o d’intercanvi cultural. L’allotjament pot ser en cases de colònies, en tendes de campanya o en instal·lacions habilitades expressament.\nA Catalunya s’ofereixen aquest estiu 40 camps de treball, que estan organitzats per més de vint associacions d’educació en el lleure, i que reben el suport de la Direcció General de Joventut. Aquests camps inclouen els que es poden realitzar en territori català, a l’Estat espanyol, o bé a l’estranger. En el moment de fer la inscripció s’ha de fer el pagament de la quota en línia, que oscil·la entre 72 i 185€, segons les característiques del projecte. L’any passat hi van prendre part gairebé 1.700 joves catalans.\nEn el cas dels camps de treball d’intercanvi internacional, duts a terme majoritàriament a l’estranger i dirigits a gent jove de fins a 30 anys, el termini d'inscripció ja va començar el 15 de març i continuarà fins el mes de novembre. Les inscripcions s’han de fer al web del COCAT (Coordinadora d'Organitzadors de Camps de Treball Internacionals de Catalunya) www.cocat.org. En total, els i les joves catalans/es podran escollir entre 1.882 camps de treball a Catalunya i a l’estranger, a cinquanta estats repartits pels cinc continents.\nWeb informativa de Gencat.cat\nLlistat d'ofertes dels Camps de Treball\nWeb del Cocat (Camps de Treball)


Predicció del temps per aquest divendres\nLa pluja de diumenge provoca diversos danys a Terrassa\nFins a migdia són probables ruixats al quadrant nord-oest del país i en són possibles a la resta del terç nord i a punts del litoral i prelitoral sud. A partir de llavors, guanyaran extensió i intensitat i s’estendran arreu del territori. Les precipitacions seran d’intensitat entre feble i moderada fins a migdia, i localment forta a partir de llavors. A més, a partir del vespre és possible que siguin d’intensitat torrencial al Camp de Tarragona (40 mm en 30 minuts). Sovint aniran acompanyades de tempesta i no es descarta de calamarsa o pedra. S’acumularan quantitats entre minses i poc abundants de precipitació, si bé localment seran abundants. Ara bé, al Pirineu i al Prepirineu oriental, Catalunya Central, Camp de Tarragona i sud de la Costa Central és possible que siguin molt abundants o fins i tot extremadament abundants (100 mm en 24 h).\nFins a migdia el cel estarà entre poc i mig ennuvolat per intervals de núvols baixos, que seran més abundants a la meitat oest del territori i a la meitat sud del litoral. A partir de llavors, creixeran nuvolades a punts de muntanya, alhora que arribaran núvols per l’oest del país, i que deixaran el cel entre mig ennuvolat i molt ennuvolat arreu, puntualment cobert, sobretot a punts del Pirineu, Prepirineu, depressió central i del litoral i prelitoral sud.\nLa temperatura mínima serà similar o lleugerament més baixa i es donarà al final del dia en general, si bé a punts del Pirineu i del Prepirineu, sobretot a zones elevades, el descens serà moderat. Se situarà entre 11 i 16 ºC al Pirineu, entre 18 i 23 ºC al litoral i prelitoral central i sud i entre 15 i 20 ºC a la resta del país. Per la seva banda, la temperatura màxima serà entre lleugerament i moderadament més baixa, tot i que al Pirineu i al Prepirineu el descens serà acusat. Oscil·larà entre 21 i 26 ºC al Pirineu, entre 29 i 34 ºC a Ponent i a l’interior de la vall de l’Ebre i entre 26 i 31 ºC a la resta.


Barberá, Pujalte, Figar i Ignacio González, absents del Comitè Executiu Nacional del PP\nActualitzat 17/08/2016 14:22 CET\nEl Comitè Executiu Nacional del PP se celebra aquest dimecres amb l'absència entre d'altres de Rita Barberá, Vicente Martínez-Pujalte, Lucía Figar i Ignacio González, que no participaran en el debat sobre les mesures de regeneració i lluita contra la corrupció que Ciutadans exigeix al PP per poder negociar la investidura de Mariano Rajoy com a president del Govern espanyol.\nL'exalcaldessa de València ha fallat a les últimes reunions de l'equip de direcció dels populars. A l'espera que el Tribunal Suprem decideixi sobre el seu futur judicial, la seva continuïtat mentrestant com senadora ha estat molt criticada per l'oposició però també per alguns membres del seu propi partit, que haguessin preferit veure la seva retirada ja en la passada legislatura.\nLa Fiscalia del Tribunal Suprem ha demanat la imputació de Barberá al cas Taula en què s'investiga un cas de blanqueig en relació amb presumpta finançament irregular del Partit a la capital del Túria.\nTampoc es troba a la reunió Martínez-Pujalte, denunciat per Fiscalia per falsedat i suborn presumptament comesos quan era diputat en simular pagaments de diferents empreses per tasques inexistents.\nEstan igualment absents els madrilenys Lucía Figar i Ignacio González, la primera, exconsellera madrilenya imputada en el cas Púnica; pel que fa a l'expresident de la Comunitat de Madrid, fa també mesos que no participa al Comitè Executiu Nacional; està sent investigat en un sumari per aclarir com va adquirir l'àtic que té a Estepona.\nAna Mato, un altre dels membres del PP que també està imputada i pendent de judici com a responsable a títol lucratiu de la trama Gürtel pels possibles delictes del seu exmarit --l'exalcalde de Pozuelo Jesús Sepúlveda--, ha demanat a començament de juliol la baixa en aquest òrgan de direcció del Partit Popular al·legant possibles "incompatibilitats" amb la seva tasca professional i la setmana passada la seva fotografia ha estat retirada del web del PP.\nPel que fa als presidents autonòmics i del partit en les Comunitats Autònomes, són presents tots ells llevat del gallec Alberto Núñez Feijóo, segons han confirmat a Europa Press en el PP. Tampoc ha assistit l'expresident del Govern i president d'honor del PP, José María Aznar.\nLa reunió ha començat a les 12.30 hores.


El Q-ART Festival d'Arts de Quart de Poblet ja ha obert oficialment les seues inscripcions per a la nova edició de 2016 en la que s'estrena per primera vegada el Concurs de Pintura a l'Aire Lliure. Com en edicions prèvies, el Festival Q-ART comptarà amb un concurs d'arts plàstiques amb les categories de pintura, escultura i gravat, així com un concurs d'art urbà i un premi a la creació artística contemporània. En el XLV Concurs d'Arts Plàstiques, els artistes nascuts o residents en la Comunitat Valenciana podran entregar les seues obres per a les seccions de pintura, escultura i gravat del 30 de maig al 27 de juny en la Casa de Cultura de Quart de Poblet. D'altra banda, l'Ajuntament de Quart de Poblet establix una secció com a via d'expressió cultural i artística de caràcter urbà a fi d'acostar noves pràctiques de producció plàstica i posar en valor les bones pràctiques mediambientals. Així, es convoca també la tercera edició del Concurs d'Art Urbà en què els creadors hauran d'entregar esbossos amb el tema "Por un Quart ecològic i sostenible" del 30 de maig al 5 de juliol. El jurat seleccionarà els esbossos que considere més nous, representatius i amb major qualitat artística perquè els seus autors els executen en els contenidors de vidres en una gran jornada el pròxim 24 de setembre. Mentrestant, en el III Premi a la Creació Artística Contemporània, els participants hauran de crear un projecte artístic concebut per a l'Espai de Creació Jove de Quart de Poblet. Les propostes podran entregar-se fins al pròxim 5 de juliol, mentres que l'exposició de l'obra es realitzarà els dies 16, 17 i 18 de setembre. Finalment, l'Ajuntament de Quart de Poblet, en col·laboració amb l'Associació d'Amics de les Arts Plàstiques, convoca dins del Festival Q-ART l'I Concurs de Pintura a l'Aire Lliure en què el municipi (els seus paisatges, edificis, carrers, gents, racons, detalls) serà el tema sobre el qual girarà. El Concurs, que tindrà lloc el pròxim 18 de setembre, comptarà amb tres premis, premi jove i premi local. Les obres estaran exposades en el local de l'Associació d'Amics de les Arts Plàstiques des del dia en què es creuen les obres fins al 30 de setembre. http://cultura.quartdepoblet.es/index.php/va/inici/8-noticies-destacades/569-el-q-art-festival-darts-obri-les-seues-inscripcions-i-estrena-un-nou-concurs-de-pintura-a-laire-lliure http://cultura.quartdepoblet.es/images/Certamenes/BASES/qart-2016-val-lq.pdf\nGuardarGuardar Q-Art 2016 a Quart de Poblet para más tarde\n273 vistas12 páginas\nXLV CONCURS DARTS PLSTIQUES\nIII CONCURS DART URB DE QUART DE POBLET\nIII PREMI A LA CREACI DE NOVES DISCIPLINES ARTSTIQUES\nI CONCURS DE PINTURA A LAIRE LLIURE DE QUART DE POBLET\nRECEPCI DE LES OBRES\nAquest concurs comprn les disciplines\nde Pintura, Escultura i Gravat.\nLa recepci de les obres tindr lloc del 30\nde maig al 27 de juny de 2016 a la Casa\nde Cultura. Plaa Valldecabres, 19. 46930\nHi podran participar totes les persones\nnascudes o residents a la Comunitat\nCada autor o autora podr presentar una\nobra a cada secci del certamen. Les\nobres que es presenten aniran sense\nfirmar, han de ser indites en aquest\ncertamen i realitzades en els anys 2015\nLa tcnica i el suport seran lliures. Lobra\ntindr unes dimensions mnimes de 50\ncm i mximes de 150 cm per cada un\nLa tcnica i els materials seran lliures.\nLobra no podr ser major de 220 cm per\ncada un dels costats, ni pesar ms de\nSadmetran els segents procediments\nde lart grfic: gravat calcogrfic (bur,\naiguafort, aiguatinta, punta seca...),\nxilografia, litografia i serigrafia; shi\nexclou qualsevol tcnica de reproducci\ndigital. Les dimensions de lobra no\nexcediran de 112 x 76 cm. La planxa\nmatriu no podr excedir de 65 x 70 cm, ni\nser inferior a 30 x 40 cm. Es presentar\nmuntada en un suport rgid, emmarcada\namb una motlura no superior a 3 cm i\nLes obres han danar acompanyades\nde la fotocpia del DNI o NIE i un breu\nHorari de recepci: de dilluns a\ndivendres de 10 a 13 i de 17 a 20 hores.\nEl termini de recepci dobres finalitzar\nel dia 27 de juny a las 13 hores.\nDe les obres remeses se nacusar\nEl Jurat estar format per lalcaldessa de\nla vila, com a presidenta, o el membre de\nla corporaci municipal en qui delegue,\nun membre nomenat per lassociaci\nAmigos de las Artes Plsticas i dos\nespecialistes en art.\nPintura: Premi dotat amb 1.500 i\nEscultura: Premi dotat amb 1.800\nGravat: Premi dotat amb 700 i\nEls premis estaran subjectes a les retencions de\nLes obres premiades passaran a ser propietat de\nEXPOSICI I LLIURAMENT DE\nLes obres seleccionades sexposaran a la\nCasa de Cultura del 3 al 29 de setembre\nLa inauguraci de lexposici i lliurament\nde premis tindr lloc el dia 3 de setembre\nA partir de la data de clausura de\nlexposici i fins al 31 doctubre de 2016,\nlautor/a o la persona en qui delegue\npodr retirar les obres o sollicitar-ne la\ndevoluci per agncia a ports deguts.\nLentitat convocant tindr la mxima cura\nen la conservaci de les obres, per no\nes responsabilitzar dels desperfectes\nque puguen patir les obres presentades\ndurant el perode de temps que estiguen\nsota la seua custdia, aix com dels\ndesperfectes o prdues que puguen\nsofrir les obres presentades a causa del\ntransport, la recepci i el reenviament.\nIII CONCURS DART URB\nel dia 5 de juliol a las 13 hores.\nLAjuntament de Quart de Poblet\nestableix aquesta secci com a via\ndexpressi cultural i artstica de\ncarcter urb, amb la finalitat dacostar\na la ciutadania noves prctiques de\nproducci plstica i tamb posar en valor\nentre la poblaci les bones prctiques\nEls esbossos finalistes del certamen es\nduran a cap intervenint un mxim de 4\ncontenidors de vidre de 168 cm dalada i\n165 cm de dimetre aproximadament.\nHi podran participar les persones majors\nde 16 anys nascudes o residents a la\nComunitat Valenciana, b siga de forma\nindividual o en grup (mxim 4 persones).\nLa mateixa persona no podr participar\nen ms dun grup.\nSi sn menors dedat, han dadjuntar\nuna autoritzaci i fotocpia del DNI del\npare, mare o tutor/a legal per a poder\nLes obres tindran com a tema Per un\nQuart ecolgic i sostenible. En les obres\nhi ha daparixer lexpressi Envasos de\nvidre / Envases de vidrio\nFASE DE RECEPCI DE LES\nLa recepci de les propostes tindr lloc\ndel 30 de maig al 5 de juliol de 2016.\nPresencialment a la Casa de Cultura:\nPlaa Valldecabres, 19. 46930 Quart\nde Poblet. Horari de recepci: de\ndilluns a divendres de 10 a 13 i de 17\nA partir del 27 de juny lhorari ser\nde de 10 a 13 hores.\nMitjanant correu postal.\nA ladrea electrnica: cultura@\nESBOSSOS I DOCUMENTACI\nCada artista o grup presentar una\nproposta artstica amb la segent\n1.\tNom complet, telfons de contacte i\n2.\tFotocpia del DNI/NIE de la persona\nparticipant i, si escau, de cadascun\ndels components del grup i\npseudnim o nom del grup.\n3.\tEsbs en format A3 apasat\nsegons la plantilla facilitada\nper lorganitzaci del certamen\n(accessible en la pgina web http://\ncultura.quartdepoblet.es/), junt al\nprojecte que es realitzar en cas de\nser seleccionat per a la fase final del\npresent concurs; shi inclour el ttol.\n4.\tFotografies de murals, dobres\ndart urb o de grafits realitzats\namb anterioritat pels participants o\nLes obres seran totalment indites.\nNo sadmetran treballs que tinguen\ncontinguts obscens, xenfobs, sexistes\no qualsevol altre que atempte contra\nla dignitat de les persones i els drets\nla vila, com a presidenta, o membre de\nla corporaci municipal en qui delegue i\ndos especialistes en art.\nFASE DE SELECCI\nEl jurat seleccionar dels esbossos\npresentats aquells que considere ms\nnovedosos, ms representatius i amb\nmajor qualitat artstica. Es podr escollir\nfins un mxim de cinc treballs, un dells\nen qualitat de reserva per si es dna\nel cas que algun dels quatre primers\nseleccionats no es pot presentar el dia de\nlexecuci dels esbossos.\nLa selecci del jurat es far pblica\nabans del dia 11 de juliol de 2016.\nDurant la jornada dexecuci de les obres\nfinalistes, el jurat emetr el veredicte i\ncomunicar als participants i assistents,\nlobra guanyadora del certamen.\nLa quantia mxima total dels premis s\nde 1.000 euros, que es distribuiran de la\nPrimer premi, amb una dotaci\neconmica de 700 euros.\nAccssit de 100 per a cadascun\ndels artistes o grups finalistes que\nno obtinguen el premi principal.\nLes obres passaran a ser propietat de lAjuntament\nFASE DEXECUCI I LLIURAMENT\nLexecuci dels treballs en els\ncontenidors es realitzar el 24 de\nsetembre de 2016, de 10.30 a 19.00\nhores al voltant de la Biblioteca\nMunicipal Enric Valor (Metro Quart de\nEls finalistes i reserves acudiran amb tot\nel material: pots, esprais i materials de\npintura necessaris per a realitzar lesbs\nSer motiu de desqualificaci:\nExecutar lobra fora de lespai\nassignat a cada treball.\nExecutar una obra diferent a la\nAlterar els treballs realitzats per les\naltres persones participants.\nEl plagi de lobra daltres artistes.\nQue persones diferents a les\nprviament inscrites com a\ncomponents del grup participen en\nlexecuci de lobra.\nA les 19.30 hores el jurat comunicar\nquina s lobra premiada.\nLes obres executades seran\nposteriorment collocades en les zones\nreservades per als contenidors de vidre i\nshi integraran com a mobiliari urb.\nEls projectes no premiats podran retirarse o sollicitar-ne la devoluci fins al 31\ndoctubre. Les despeses de devoluci\naniran a crrec dels interessats. Una\nvegada transcorregut aquest termini, tots\nels dossiers no retirats seran destruts.\nes reserva el dret de canvi de data\ndexecuci de les obres en cas de males\ncondicions meteorolgiques, aix com\nel dret dajornament i/o suspensi del\nLes despeses de desplaament,\nde manutenci o dallotjament que\npuguen derivar-sen seran a crrec dels\nEls dissenys presentats i lexecuci\ndaquests podran ser gravats i/o\nfotografiats i podran ser reproduts i/o\nexposats per lorganitzaci.\nIII PREMI A LA CREACI\nEl premi convocat en aquesta modalitat\ntindr com a finalitat lelaboraci dun\nprojecte artstic concebut per a lEspai\nde Creaci Jove de Quart de Poblet, que\nimplique la reflexi crtica davant del\nfet expositiu per mitj dintervencions\ni creacions desenvolupades\nespecficament en relaci a les\ncaracterstiques de lespai: videoart,\ndisseny grfic, installaci, performance,\nAquesta convocatria t tamb com a\nfinalitat facilitar a lartista seleccionat\nuna via de professionalitzaci en\nlmbit de lart contemporani i la difusi\ndaquestes disciplines artstiques entre\nla ciutadania de Quart de Poblet.\nnicament seran admesos projectes\nindits que no hagen estat seleccionats\nni publicats per a altres convocatries ni\nHi podran participar les persones\nmajors dedat nascudes o residents\na la Comunitat Valenciana, de forma\nindividual o collectiva (mxim 2\nLa temtica ser lliure dins de les\ndisciplines artstiques que tenen cabuda\nen aquest espai: videocreaci artstica,\nLactivitat creativa ha de ser viable en\nlEspai de Creaci Jove, per la qual cosa\nno podran realitzar-se actuacions que\ngeneren pols, soroll o puguen deteriorar\nPRESENTACI DE LES PROPOSTES\nPROPOSTA I DOCUMENTACI\n3.\tCurrculum artstic (descripci\ni fotografies daltres activitats\nartstiques realitzades anteriorment).\n4.\tProposta expositiva:\na.\tBreu dossier on es descriga el\nprojecte artstic, metodologia\ndescripci de materials i tcniques,\naix com la significaci de lobra.\nb.\tNecessitats tcniques.\nla corporaci municipal en qui delegue, i\nEl jurat avaluar tots els projectes\npresentats de manera annima i tindr\nen compte, fonamentalment, la qualitat\nartstica dels projectes presentats, el seu\ncarcter innovador i la seua viabilitat.\nLa resoluci del jurat es donar a\nconixer abans del dia 11 de juliol de\nLa dotaci del premi ser de 1.000 euros\ni el pagament es realitzar el dia de la\ninauguraci de lexposici del projecte.\nEl premi estar subjecte a les retencions de lIRPF\nOBLIGACIONS DE LES PERSONES\nLa concessi del premi implica ls\ncontinuat de lEspai de Creaci Jove (C/\nGerardo Paadn, 19. 46930) de l1 dagost\na l11 de setembre, ambds inclosos,\nalmenys 4 dies a la setmana.\nLabsncia o falta daprofitament de\nlespai podr suposar la retirada total o\nparcial de la quantia econmica.\nmanutenci o allotjament que sen\npuguen derivar aniran a crrec de la\npersona o persones premiades.\nEs cedir a lAjuntament part de lobra\nrealitzada. En tot cas, quedaran cedits\nper escrit els drets de comunicaci\npblica del conjunt de lobra realitzada.\nLexposici de lobra tindr lloc durant els\ndies 16, 17 i 18 de setembre de 2016 a\nlEspai de Creaci Jove. Lartista o grup\npremiat es compromet a estar present,\nexplicar i difondre el seu treball al pblic\nque visite lexposici.\nLa inauguraci i el lliurament del premi\ntindr lloc el dia 16 de setembre a les\nAquestes dates podrien estar subjectes a\nmodificacions que serien convingudes per\nlAjuntament i lartista o grup premiat.\nEls projectes no premiats podran retirarse o sollicitar-ne la devoluci, fins al 31\nsota la seua custdia.\nI CONCURS DE PINTURA A LAIRE\nLLIURE DE QUART DE POBLET\nEl municipi: els seus paisatges, edificis,\ncarrers, gents, racons, detalls... Els\nparticipants han de realitzar els seus\ntreballs a Quart de Poblet hi podran\npintar el que vegen des del punt triat.\nLa inscripci ser gratuta i es far de l1\nde juliol al 9 de setembre de 2016.\nLa inscripci ha danar acompanyada\nEn el moment daquesta, es facilitar\na tots els participants un plnol del\nCada autor o autora podr segellar fins a\n2 suports per presentar-ne noms un al\nEls suports seran rgids (fusta, llen,\npaper sobre bastidor), hi podran estar\nemprimats amb un color uniforme\ni sense textura, amb una grandria\nmnima de 40 cm, i mxima de 120 cm\nen qualsevol dels seus costats. Podr\nutilitzar-se qualsevol tcnica pictrica\n(oli, aquarella, acrlic, mixta, etc).\nLes persones participants portaran tot\nel material necessari per a realitzar el\ntreball, incls el cavallet.\nNo shi admetran esbossos previs,\nesquemes o fotografies.\ndos especialistes en art i un representant\nde lassociaci Amigos de las Artes\nPlsticas o de lassociaci La Divina\nPrimer premi: premi dotat amb 600\nSegon premi: premi dotat amb 400\nTercer premi: premi dotat amb 300\nPremi Jove*: premi dotat amb 300\nPremi Local: premi dotat amb 300 i\ntrofeu (premi atorgat per lassociaci\nAmigos de las Artes Plsticas)\n* Persones menors de 31 anys dedat el dia de\ncelebraci del certamen.\nEls premis sabonaran mitjanant\ntransferncia bancria i estaran\nsubjectes a les retencions fiscals\nLes obres premiades passaran a ser\npropietat de lAjuntament de Quart de\nPoblet. En el cas del premi local, passar\na ser propietat de lassociaci Amigos de\nlas Artes Plsticas.\nEl concurs tindr lloc el dia 18 de\nLa recepci de les persones participants\nser a partir de les 8 h. a la Plaa del Pas\nValenci de Quart de Poblet; el segellat\ndels suports finalitzar a les 9.30 hores.\nEl concurs comenar a les 9.00 hores\ni finalitzar a les 14.00 hores. Les obres\npodran ser lliurades fins a les 14.30\nhores al local de lassociaci Amigos\nde las Artes Plsticas (Carrer de Blasco\nIbez, 1). Les obres no podran estar\nsignades i seran identificades nicament\namb el nmero de registre assignat\ndurant la inscripci.\nLa inauguraci de lexposici de les\nobres seleccionades i lliurament de\npremis tindr lloc el dia 18 de setembre\na les 17.30 hores al local de lassociaci\nAmigos de las Artes Plsticas. Les\nobres estaran exposades fins al 30 de\nDISPOSICI FINAL COMUNA A\nLa participaci en el certamen implica\nque sautoritza lAjuntament de Quart\nde Poblet a publicar, reproduir o\ndistribuir, totaltalment o parcial les obres\npresentades al Concurs, sempre amb\nfinalitats culturals i promocionals i sense\nnim de lucre, amb renncia expressa a\nqualsevol tipus de reclamaci que puga\nderivar-sen i en els termes exigits en\nel Reial Decret Legislatiu 1/1996, de 12\ndabril, pel qual saprova el text Refs de\nla Llei de Propietat Intellectual.\nAquest certamen es regeix pel que\ndisposa la Llei 38/2003, de 17 de\nnovembre, General de Subvencions, pel\nReial Decret 887/2006, de 21 de juliol,\npel qual es regula el Reglament de la Llei\nGeneral de Subvencions i el que disposen\nles bases dexecuci del pressupost de\nlAjuntament de Quart de Poblet per al\nNo hi podran participar les persones\nque estiguen incurses en alguna de les\ncauses de prohibici per a percebre\nsubvencions recollides a larticle 13 de la\nLlei General de Subvencions.\nLa inscripci en aquest concurs implica\nlacceptaci de les bases, les quals\npodran ser interpretades pel jurat\nen aquells aspectes no previstos en\naquestes, aix com solucionar qualsevol\ntipus de conflicte derivat de la seua\ninterpretaci. El jurat podr declarar\ndesert qualsevol premi dels convocats i\nel seu veredicte ser inapellable.\nLes persones participants es\nresponsabilitzaran totalment que no\nexistisquen drets a tercers en les obres\npresentades, ni cap reclamaci per drets\nQui participa en el concurs respon\npersonalment de la legtima titularitat\ni originalitat de lobra en els termes a\nqu es refereix el text refs de la Llei de\nPropietat Intellectual, garantint, per la\nmera participaci en aquest concurs,\naquesta titularitat aix com el carcter\noriginal i indit de lobra.\nLes dades registrades pels participants\nseran arreplegades i tractades de\nconformitat amb la Llei 15/1999, de 13\nde desembre, de Protecci de Dades de\nCasa de Cultura. Plaa Valldecabres, 19\n46930 Quart de Poblet - Tel.: 96 154 75 97\nQuart s Cultura i Patrimoni


Idea per una partida: el regne zombie abandonat | Rol de Taula\n← Idea per una partida: Drac segresta nadons\nResum de la sessió “L’illa dels dimonis” →\nIdea per una partida: el regne zombie abandonat\nPosted on Desembre 5, 2015\tby Roger Trobanoms\nAbydos és un suplement de GURPS per la campanya Banestorm. Descriu una ciutat on la nigromància és una pràctica habitual, i des que vaig llegir-lo tinc ganes de fer una partida en un escenari com aquest.\nL’altre dia pensava que seria divertit jugar una partida en un entorn -una ciutat, un país-, on només hi hagués zombis complint les ordres dels seus amos ja desapareguts.\nEn aquest entorn, els zombis treballarien el camp, o picarien pedra, tallarien arbres… i anirien apilant el producte del seu treball però ningú l’aprofitaria: el menjar s’acabaria podrint, les canteres s’esgotarien i la llenya es faria malbé.\nEn aquest entorn, només aquells que anessin identificats d’alguna manera hi podrien passar sense patir les agressions dels zombis. Per exemple duent un medalló, un pergamí…\nL’aventura podria consistir en entrar en aquest regne fantasma tenint l’objecte que autoritza el pas, però a mitja aventura els personatges el perdrien, i es trobarien enmig d’una regió infestada de zombis que els atacarien a simple vista.\nAquesta entrada s'ha publicat en Aventures i etiquetada amb idees. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


taulaposada | Rotllet de cuixot salat, poma caramel·litzada i formatge blau.\nRotllet de cuixot salat, poma caramel·litzada i formatge blau.\nPublicat dia 20 febrer 2013 entrants. General. Receptes salades\nL’entrada d’avui és la meva aportació al Concurs de receptes Mossegades. Una iniciativa que comença aquest mes de febrer i a la qual em feia moltes ganes participar. Ara, com sempre, he anat ben justa de temps! la proposta de febrer era una barqueta o una tapa. He pensat aquestes torrades que són molt senzilles de fer i amb ingredients que fàcilment podem tenir a casa.\nIngredients per a 4 tapes:\n1 polsim canyella\n2 culleretes sucre\n4 talls de cuixot salat\n4 talls de formatge blau\n4 talls de barra de qualitat.\nReducció de vinagre balsàmic, oli verge\nTallam la poma en 8 trossos i els dauram la en una paella amb una mica d’oli. Afegim el sucre i la canyella. Mig minut després hi posam l’aigua i deixam que s’evapori. Si les pomes són toves les aturam, sinó les deixam i hi afegim una miqueta més d’aigua.\nEstenem els talls de cuixot salat, hi posam una làmina de poma, una de formatge blau, una altre de poma i ho embolicam. Quan tenguem tots els rotllets fets els enfornarem 5 minuts però no massa més, ja que el sabor del cuixot s’accentuaria.\nMentrestant torrarem el pa.\nMuntarem la tapa posant una mica d’oli verge sobre la torrada, el rotllet i un raig de reducció de balsàmic. I ja tendrem la nostra tapa a punt. Fàcil, no és cert?


Parc de la Séquia » 2015 » gener\nLa 3a edició d’aquesta modalitat consisteix en una ruta de 25 km, és un itinerari planer i hi haurà 6 avituallaments entre Balsareny i el Parc de l’Agulla. Durant el recorregut hi haurà diferents avituallaments, si voleu saber què s’hi donarà cliqueu a l’icone del pic-nic dels mapes.\nLa sortida serà única a les 7.30h des de Balsareny i sortireu abans que els caminants. Per poder fer-ho possible, els primers autobusos que sortiran puntualment a les 6:30h des de l’Estació d’Autobusos de Manresa estaran destinats exclusivament a portar els participants inscrits en aquesta modalitat.\nEs mantindran els serveis de guardaroba i cronometratge. També el servei de fisioteràpia i dutxes a l’arribada al Parc de l’Agulla. De 9h a 11h.\nEl pa amb botifarra es donarà com l’any passat a l’arribada al Parc de l’Agulla\nLes inscripcions presencials d’aquesta modalitat seran exclusives a Piscines Municipals de Manresa, ja que allà tenen les polseres de corredors (negres) i els dorsals corresponents.\nSi us escriviu on-line haureu de recollir la polsera i el dorsal a les Piscines Municipals de Manresa els dies 2,3 i 4 de Març o el mateix dia a Balsareny.\nSi aneu amb bus, haureu de recollir la polsera abans de la sortida del bus i a Balsareny us donaran el dorsal abans de començar la cursa.\nDivendres comencen les jornades de gestió cultural a Manresa\nJornades. Gestió Cultural: Noves formes d'entendre i dinamitzar el patrimoni. Manresa – Cardona. 23, 24 i 31 de gener 2015.\n– Patrimoni cultural i TIC: noves formes d'aplicar la gestió cultural al territori, per Jaume Plans (gestor cultural).\nSala d’actes del Centre Cultural el Casino de Manresa, pg. Pere III, a les 20:15 h.\nLa gestió proactiva del patrimoni històric: dinamització i comercia lització, eixos d'un nou model de gestió, per Eudald Tomasa (director general del Grup Transversal).\nEl Born Centre Cultural: l'experiència d'un equipament singular en l'any del Tricentenari, per Quim Torra (director del Born Centre Cultural).\nSala d’actes de la Delegació Bages-Berguedà del Col·legi d’Arquitectes de Catalunya a Manresa, c. Arquitecte Oms, a les 10 h.\nNOTA: Totes les activitats són d’accés lliure i gratuïtes. No cal inscripció prèvia. Per a més informació: 93 8736525 o\nArxiu Comarcal del Bages, Fundació Aigües de Manresa-Junta de la Sèquia (Parc de la Sèquia), Centre Cultural el Casino, Col·legi d’Arquitectes de Catalunya, Ajuntament de Cardona\nAmb el suport de: Institut Ramon Muntaner\nNova edició del concurs LlumCat 2015\nDes del 21 de gener fins al 22 de febrer ja es pot participar en el concurs LlumCat 2015 al web http://blocs.cpnl.cat/llumcat/bases/\nL’objectiu d’aquest concurs és aconseguir que els participants no solament s’interessin per la llengua i la cultura catalanes, sinó que aprofundeixin d’una manera lúdica en el coneixement d’un dels fets històrics que més impacte han tingut en el desenvolupament econòmic, demogràfic i cultural de la ciutat de Manresa.\nEl LlumCat 2015 s’ha volgut dedicar especialment a carrers de la ciutat de Manresa que recorden persones, fets i circumstàncies relacionades amb els motius de la festa: la Llum i l’Aigua, i a espais d’interès natural, històric o arquitectònic que hi al llarg dels 26 km de la sèquia, que va de Balsareny a Manresa.\nEl LlumCat 2015 ha estat possible gràcies a la col•laboració de: Ajuntament de Manresa, Associació Misteriosa Llum, Biblioteca Ateneu les Bases, Carrefour Manresa, Catel, Centre de Formació d’Adults Jacint Carrió, CU+ Clínica Universitària de Manresa, Diesa restauració, El Pou de la Gallina, El Setmanari digital, Escola Oficial d’Idiomes de Manresa (EOI), Escola Politècnica Superior d’Enginyeria de Manresa (EPSEM), Fundació Universitària del Bages (FUB), Kursaal, Manresa+comerç, Manresainfo.cat, Òmnium Bages, Parc de la Sèquia, Regió7 i Universitat Oberta de Catalunya (UOC).\nLa imatge de la Transèquia 2015\nAquest cartell mostra un triangle que representa les tres maneres de fer la Transèquia, a peu, corrent o en bici. Els colors juguen principalment amb els blaus de l’aigua que porta la Sèquia, i el verd, que simbolitza els camps i els paisatges que hi ha al voltant. L’obra inclou el camí que segueix la Sèquia, bàsicament per dues raons: per a fer partíceps tots els pobles implicats i perquè la gent que no sigui de la zona pugui veure d’una manera més gràfica el recorregut.\nEl dissenyador de la imatge és l’Enric Comallonga, freelance manresà, dissenyador habitual de Cerveses Guineu i també de l’empresa igualadina Ocisport. Ha col·laborat realitzant treballs per l’Ajuntament de Manresa/Centre Cultural el Casino, FAST Parcmotor de Castellolí, Federació d’Entitats Excursionistes de Catalunya (FEEC), International SkyRunning Federation (ISF), Museu de la Tècnica de Manresa, i altres com el pallasso Marcel Gros, horts urbans Hortalia, botiga d’esports GR-177 de Moià, Colla Bastonera Manrússia van del Pal o Turisme Rural Cal Segudet, entre altres empreses o associacions (www.ecestudi.net)


Tecnos Escola | TALLER DE LA PREHISTÒRIA I LA PROTECCIÓ A LA CLASSE DE P-4.(PIRATES)\nTALLER DE LA PREHISTÒRIA I LA PROTECCIÓ A LA CLASSE DE P-4.(PIRATES)\n18/04/2017 /in escola, infantil, P4A, Parvulari /by Rosa Roque\nAvui hem fet un taller demostratiu i d’experimentació relacionat amb els elements que al llarg de la prehistòria, han estat més destacats per la nostra protecció.\nLa Sílvia Comellas ens ha portat quatre capses plenes de coses molt diferents.\nA la primera hi havia reproduccions de cranis de les principals espècies humanes. Hem pogut veure com amb el pas del temps el cervell anava creixent i també el crani. Els humans tenim un físic poc priviligiat però gràcies a la intel·ligència hem pogut buscar solucions per sobreviure.\nA la segona capsa hi havia pells adobades de diferents animals, estris d’adobatge i materials per adobar. Hem descobert que el treball de la pell ens va portar a obtenir un element protector indispensable per la nostra supervivència.\nA la tercera capsa hi havia materials per encendre foc amb el sistema de fricció de fustes i percussió amb pedres.\nHem aconseguit fer foc!!\nI amb les cendres pintaven les coves i també la seva pell. Així aconseguien fer el camuflatge per no ser vistos pels animals quan anaven a caçar.\nFinalment, hem obert la quarta capsa. Hi havia diferents reproduccions d’eines de pedra, fusta i os del Paleolític, el Neolític i l’Edat dels Metalls.\nLa Sílvia ens ha fet una petita demostració de talla i ens ha fet veure com va ser d’important la fabricació d’eines per a la protecció dels humans. No tenim eines potents al cos però podem fabricar-les i som l’única espècie que pot fer-ho.\nPer acabar ens hem fet una petita eina per tallar amb silex i un tronc.\nSi voleu veure totes les fotos!\nXerrada per als alumnes del sisè nivell de primària de la Dra. Mercè Piq... Venda de roses


Com exposar en una galeria #15: Meditació | Bonart\nCom exposar en una galeria #15: Meditació\nAmb tot el soroll que hi ha, cada vegada es fa més difícil escoltar, pensar, parlar, reflexionar, conversar… i per això també va sent més fàcil trobar altaveus que ens diuen com sobreviure a tot aquest desgavell. Pablo d’Ors, en la seva Biografia del silenci, ens diu: “Un dels primers fruits de la meva pràctica de meditació va ser la intuïció que res en aquest món resta estable. Que tot va canviant és quelcom que ja sabia abans –és obvi–, però en meditar vaig començar a adonar-me’n. També nosaltres canviem, per molt que vulguem veure’ns com quelcom permanent”, i hi afegeix: “Des del meu present no puc condemnar qui vaig ser en el passat per la senzilla raó que aquell qui ara jutjo és una altra persona. Actuem sempre conforme a la saviesa que tenim en cada moment, i si actuem malament és perquè, almenys en aquest punt, hi havia ignorància. És absurd condemnar la ignorància passada des de la saviesa present.”\nPer això és interessant el que ens diu Yuval Noah Harari en el seu best-seller Sàpiens. Una breu història de la humanitat: “La majoria dels llibres d’història se centren en les idees dels grans pensadors, en els guerrers més valerosos, en les obres dels sants i la creativitat dels artistes. Tenen moltes coses a dir sobre la formació i la desintegració de les estructures socials, sobre l’ascens i la caiguda dels imperis, sobre el descobriment i la difusió de les tecnologies, però no diuen res sobre la manera com tot això va influir en la felicitat i el patiment dels individus. Aquesta és la llacuna més gran en la nostra comprensió de la història. Seria bo que comencéssim a omplir-la.”\nPer això és interessant el que ens diu J.F. Martel en el seu llibre Vindicación del arte en la era del artificio: “L’art autèntic ens aporta la veritat de manera semblant a com ho fa la ciència. La seva dimensió profètica –la seva habilitat per mostrar-nos el costat de les coses que els nostres interessos ens amaguen– el converteix en una font de coneixement, si bé d’una classe a la qual la raó instrumental no dedica gaire temps”, i ens aclareix: “La ciència s’ocupa de l’abstracte, del general i d’allò que pots arribar a conèixer. Al contrari, l’art té a veure amb el particular, el desconegut, el singular.”\nInteressant, molt interessant és la Teoria de la creativitat, que ha escrit Jorge Wagensberg: “El mètode de la ciència serveix, entre altres coses, perquè un s’adoni que està faltant una idea necessària per comprendre el món. I, una vegada trobada aquesta idea, el mètode també és útil per intentar convertir-la en coneixement intel·ligible. És a dir, el mètode científic serveix per saber que falta una idea i també per fabricar coneixement amb aquesta; però, curiosament, no serveix per trobar la idea que saben que falta.” Wagensber ens il·lumina: “Molts artistes, científics i pensadors comencen precisament així: trencant hipòtesis tàcites, trencant regles, falten al respecte a les tradicions, als mestres i sense tenir en compte el que ha adquirit credibilitat i prestigi en el passat.”\nAl final rebo un whatsapp: “Si et digués la veritat, t’estaria mentint.”\nA la imatge, Dom d’Andreja Veluscek.\nEtiquetes: Com exposar en una galeria #15


Salvador Masdéu, els secrets del fang – Fes Ta Festa – La cultura popular a la ràdio i a internet\nEl Col·lectiu de pessebrisme El Bou i la Mula i el Museu arxiu de Sant Andreu de Llavaneres exposen del 26 de novembre de 2021 al 16 de gener de 2022, l’obra de Salvador Masdéu i Freixenet (Barcelona 1859 -1924), autor de totes les figures de pessebre bones del seu temps, en paraules de Joan Amades. Tot i formar part de moltes vitrines de col·leccionistes i la influència de la seva obra en artistes coetanis i posteriors, se’n sabia ben poca cosa, i encara no totes eren correctes. La seva extrema humilitat, que ni signava les seves peces ni deixava que escrivissin el seu nom quan li feien una entrevista al diari, va contribuir a aquest desconeixement.\nCatalunya ha estat bressol d’incomptables artistes i artesans del fang. Molts dels quals, potser masses, han passat per l’adreçador de la història de forma completament anònima. Salvador Masdéu podria haver estat un d’aquests casos, un dels més sagnants, donada la seva qualitat artística, la influència i reconeixement que va tenir en el seu moment i l’abast de la seva obra, que li va sobreviure, plena de força, de caràcter i de dinamisme. Darrera de cada peça hi ha el treball acurat i meticulós d’un artista complet, d’un pessebrista amb ànima d’escultor i d’un escultor amb vocació de pessebrista. Potser oblidat després de la seva mort, amb una obra sense continuïtat aparent, si més no reconeguda.\nCal, doncs, fer justícia i treure a la llum tot el seu esplendor, honorar-lo i posar nom i cognom a moltes de les figures de les nostres col·leccions. Aquest és l’únic camí per assolir l’objectiu que tant les poques col·leccions públiques, com les privades, deixin de ser un cúmul de figures anònimes de terracota i passin a constituir una part important i ben documentada del patrimoni cultural català.\nL’exposició “Salvador Masdéu; els secrets del fang” s’ha cuit a foc lent, molt lent i és fruit d’una recerca que pretén posar en valor l’art i l’ofici de Salvador Masdéu; donar-lo a conèixer i, perquè no, retre-li un merescut homenatge de la millor manera que sabem fer els del Col·lectiu El Bou i la Mula. La recerca ha permès posar llum a moltes ombres sobre el personatge. D’ell només es coneixia el que havien publicat Joan Amades i Josep Maria Garrut. No es coneixia ni el segon cognom i les dates de naixement o defunció ballaven segons qui escrigués el text.\nLaura Bosch, Toni Dorda i Jordi Montlló\nCol·lectiu d’opinió, recerca i difusió del pessebrisme, El Bou i la Mula\nDates: Del 26 de novembre de 2021 fins el 30 de gener de 2022.\nTancat 25 i 26 de desembre i 1 i 6 de gener.


El Centre Cívic Montserrat Roig acollirà una nova campanya de donació de sang i medul·la òssia - Radio Star Terrassa 100.5 Fm --- La Cultural de Terrassa\nSerà dilluns, 8 de febrer, de 10 a 14 h i de 17 a 21 h\nL'Ajuntament de Terrassa torna a col·laborar amb el Banc de Sang i Teixits de Catalunya (BST), cedint un espai municipal ampli per una nova campanya de donació de sang i d'inscripció al registre de donants del medul·la òssia. El Consistori posa a disposició del BST el Centre Cívic Montserrat Roig (avinguda de Barcelona, 180) el proper dilluns 8 de febrer de 10 a 14h i de 17 a 21h. Per participar-hi, és imprescindible demanar cita prèvia través del web donarsang.gencat.cat.\nEn aquesta ocasió es fa especial incidència en la donació de medul·la òssia, un teixit esponjós que es troba dins els ossos, que no s'ha de confondre amb la medul·la espinal, i que és el lloc on es fabrica la sang que conté les cèl·lules mare. Els trasplantaments són necessaris per pacients amb leucèmia, o altres malalties de la sang.\nPer registrar-se com a donant de medul·la cal tenir entre 18 i 40 anys i gaudir d'un bon estat de salut. Les persones interessades hauran d'emplenar un formulari i donar sang. Durant la donació s'extraurà una mostra que servirà per analitzar l'HLA, que són un grup de proteïnes que permeten saber la compatibilitat entre dues persones de cara a possibles donacions en el futur. La donació de medul·la òssia es fa només en cas que hi hagi una persona malalta compatible que en necessiti i, en la majoria dels casos, la donació es fa a través d'un procediment molt semblant a la donació de sang. Un cop al registre, les possibilitats que té una persona de ser donant són aproximadament d'1 entre 4.000.\nPosted on Friday 05 February 2021 - 17:52:16 in Varios by Director


ARRÒS DACSA – L'ARRÒS DE VALENCIA Batch cooking: cuina un dia, menja tota la setmana - ARRÒS DACSA - L'ARRÒS DE VALENCIA\nL’organització és la clau en el món modern, si Marie Kondo canvia la vida de moltes persones organitzant els seus armaris, descobrir el batch coocking et canviarà la vida, t’ajudarà a millorar la teua alimentació i et brindarà més temps lliure per a les teues coses.\nEl mètode del batch coocking és senzill, consistix a dedicar dos o tres hores d’un dia lliure a cuinar, per a després menjar durant tota la setmana dels aliments cuinats en eixe temps.\nEl pla és, a més d’estalviar temps, planificar les menjars i evitar aliments ultraprocessats, amb un clar benefici per a la nostra salut. Sobretot, perquè prioritzarem aliments naturals i de temporada.\nTria un dia de la setmana que tingues lliure i prepara’t per a passar un parell d’hores en la cuina, seran unes hores dedicades al batck coocking que t’estalviaran hores la resta de dies de la setmana. Posa’t un disc que t’agrade, encén el forn i saca totes les olles que tingues. Ha arribat el moment de cuinar molta quantitat i molta varietat.\nSelecciona les teues verdures favorites, talla-les, assaona-les i fica-les en el forn, d’altra banda, prepara una bona olla de llegums i com no podia ser de cap altra manera, un arròs dacsa rendondo o integral que servirà per a acompanyar tots els teus menjars. Aprofita i bull també un parell d’ous que t’ajudaran a complementar la ració de proteïna dels teus menjars. Recorda fer molta quantitat de tot, després podràs congelar si no vas a menjar-ho tot durant la setmana.\nQuan tingues tota el menjar cuinat, guarda-ho a la nevera, d’esta manera, durant la setmana només hauràs de combinar els diferents tuppers per a crear plats colorits i saludables.


Preinscripcions als estudis postobligatoris pel curs 2021-2022 - Notícies de l'Ajuntament de la Vila de Masquefa\nL’Ajuntament disposa al Casal de Joves de Masquefa del Servei d’Assessoria Acadèmica, que ofereix a famílies i joves assessorament i orientació personalitzada en matèria de formació.\nLa Generalitat de Catalunya obre el període de preinscripció als estudis postobligatoris pel curs 2021-2022. Les dates de preinscripció per als diferents estudis són les següents:\nBatxillerat: de l’11 al 17 de maig. Consulta tota la informació en aquest enllaç.\nItineraris formatius específics: consulta tota la informació en aquest enllaç.\nProgrames de formació i inserció: del 10 al 21 de maig. Consulta tota la informació en aquest enllaç.\nFormació professional (grau mitjà): de l’11 al 17 de maig. Consulta tota la informació en aquest enllaç.\nFormació professional (grau superior): del 25 al 31 de maig. Consulta tota la informació en aquest enllaç.\nCursos d’especialització d’FP: de l’1 al 7 de juliol. Consulta tota la informació en aquest enllaç.\nArts plàstiques i disseny (grau mitjà): de l’11 al 17 de maig. Consulta tota la informació en aquest enllaç.\nArts plàstiques i disseny (grau superior): del 25 al 31 de maig. Consulta tota la informació en aquest enllaç.\nMúsica i dansa: consulta tota la informació en aquest enllaç.\nArts escèniques: del 15 d’abril al 4 de juny. Consulta tota la informació en aquest enllaç.\nEnsenyaments esportius: abans del 30 d’abril. Consulta tota la informació en aquest enllaç.\nIdiomes a les EOI: del 31 d’agost al 3 de setembre. Consulta tota la informació en aquest enllaç.\nEducació d’adults: del 21 al 29 de juny. Consulta tota la informació en aquest enllaç.\nEnsenyaments artístics superiors: consulta tota la informació en aquest enllaç.\nEnsenyaments a distància de l’IOC: consulta tota la informació en aquest enllaç.\nLa Xarxa TET Anoia Sud, de la que Masquefa en forma part, també ha editat diferents materials d’orientació i consulta que podeu recuperar en aquest enllaç.\nServei d’Assessoria Acadèmica\nDavant qualsevol dubte que tingueu l’Ajuntament de Masquefa disposa del Servei d’Assessoria Acadèmica, que ofereix a les famílies i als joves assessorament i orientació personalitzada en matèria de formació.\nEl servei està ubicat al Casal de Joves i podeu demanar cita prèvia enviant un correu electrònic a l’adreça joventut@masquefa.net, trucant al telèfon 93 772 85 21, o enviant un missatge a través de la plataforma WhatsApp al número 671 060 967.\nCategoria: Butlletí, Educació, General, JoventutPer Ajuntament de Masquefa 09/04/2021\nAnteriorPrevious post:Teniu dubtes sobre els itineraris i oportunitats que ofereix el sistema educatiu? I sobre com acompanyar els fills en la tria dels estudis?SegüentNext post:Els comerços que vulguin instal·lar parades per Sant Jordi ja poden fer la seva sol·licitud


Els Bombers donen per tancat el dispositiu a les naus incendiades de Badalona - Empordà\nEls Bombers donen per tancat el dispositiu a les naus incendiades de Badalona\nEs posen a disposició de l’Ajuntament de la localitat i de l’empresa d’enderrocament per col·laborar en els treballs de desenrunament\nacn. badalona 14.12.2020 | 06:30\nEls Bombers treballant a la zona afectada per l’incendi. efe\nEls Bombers treballant a la zona afectada per l’incendi.\nEls Bombers van tancar a darrera hora hora d'ahir el dispositiu fix que mantenien a les naus incendiades de Badalona. Segons van explicar fonts del cos, el dispositiu es va començar a desmuntar a primera hora del dia i es va donar per tancat al final de la jornada, després d´inspeccionar una part de la zona que encara no havia estat inspeccionada.\nEn tot cas, els Bombers s'han posat a disposició de l'Ajuntament de Badalona i de l'empresa d'enderrocament per a les properes inspeccions dels espais, mentre avancin els treballs de desenrunament. Els efectius, presents amb deu dotacions, encara ahir van apagar fumaroles que es mantenien.\nCal recordar que l´enderroc de la nau cremada al barri del Gorg es va iniciar dissabte al matí. L´Ajuntament de la ciutat va adjudicar les obres a l´empresa Roig per un valor de 119.000 euros. El batlle de la ciutat, Xavier Garcia Albiol, va assenyalar que els treballs s´allargaran «en funció de com vagi avançant la investigació» i «tal com marquin els responsables judicials i els Bombers». Tot i això, Albiol va celebrar que els entorns de la nau «tornin a una certa normalitat, des del punt urbanístic i de tranquil·litat dels veïns». Albiol també va explicar que, un cop finalitzin els treballs, el consistori es posarà en contacte amb els propietaris de la nau per «exigir el cobrament» de l´enderroc. En cas que es neguin a pagar els treballs, va anunciar, «iniciarem un procés judicial».\nCentenars de persones es van manifestar dissabte a la tarda pels carrers de Badalona per reclamar «justícia» i «dignitat» per als afectats per l´incendi. La marxa es va iniciar a la parada de metro del Gorg i va arribar fins a la plaça de la Vila enmig de proclames contra el racisme i demanant la dimissió de l´alcalde de la ciutat. Els manifestants van fer un minut de silenci davant de l´Ajuntament de Badalona.


POL TOLEDO JUGARÀ LA FINAL DE L'ITF DE REUS!\nEl jugador de Maçanet de la Selva, Pol Toledo Bagué, jugarà diumenge la final de l'ITF de Reus al derrotar avui, en semifinals, al brasiler Joao Menezes per 7-5 i 6-4. El jugador gironí va mostrar-se molt segur amb el seu servei i un trencament al seu rival en ambdós sets va ser suficient per endur-se la victòria final.\nPol Toledo està a Reus com a cap de sèrie número 4 de la competició. El jugador del Girona Tennis Pro, està portant a terme un joc molt sòlid durant tot el torneig i això farà que Toledo disputi la primera final de la temporada. El seu rival serà el jugador italià Marco Moroni, que va derrotar a l'altre semifinal, el cap de sèrie número 3, per 6-3 i 6-2.\nDe la mà del tècnic Jose Maria Paniagua i tot l'equip del Girona Tennis Pro, Pol Toledo ha iniciat amb força tota la temporada de terra.\nPEREZ-NAYA NO PODEN ACONSEGUIR GUANYAR LA FINAL DEL HAMMAMET OPEN\nEl dobles format per Guadalupe Pérez i Guillermina Naya no ha pogut aconseguir la victòria a la final del Hammamet Open 08A al caure davant la parella cap de sèrie número 1 del torneig, les italianes Anastasia Grymalska i Michele Alexandra Zmau per un resultat de 6-2 i 6-3. Malgrat el resultat advers, el joc de les aregentines del Girona Tennis Pro no va ser de tot dolent i varen certificar que poden ser una bona parella de dobles, quan les dues estiguin al 100% del seu rendiment.\nD'aquesta manera, finalitza una setmana molt positiva per les tres integrants del Girona Tennis Pro. Guadalupe Perez Rojas, Blanca Puig i Guillermina Naya acompanyades de l'entrenador Javier Degreef segueixen el treball planificat i es veu la millora en el joc, de les tres tennistes.\nGUADALUPE PEREZ I GUILLERMINA NAYA JUGARÀN LA FINAL DEL HAMMAMET OPEN 08A\nLes parella del Girona Tennis Pro formada per Guadalupe Pérez Rojas i Guillermina Naya, jugaran el proper dissabte 3 de març, la final del Hammamet Open 08A, en dobles després de guanyar en semifinals a les italianes Anna-Giulia Remondina i Lucrezia Stefanini per un 6-3 i 6-4 en un partit que ha tingut una durada de 1h21'.\nLes jugadores argentines han format parella en el debut de la temporada oficial per part de Guillermina Naya, i ho han fet amb un joc molt sòlid tant a la volea com en el fons. Les del GTP, com a cap de sèries 2 de la competició s'enfrontarà de nou, a una parella italiana, aquest cop, les cap de sèries 1 del torneig com són: Anastasia Grymalska-Michele Alexandra Zmau, en el que serà la seva final del curs tenístic del 2018. La consistència i la regularitat, seran claus per aconseguir el triomf final.\nBON JOC DE GUADA PEREZ I GUILLE NAYA EN EL HAMMAMET OPEN 08A\nJornada on les tres jugadores del Girona Tennis Pro: Guadalupe Perez Rojas, Blanca Puig i Guillermina Naya han tingut partits que han acabat amb una victòria per part de Guadalupe Perez Rojas i dues derrotes, la de Guillermina Naya i el doble que jugava Blanca Puig. Malgrat el resultat advers, ambdues jugadores han mostrat una bona evolució, tenint present que en el cas de Guillermina Naya, era el seu primer partit oficial de l'any.\nGuadalupe Perez Rojas es presentava al partit davant l'italiana Giorgia Marchetti (WTA 556) amb la determinació de seguir evolucionant el seu joc, un cop recuperada de la lesió de la temporada passada. La de Jujuy va controlar el partit, en tot moment, però sense acabar de trencar-lo. L'igualtat amb la seva rival feia que el primer set anès al tie break, on l'italiana se aconseguia decantar la balança al seu costat, després d'un 4-0 favorable.\nNo aconseguir el primer set, va fer despertar a Perez Rojas que amb un joc molt més consistent i agressiu va començar a desenvolupar el seu tennis, després del segon joc quan l'italiana la superava 2-0. La jugadora del Girona Tennis Pro aconseguia cinc jocs consecutius per remuntar el set i col·locar-se 5-2 adalt. El manteniment del servei en els dos segünts jocs d'ambdues jugadores feia que el set fos per l'argentina, que d'aquesta manera igualava el matx.\nEl tercer set, no va haver-hi color. "Guada" va passar per sobre l'italiana, aconseguint un contundent 6-0 per sumar així, l'accès a la següent ronda del Hammamet Open 08A.\nL'altre partit individual de la jornada era el que disputava Guillermina Naya amb la també italiana Nastassya Burnett (WTA 341). Un enfrontament que va tenir una durada 2h15' i que es va decantar per Burnett per un 7-6(2), 2-6 i 2-6. Tot i el resultat advers Guillermina Naya va mostrar la seva evolució en el joc que li va permetre guanyar el primer set. Petits detalls feien que la seva rival aconseguís el triomf final, però el joc de l'argentina va millorar de manera clara. Amb l'entrenador Javier Degreef seguiran treballant per millorar encara més, el seu joc.\nPel que fa al tercer partit, amb representació del Girona Tennis Pro va ser en el doble on Blanca Puig i la seva companya Meritxell Parera no podien aconseguir el triomf al caure 6-3, 4-6 i 7-10 davant les holandeses Annick Melgers-Eva Vedder.\nBON JOC DE BLANCA PUIG EN EL HAMMAMET OPEN CERTIFICANT LA SEVA EVOLUCIÓ\nBlanca Puig no va poder aconseguir la classificació pel quadre gran del Hammamet Open, però va evidenciar una gran millora en el seu lloc, davant de rivals superiors a ella. La jugadora del Girona Tennis Pro va iniciar la "qualy" a segona ronda eliminant en un partit de més de tres hores de durada a l'austríaca Kerstin Peckl per 0-6, 6-3 i 7-5; a la tercera i darrera ronda de la qualificació, Puig va jugar davant la francesa Marie Mattel, la qual tot i que no va poder superar, va mostrar una bona línia ascendent tot i el marcador en contra de 6-3 i 7-5. Blanca Puig seguirà jugant el quadre de dobles, per continuar amb el bon treball portat a terme amb els tècnics del Girona Tennis Pro, a les pistes del Hammamet Open.\nEL DOBLE GUADA I GUILLE GUANYEN EL 1/8 DEL HAMMAMET OPEN 08A\nPoc més d'una hora han necessitat les jugadores del Girona Tennis Pro Guadalupe Pérez-Rojas i Guillermina Naya per vèncer a la parella formada per l'eslovaca Veronika Erjavec i la rumana Andrea Prisacariu per un contundent 6-2 i 6-1. Les jugadores entrenades per Javier Degreef no han donat cap opció a les seves rivals i amb un joc sòlid tant de fons com de volea han trencat tres cops el servei de les seves rivals en el primer set per tancar-lo amb un 6-2.\nEl segon set ha estat completament igual, les argentines del GTP han dominat amb claretat, trencant fins a quatre vegades el servei de les seves contrincants per finalitzar el set i el partit amb un 6-1.\nPOL TOLEDO PREPARAT PEL SEU DEBUT EN EL QUADRE GRAN DE L'ITF D'EGIPTE F7\nEl jugador del Girona Tennis Pro, Pol Toledo debutarà dimecres 28 de febrer, en l'ITF d'Egipte, F7 com a cap de sèrie número 5 del torneig. El de Maçanet de la Selva s'enfrontarà al jugador de Kazakhstan, Pavel Petrov que entra al quadre gran gràcies al un Wild Car. Toledo que es troba a Egipte amb el seu entrenador Josep Maria Paniagua, disputarà el seu primer torneig com a integrant del Girona Tennis Pro\nEL HAMMAMET OPEN VIURÀ LA EVOLUCIÓ DE LES JUGADORES DEL GIRONA TENNIS PRO\nLes instal·lacions del Hammamet Open viuran com les jugadores del Girona TEnnis Pro van evolucionant després de dos mesos d'entrenaments. Si a l'anterior visita es varen inscriure Blanca Puig i Guadalupe Perez Rojas, per aquesta ocasió cal afegir a Guillermina Naya. Les tres jugaran tant en individuals com en dobles, amb l'objectiu de continuar amb la seva evolució en el joc, sempre sota l'atenta mirada i estudi de l'entrenador del projecte femení del Girona Tennis Pro, Javier Degreef.\nMOTIVACIÓ EXTRA PELS INTEGRANTS DE L'ESCOLA DE TENNIS\nTenir entrenant, a les instal·lacions del CT Girona, els integrants del Girona Tennis Pro (Guadalupe Pérez Rojas, Blanca Puig, Guillermina Naya i Pol Toledo) no deixa de ser una motivació extra pels integrants de l'escola de tennis del CT Girona. Si a més, tenen l'oportunitat d'entrenar plegats, encara millor. Això és el que s'està portant a terme des de comenáment d'any, quant els integrants del projecte femení han pres contacte amb jugadores i jugadors de base del CT Girona. Que la base pugui compartir entrenaments amb els integrants del GTP és una manera encara més "educativa" per formar tennistes però també formar persones.\nD'aquesta manera és habitual veure la Guada, la Blanca, la Guille i en Pol entrenar amb diferents membres de l'escola de tennis. Aquesta serà la norma habitual que serà de motivació extra pel membres de l'escola de tennis.\nEls professionals, sense cap mena de dubte, son el mirall de la majoria de jugadors i jugadores que sommien algun dia a poder dedicar-se professionalment com ells, al tennis.\nPOL TOLEDO, NOU JUGADOR DEL GIRONA TENNIS PRO\nEl jugador de Maçanet de la Selva, Pol Toledo Bagué serà el primer jugador de la categoria masculina que forma part del projecte Girona Tennis Pro, del Club Tennis Girona. Toledo, actualment número 404 del rànquing ATP en individuals i 225 del rànquing ATP en dobles, engegarà la categoria masculina acompanyat del tècnic Jose Maria Paniagua i el suport de Dino Callone.\nPol Toledo és a l’actualitat la millor raqueta del tennis gironí. Amb 1,78m d’alçada i 71 kg de pes el gironí entra a formar part del projecte més ambiciós del tennis professional gironí. El de Maçanet serà el referent de la categoria masculina.\nQuan Carles Montañés, president del Club Tennis Girona va presentar el projecte a la premsa, ja va deixar clar que tenien la intenció que hi hagués categoria masculina i femenina. Amb la incorporació de Toledo i de l’entrenador Paniagua, es fa efectiva l’estructura del Girona Tennis Pro que serà tot un referent en el tennis gironí i també català.\nPol Toledo tindrà la base de treball a Girona, on treballarà amb l’equip tècnic del Girona Tennis Pro: entrenador, preparador físic, fisioterapeutes, nutricionistes, psicòlegs amb l’objectiu de seguir evolucionant el seu lloc.\nJosé Maria Paniagua, una figura clau en el GTP\nA l’igual que passa amb Javier Degreef, entrenador de la categoria femenina, José Maria Paniagua és una de les claus a la categoria masculina. Ell ha estat l’entrenador de Guido Andreozzi (150 ATP) i de Roberto Carballés (100 ATP) i per tant un “coach” amb experiència que aportarà la metòdica necessària a Pol Toledo. Ell marcarà la línia a seguir per buscar la millora del tennista gironí amb el suport de l’entrenador Dino Callone.\nD’aquesta manera, el Girona Tennis Pro inicia la temporada 2018 amb la següent estructura:\nJugador: Pol Toledo\nEntrenadors: Jose Maria Paniagua i Dino Callone.\nJugadores: Guadalupe Pérez Rojas, Blanca Puig i Guillermina Naya.\nEntrenador: Javier Degreef.\nPreparador físic: Jordi Verdaguer\nDirector del projecte: Sergi Torrent.\nGUADALUPE PÉREZ ROJAS A LES PORTES DE SEMIS DEL HAMMAMET OPEN F5\nGuadalupe Pérez Rojas ha finalitzat la seva participació en el Hammamet Open F5 de Tunísia al caure davant la brasilera Laura Pigossi (WTA 398) per 6-4, 6-7(5) i 3-6 en un partit de 3h13' i d'aquesta manera s'ha quedat a les portes de les semifinals. Tot i el resultat, el seu pas per Tunísia és més que positiu i tornarà a Girona amb gran energia i motivació per seguir evolucionant com a jugadora.\nCal destacar i posar en alça el gran joc de la tenista argentina que ha vist, com després d'estar gairebé un any aturada per una lesió, ha iniciat el 2018 lluitant i plantant cara a jugadores d'un rànquing superior a ella. "Guada" que va iniciar la pretemporada a principis d'any molt motivada i amb ganes, ha pogut comprovar com el treball portat a terme conjuntament entre l'entrenador Javier Degreef i el preparador físic Jordi Verdaguer està donant resultats, tot i que encara hi ha un marge de millora elevat. La de Jujuy ha trobat el camí per recuperar el nivell que la va portar a ser jugadora de Fed Cup, i ho està fent gràcies al suport rebut per tot l'equip tècnic del Girona Tennis Pro. La millora substancial fa que l'argentina pugui competir en partits de llarga durada i que siguin només els petits detalls els que decanten la balança. El seu tarannà positiu i lluitador juntament amb el gran ambient de treball que està vivint a Girona, està fent que aviat es torni a veure a la gran Guadalupe Pérez Rojas.


Ginecomplex plus: fórmula millorada, amb un òptim contingut en vitamina D - Laboratorios Viñas\nHome Notícies Ginecomplex plus: fórmula millorada, amb un òptim contingut en vitamina D\nGinecomplex plus: fórmula millorada, amb un òptim contingut en vitamina D\nSi hi ha alguna cosa del que podem presumir és de les hores de sol de què gaudim. Tot i això, els espanyols patim un dèficit de vitamina D, una vitamina que l'organisme produeix quan exposem la nostra pell al sol. Segons un estudi publicat pel British Journal of Nutrition, fins a un 88% de la població del planeta patiria aquesta mancança. Els nostres nivells s'assemblen als de la resta del món. Malgrat una climatologia propícia, els nivells generals són semblants o fins i tot inferiors als de l'Europa central o Escandinàvia, tal com assenyala la Societat Espanyola d'Investigació Òssia i del Metabolisme Mineral. Les causes d'aquesta mancança són diverses. La Societat Espanyola d'Endocrinologia i Nutrició (SEEN) assenyala factors com deficiències en l'aportació dietètic, el sobreús de protecció solar durant els mesos d'estiu o que gran part de la població espanyola viu per sobre del paral·lel 35ºN, on la possibilitat de sintetitzar vitamina D és escassa a l'hivern i primavera. Un altre condicionant a tenir en compte és la tendència en les societats modernes a passar més temps dins de casa que a l'aire lliure, sobretot a mesura que complim anys.\nLa vitamina D és fonamental en el desenvolupament de múltiples i vitals funcions fisiològiques. Regula el metabolisme del calci i el fòsfor, contribueix al manteniment d'ossos i dents normals, està implicada en el bon funcionament del sistema immunitari i participa en el procés de secreció d'insulina.\nEncara que existeix certa controvèrsia sobre quins són els nivells plasmàtics òptims de vitamina D, la majoria d'experts estan d'acord a assenyalar que parlem de deficiència quan els nivells estan per sota de 20 ng / ml, insuficiència entre 20- 29 ng / ml i suficiència a partir de 30 ng / ml.\nMajor mancança en dones embarassades\nMantenir uns nivells òptims de vitamina D adquireix més rellevància durant l'embaràs, període en què augmenten els requeriments. S'ha demostrat que hi ha una alta taxa de hipovitaminosi D, tant en les mares com en els nadons. Un estudi ha detectat fins a un 60% de dèficit de vitamina D entre les dones gestants. Els nivells plasmàtics de 25 (OH) D van ser menors de 30 ng / ml en el 88,7% de les mares i el 67,1% dels nadons, menors de 20 ng / ml en el 64,4% i el 41,3%, i de menors de 10 ng / ml en el 26,8% i el 11,1%, respectivament. Al costat d'aquestes dades, cal considerar que, atès que del 20 al 80% de la vitamina D en nadons prové de la mare, llevat que hi hagi una font externa de vitamines, el seu nivell disminueix per sota dels requeriments mínims durant el primer mes de vida.\nEls efectes que aquesta mancança pot tenir, tant sobre la mare com sobre la formació i desenvolupament del fetus, són considerables. La hipovitaminosi D produeix un augment en la prevalença de diabetis gestacional, hipertensió gestacional (preeclàmpsia) i deteriorament del sistema immunitari. En el fetus, es tradueix en una taxa més alta de parts prematurs, baix pes i talla en néixer i menor creixement i desenvolupament fetal.\nGinecomplex Plus, l'aportació òptima de vitamina D durant l'embaràs\nGinecomplex Plus, amb nova fórmula millorada, aporta els nutrients específics necessaris per a la mare i el creixement del bebé durant l'embaràs i la lactància. La seva composició, amb omega-3 (EPA / DHA), oligoelements (zinc, ferro, magnesi, iode), minerals (calci, fòsfor, coure, manganès) i vitamines (àcid fòlic, vitamines B1, B2, B3, B6 i B12 , vitamina e i vitamina C), inclou ara 1000 UI (25 mg) de vitamina D, millorant així la fórmula més completa per abans i durant l'embaràs.\nGràcies al seu alt contingut en vitamina D, permet assolir els nivells òptims desitjats en la dona gestant.