Compromís Per Elx se suma a la concentració del 27 de setembre per l’Estat d’Emergència Climàtica – Compromís per Elx\nPublicat el 18 Setembre 2019 en elx, medi ambient, Moviments Socials\nLes portaveus de Compromís per Elx, Marian Campello i Marina González, han afirmat que donen suport a la concentració convocada per l’emergència climàtica del pròxim 27 de setembre a les 19 h a la plaça de Baix. Com a organització política on l’ecologisme és un dels eixos vertebradors, Compromís suma els seus esforços a la mobilització que ha de ser clau per visibilitzar i conscienciar envers un dels majors reptes al que ens enfrontem a hores d’ara.\n“Necessitem una societat civil forta que fique l’emergència climàtica com a prioritat en l’agenda política i ens ajude a impulsar polítiques valentes de transformació ecològica”, apunta Marian Campello, coportaveu de Compromís Per Elx.\nAixí, el col·lectiu de Compromís per Elx es suma a les accions convocades per la Plataforma sobre l’Emergència Climàtica, que recentment s’ha constituït a Elx i on participen els principals moviments socials locals. “Aquest repte és de tal magnitud, que no entén de distincions. És una oportunitat per unir-nos envers un problema on a hores d’ara ja ens juguem la nostra vida i, sobretot, la dels més menuts i menudes”, ha declarat Marina González, coportaveu de Compromís Per Elx.\nArxivat en: elx, medi ambient, Moviments Socials clima\n← Compromís per Elx es congratula del suport de la Conselleria d’Igualtat a les dones en risc d’exclusió\nCompromís aborda les necessitats sanitàries d’Elx amb la secretària autonòmica →


Illueca celebra aprovar uns pressupostos "orientats hac...\nIllueca celebra aprovar uns pressupostos "orientats cap a una recuperació justa"\nDestaca que la Conselleria d'Habitatge percebrà l'increment pressupostari "més important de tot el Consell"\n30 de octubre de 2021 (21:00 CET)\nHéctor Illueca i Pilar Lima\nEl vicepresident segon de la Generalitat i conseller d'Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica, Héctor Illueca (Unides Podem), ha celebrat la "gran notícia" que el Botànic haja aconseguit aquest dissabte un acord per a uns pressupostos de la Generalitat de 2022 que seran "socials orientats cap a una recuperació justa i inclusiva".\nAixí ho ha manifestat en un missatge en el seu compte de Twitter, després de conéixer-se que la comissió del Consell encarregada d'elaborar les línies estratègiques dels pressupostos de 2022 ha aconseguit un acord per a aprovar els comptes de la Generalitat del pròxim any en una reunió extraordinària que se celebrarà el dimecres 3 de novembre.\nEn la xarxa social, Illueca ha assenyalat que els comptes "seran uns pressupostos socials orientats cap a una recuperació justa i inclusiva" i ha remarcat que "es tracta d'una gran notícia per al poble valencià". "Seguretat, justícia i esperança en el futur. Seguim!", ha manifestat.\nEn la mateixa línia, la Vicepresidència Segona ha valorat "amb satisfacció" l'acord, en un comunicat, i ha descrit els pressupostos com a "expansius, socials i inclusius en la línia del que necessita la Comunitat Valenciana per a recuperar-se socialment i econòmicament de la crisi provocada per la pandèmia".\nL'INCREMENT PRESSUPOSTARI "MÉS IMPORTANT"\nAixí mateix, el departament que dirigeix Illueca ha destacat l'"increment pressupostari" per a la Conselleria, que "és el més important de tot el Consell i això permetrà dotar de recursos a fi de desenvolupar les noves normes recentment aprovades en matèria d'habitatge".\nLa Vicepresidència Segona ha insistit en la idea d'uns pressupostos "de la recuperació justa i inclusiva" i ha ressaltat que "s'ha incidit a blindar els serveis bàsics que garanteixen els drets socials, com és el dret a l'habitatge".\nA més, en els comptes s'assenyala "com a prioritats l'emergència residencial i la rehabilitació", ha avançat la Conselleria. En aquest sentit, "l'augment pressupostari que experimenta la Conselleria d'Habitatge que permetrà ampliar les polítiques ja vigents i expandir l'actuació a altres problemàtiques", ha avançat.\nEn concret, respecte a la rehabilitació, el nou pressupost "inclou un augment important, a més, dels capítols corresponents a la rehabilitació i altres activitats de per a la reconversió del sector de l'edificació", ha precisat el departament que dirigeix Illueca.\n"Es tracta de la materialització d'un compromís de la Vicepresidència Segona amb la transformació del model productiu i, en concret, d'una activitat fonamental per a la Comunitat Valenciana com és l'edificació. D'aquesta manera, podrem acompanyar al sector en el seu avanç cap a noves activitats intensives en coneixement i d'alt valor afegit, la qual cosa enfortirà la recuperació de la nostra economia i la creació de nous llocs de treball", ha subratllat.\nAcord polític del Botànic per a aprovar els pressupostos de 2022\nCompromís celebra arribar a un acord per a "el millor pressupost per als valencians i valencianes"


Juncker es reunirà amb Pedro Sánchez a Brussel·les dijous vinent ! ACN ! directe!cat\nDivendres, 13 d'octubre de 2017 13:03 h\nUn portaveu de la Comissió Europea no descarta que els líders abordin la situació a Catalunya durant la trobada i diu que no el "sorprendria" si ho fan\nACN Brussel·les.-El president de la Comissió Europea (CE), Jean-Claude Juncker, es reunirà amb el secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, dijous 19 d'octubre a les deu del matí. La trobada està prevista a Brussel·les, on el president Juncker mantindrà reunions amb líders polítics de diferents països. Alexander Winterstein, portaveu de l'executiu comunitari, ha indicat durant la roda de premsa d'aquest divendres que no el "sorprendria" si la situació a Catalunya és un dels temes a tractar durant la trobada. "Aquesta és una reunió on el president parlarà d'assumptes d'interès comú", ha afirmat Winterstein, que no ha descartat que la qüestió de Catalunya sigui abordada durant la trobada.


Tallers de construcció de Betezé Open Architecture Systems: estiu 2018 — Escola Tècnica Superior d'Arquitectura del Vallès. ETSAV — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nCasa km X és un projecte que pretén demostrar el potencial que té la construcció amb materials naturals i no contaminants. Utilitzant els recursos que ens ofereix l'entorn immediat, es construirà un refugi efímer de 17m2 a través de la manupulació de pedres (per als fonaments), terra crua (per als murs) i fusta+bambú (per a la coberta) en una activitat dividida en les 3 fases del procés.\nCasa km X\nL'activitat que preparen per a aquest estiu per als estudiants dels diferents graus de l'àmbit de la construcció, és composta per una sèrie de tallers per la construcció d'un volum arquitectònic efímer complet. L'activitat es divideix en tres fases repartides durant els mesos d'estiu on a través de tallers participatius els participants puguin formar part activa en els diferents processos constructius:\n- fonamentació_maçoneria (25 juny - 30 juny)\n- murs_tècnica mixta de btc i tàpia (27 agost - 1 setembre)\n- coberta_amb bambú i fusta (3 setembre - 8 setembre).\nLa voluntat és de construir aquest volum amb el mínim impacte possible mirant d'agafar el material dels indrets propers a l'emplaçament per un cop finalitzada analitzar quin ha sigut el radi d'influència de l'activitat.\nBetezé és un col·lectiu d’arquitectes i enginyers formats en diferents facultats de la Universitat Politècnica de Catalunya. El seu objectiu és difondre arreu del món les tècniques i els mètodes constructius per una arquitectura sostenible i responsable.\nLa seva plataforma online betezé.org permet als usuaris descarregar-se plànols senzills i intuïtius per al muntatge autònom d’eines per a la construcció, com ara les premses de brics de terra comprimida (BTC).\n[+ info]: https://www.beteze.org/\narxivat sota: tallers, estiu


Sobre el Banc Expropiat i altres espais amenaçats – Banc Expropiat de Gràcia\nSobre el Banc Expropiat i altres espais amenaçats\ngener 29, 2014 bancexpropiatgracia\nLa solidaritat és la tendresa dels barris\nActualment ens trobem que a diferents punts del territori català hi ha diversos Centres Socials que estan en perill de desallotjament:\n– CSO La Carboneria (Sant Antoni) http://laotracarboneria.net/\n– CSO La Gordíssima (Sant Andreu del Palomar) http://lagordissima.wordpress.com/\n– Banc Expropiat (Vila de Gràcia) https://bancexpropiatgracia.wordpress.com/\n– Ateneu Popular Eixample (Eixample) http://ateneupopulareixample.wordpress.com/\n– Ateneu Flor de Maig (Poble Nou) http://ateneuflordemaig.wordpress.com/\n– Can Vies (Sants) http://canvies.barrisants.org/\n– Espai pels somnis/Casal Autogestionat d’Igualada http://espaispelssomnis.blogspot.com.es/\n– L’Ateneu Popular la Sèquia (Manresa) http://ateneulasequia.blogspot.com.es/\nÉs per aquest motiu que cal el màxim suport per mantenir aquests espais, resistint-hi i/o recuperant-los.\nAlgunes de les convocatòries pròximes en les que participar i fer difusió:\n* 30 de gener 11:30h a la ciutat de la justícia: concentració durant el judici contra la Flor de Maig.\n* 31 de gener 20h a la pça. Rovira i Trias: manifestció en contra del desallotjament del Banc Expropiat.\n* 1 de febrer 16:30h al CSO La carboneria: xerrada “Processos de resistència amb: Pati Blau, Hamsa, Can Mas Deu, Kukutxa, Princesa”.\n* 6 de febrer 7:30 AM al CSO La Carboneria: primera data de desallotjament. Concentració i esmorzar a aquesta hora al davant.\n* 7 de febrer 8:30 AM al CSO La Gordíssima: primera data de desallotjament. Concentració i esmorzar a aquesta hora i activitats durant tot el dia a\ndintre i al carrer!\n* 8 de febrer 19h davant del Casal Autogestionat d’Igualada: manifestació contra el desallotjament de l’Espai dels Somnis.\nPer més info de les activitats i dels processos legals, consultar les pàgines webs!\nCronologia incomplerta de la campanya en defensa del Banc Expropiat duta des de la nova amenaça a partir de les notícies publicades a barcelona.indymedia.org i a ambamor.wordpress.com. Si voleu llegir la cronologia del passat estiu mireu http://bit.ly/1a1YpSy\n* 17 de desembre: ens arriba una nova citació judicial pel 9 de gener.\n* 24 de desembre: s’actualitza tot el material per a la difusió i es torna a repartir i encartellar.\n* 25 de desembre: apareix encartalleda l’oficina del costat del Banc.\n* 25 de desembre: encartellada una Catalunya Caixa en el barri del Carmel.\n* 25 de desembre: trencament dels vidres d’una oficina en el barri del Clot.\n* 27 de desembre: esmorzar-concentració front una oficina de Catalunya Caixa. Abans de començar s’apropen dos responsables de l’entitat anunciant que han demanat novament la paralització del judici.\n* 28 de desembre: repartiment d’octavetes en el Mercat de l’Abaceria de Gràcia.\n* 28 de desembre: apareix una oficina amb llufes penjades en aquest dia dels Innocents.\n* 9 de gener: ocupada l’oficina del carrer Bonavista a Gràcia per unes 50 persones. S’encartella i es folra d’enganxines. Després de discutir amb el responsable de l’oficina i la policia que va arribant el grup se’n va sense cap problema.\n* 9 de gener: pintades a l’oficina de l’Avinguda de Vallcarca.\n* Setmana del 13 al 19 de gener: segellades 17 sucursals en els barris de Sant Gervasi, Guinardó, Eixample i Clot-Camp de l´Arpa. En algunes d’elles també es van produir danys en vidres i caixers automàtics.\n* 14 de gener: pintades i cops de martell contra la Catalunya Caixa del passeig Maragall.\n* 16 de gener: berenar-concentració de la Xarxa d’Aliments. Es posen enganxines en els vidres davant la mirada del segurata. A l’arribar la policia el grup es trasllada a una altra oficina on es repeteix l’opereció.\n* 20 de gener: tornen a visitar el passeig Maragall per pintar i trencar els vidres de l’oficina.\n* Setmana del 20 al 26 de gener: segellen les portes del districte del Guinardó en solidaritat amb l’Ateneu Flor de Maig del Poblenou i les oficines de Catalunya Caixa de la plaça Sanllehy i del carrer Lepant en solidaritat amb el Banc Expropiat de Gràcia.\n* 21 de gener: text “1000 Bancs Expropiats” del Grup d’Habitatge i Espai Públic.\n* 23 de gener: la Xarxa d’Aliments visita la Catalunya Caixa del carrer Gran de Gràcia per fer la posada d’enganxines i el repartiment d’octavetes habitual. Acció que es va tornar a ver a l’oficina del carrer Bonavista. Al tornar al Banc Expropiat unes quantes bosses de brossa van decorar la porta de la sucursal del costat del Banc.\n* 27 i 28 de gener: munts de brossa apareixen per la nit a vàries oficines a la Vila de Gràcia.\nPrevious Article ACTIVITATS DEl 27 GENER AL 2 FEBRER\nNext Article CInefòrum Antipatriacal


Inici > Omella i els presos: “No entro en política concreta”\n(CR) El cardenal Joan Josep Omella ha comentat la carta  que va fer pública divendres la germana del conseller Jordi Turull al diari Ara. “En els temes polítics, no hi entro”, ha dit aquest dimarts a la seu del bisbat de Barcelona.\nEn la presentació del nou bisbe  auxiliar, la premsa ha preguntat al cardenal sobre la carta d’Isabel Turull. “Ella ha escrit una carta oberta, té dret a fer-ho” i “no me l’ha enviat”. Així ha obert el breu comentari Omella. “No entro en política concreta”, ha dit, mentre que ha defensat l’opció eclesial de “fer política global”.\nLa carta d’Isabel Turull criticava el suport explícit  de la Conferència Episcopal Espanyola a la monarquia en la crisi actual. I li tornava a retreure que, en canvi, no hagués tingut un gest amb els presos del procés: “A l’Evangeli no m’ha semblat llegir mai que Jesús digués ‘visiteu els presos com si fóssiu presos amb ells, però només els que pertanyin a la vostre diòcesi o bisbat’”.\nFa dos anys Isabel Turull va escriure una altra carta pública  que va donar lloc a un comunicat  de la secretaria de la Conferència Episcopal Tarraconense.\nURL d'origen: https://www.catalunyareligio.cat/ca/omella-presos-no-entro-en-politica-concreta


Marc Sogues-Moisès Jordi\nEl 19 d'octubre a Comissió Europea inclou el Corredor Mediterrani dins la Xarxa Bàsica Transeuropea de Transports que preveu la connexió ferroviària de tots els ports, aeroports, plataformes logístiques i centres de producció. A Catalunya això es concreta a que es prioritzarà, entre altres actuacions, el tram d’alta velocitat entre Castelló i Tarragona, l’ample europeu del tren convencional, el ramal de mercaderies entre el port de Tarragona i Castellbisbal i la resolució de la via única entre Vandellòs i Tarragona.\nAntecedents 2003, 2004, 2005, 2006, 2008, 2010\nEl Corredor Mediterrani és l’eix viari i ferroviari que uneix el sector de llevant de la Península Ibèrica amb el sud de França. A Catalunya, a nivell ferroviari, a part dels trens convencionals de Rodalies i Regionals per a passatgers, a final de 2010 s’estava desenvolupant el FERROCARRIL D’ALTA VELOCITAT(FAV) que enllaça Tarragona (procedent de Lleida i Madrid) fins a la frontera francesa amb ample internacional (UIC). En canvi des de Tarragona cap al sud només existeix la línia convencional en ample ibèric entre Barcelona i València (per bé que a velocitat alta, 220 km/h) amb importants colls d’ampolla com la via única entre Tarragona i Vandellòs i el tram entre Sant Vicenç de Calders i Barcelona, on el trànsit de llarg recorregut comparteix via amb Rodalies de Barcelona.\nPel que fa a les mercaderies, des de Barcelona cap al nord els trens surten del PORT DE BARCELONA i enllacen a través d’un ramal, entre Castellbisbal i Mollet, amb la línia convencional d’ample ibèric o amb la d’alta velocitat d’ample internacional cap a Portbou o el túnel del Pertús respectivament. Cap al sud es dirigeixen per la línia del Penedès fins a Tarragona i el seu port i, des d’allà, per la costa fins al País Valencià sempre en ample ibèric. D’aquesta manera mentre a final de 2010 el port de Barcelona tenia connexió amb ample internacional, no passava el mateix amb el PORT DE TARRAGONA.\nEl PLA ESTRATÈGIC D’INFRAESTRUCTURES I TRANSPORT (PEIT) 2000-2007 del Ministeri de Foment (MIFO) va descartar la unió en alta velocitat al tram entre Tarragona i Castelló. A més l’any 2003 el govern espanyol va renunciar a demanar la inclusió de l’eix del mediterrani dins la llista d’infraestructures de la Xarxa Transeuropea de Transports de la Unió Europea (UE), que és el document que defineix les prioritats de la Unió Europea i en determina l’ajuda financera. Hi va incloure, en el seu lloc, l’anomenada Travessia Central dels Pirineus (TCP) o corredor central, un eix d’alta velocitat que, venint des d’Algesires, passaria per Madrid i travessaria la frontera francesa per Aragó.\nDavant d’aquesta situació, l’any 2004 es va crear l’associació empresarial Ferrmed, un lobby d’empreses, autoritats portuàries, cambres de comerç i institucions de recerca que tenia l’objectiu de demanar a la Comissió Europea la construcció d’un gran eix ferroviari d’ample internacional i ús mixt entre Algesires i Estocolm, que incloïa el corredor mediterrani. Ferrmed considerava que aquest eix havia d’estar format almenys per dues línies. Per un costat una línia convencional amb doble via i ample internacional amb la mateixa preferència per a passatgers i mercaderies, amb connexió amb els ports i circumval•lació de mercaderies als nuclis urbans principals. I per l’altre una línia d’alta velocitat d’ús per a passatgers i mercaderies lleugeres connectada amb les grans ciutats i aeroports.\nEl 4 de maig de 2010 es va obrir el període de consulta per a la revisió de la Xarxa Transeuropea de Transport, la qual cosa obria la porta a incloure el corredor mediterrani dins les infraestructures prioritàries de la UE.\nLa connexió amb alta velocitat amb França, una realitat\nEl 27 de gener de 2011 es va inaugurar el Ferrocarril d’Alta Velocitat (FAV) entre Figueres i Perpinyà. A l’acte inaugural el ministre de Foment, José Blanco, es va mostrar partidari de la incorporació del Corredor a la xarxa bàsica de transports de la UE i va reiterar que el 2012 el tram del FAV entre Barcelona i Figueres estaria en funcionament, i que fins i tot en alguns trams de l'obra podrien estar acabats abans del que s'havia previst.\nEl president de la Generalitat, Artur Mas, tot i remarcar que l’obra arribava amb molt de retard, va reivindicar l'ample de via europeu com un vell somni que marcaria un abans i un després de les relacions de Catalunya amb França i Espanya, i es va mostrar satisfet per les paraules del ministre, a qui, tanmateix, va instar a complir el calendari del 2012. Per la seva banda, el secretari d'estat de Transports francès, Thierry Mariani, va esmentar també l'eix mediterrani per a viatgers i mercaderies i va explicar que l’Estat preveia iniciar properament els estudis per completar la línia del FAV entre Perpinyà i Nimes*.\nDurant el primer mes de funcionament es van vendre 14.503 bitllets, essent el tram Barcelona-Montpeller, amb 2.722 viatgers, el de més demanda, seguit de prop pel Barcelona i París, amb 2.628 usuaris.\nEscenificació dels suports al corredor\nEl 12 de gener de 2011 Ferrmed va convocar un acte al Parlament Europeu per recolzar la inclusió del corredor dins la xarxa prioritària de transports de la UE. L’acte, que va aplegar més de 400 representants de ciutats, regions i organismes del corredor, entre els quals, el conseller de Territori i Sostenibilitat, Lluís Recoder, el president de la Comunitat Valenciana, Francisco Camps, i diversos representants dels governs de Múrcia i Andalusia, va servir per presentar el Manifest Ferrmed, amb el qual, aquesta organització volia posar de manifest el gran impacte socioeconòmic i intermodal del projecte; s’estimava que arribaria a un 54% de la població europea i travessaria les zones que concentren el 66% del PIB i 80% del tràfic marítim de contenidors de la UE.\nEl document palesava que bona part del recorregut del gran eix Ferrmed ja estava inclòs dins la Xarxa transeuropea de transports però recordava l’absència de trams prioritaris, com la part del corredor mediterrani, així com la necessitat d’homogeneïtzar el traçat mitjançant els estàndards Ferrmed. Per això, des de Ferrmed es demanava que la Xarxa Principal (Core Network) de l’eix es declarés “Projecte Prioritari” i fos inclosa a la Xarxa Principal TEN-T, juntament amb les línies que uneixen els seus nuclis més importants amb la resta de la UE, fonamentalment als països de l’est i de la zona Mediterrània.\nA final de mes, en el seu primer viatge oficial a l’estranger, el president de la Generalitat, Artur Mas, va instar el president de la Comissió Europea, José Manuel Durao Barroso, a donar suport al corredor, amb l’argument que la recuperació econòmica passava per millorar la capacitat d'internacionalització i exportació i que l'arc mediterrani, d'Algesires a Figueres, era prioritari en aquest sentit, ja que intervenia en el 50% del comerç exterior de l'Estat espanyol.\nA principi de febrer van ser les cambres de comerç de Catalunya, de la Comunitat Valenciana i de la Regió de Múrcia les que es van pronunciar a favor d’impulsar urgentment el corredor mediterrani ferroviari. Aquests organismes consideraven que es tractava d'una actuació imprescindible per a millorar la competitivitat del mercat únic europeu en l'economia global i que, si es dotava la xarxa de ports mediterranis espanyols d’accessibilitat ferroviària per a mercaderies, s’incrementaria sensiblement la seva capacitat de participar dels fluxos comercials amb el continent asiàtics, els quals, fins al moment, s’havien orientat preferentment cap als ports del nord d’Europa.\nUn projecte “gairebé prioritari”\nA mitjan març, una delegació d’eurodiputats de la Comissió Europea de Transports va visitar Catalunya convidats pel també eurodiputat per Convergència i Unió (CiU), Ramon Tremosa. Durant la seva estada, els delegats europeus van visitar les infraestructures transfrontereres de l'alta velocitat i l'estació de Portbou. També van visitar el port de Barcelona i es van entrevistar a l’aeroport del Prat amb el director d'Aeroports Espanyols i Navegació Aèria (AENA), Javier Marín, i el director de l'aeroport, Fernando Echegaray, que els van transmetre la intenció de fer del Prat un aeroport de connexions i atreure vols intercontinentals.\nL’alemanya Gesine Meissner, cap de la delegació, va declarar sentir-se impressionada amb el que havia vist i va explicar que la UE considerava clau la connexió amb el sud d'Europa, tot i que també va recordar que el corredor encara arrossegava mancances com la connexió en alta velocitat amb França i que l’Estat espanyol ja comptava amb altres projectes inclosos a la Xarxa Transeuropea de Transports (XTT)**. Així mateix, i encara que va afirmar que el corredor mediterrani es podia considerar “gairebé prioritari” i “el número 31 de la llista d'eixos de transport”, també va voler deixar clar que no hi hauria prou diners per finançar tots els projectes que optaven a ser declarats com a preferents per la Comissió, ni tan sols, probablement, per als 30 inclosos en l’anterior tria.\nEl MIFO presenta el seu estudi del corredor\nA principi de febrer, el director general de Transport Terrestre del Ministeri de Foment, Manel Villalante, va informar que el MIFO tenia previst demanar a la Comissió Europea que inclogués a la llista d'eixos ferroviaris prioritaris l'eix Atlàntic, el corredor central i el mediterrani ja que per al govern espanyol tots tres projectes eren compatibles i prioritaris.\nA principi de març el ministre de Foment, José Blanco, va presentar a la Cambra de Comerç de Barcelona l'estudi tècnic del corredor ferroviari mediterrani fet pel MIFO. Des d’Almeria fins a Figueres es pretenia arribar a una situació on hi hagués per un costat una línia d’alta velocitat per a passatgers d’ample internacional i per l’altre una línia per a passatgers i mercaderies d’ample internacional i ibèric amb vies diferenciades en els nuclis de rodalies i connexió amb tots els ports. L’objectiu era que el corredor mediterrani fos plenament operatiu l’any 2020 i la inversió total del projecte s’estimava en 7.000 milions d'euros.\nA nivell de Catalunya l’estudi preveia la posada en funcionament del tram d’alta velocitat Barcelona-Girona-frontera francesa per al 2012 i la resolució del coll d’ampolla de via única entre Vandellòs i Tarragona per al 2013 (les actuacions ja estaven iniciades i preveien, a més, un nou traçat més cap a l’interior). Així mateix fixava la necessitat de construir el tram d’alta velocitat entre Castelló i Tarragona que –juntament amb el tram ja aprovat València-Castelló i en funcionament Tarragona-Barcelona- permetria reduir el temps de desplaçament entre la capital catalana i la valenciana de tres hores a una hora i cinquanta minuts. Blanco, que va presentar aquest eix ferroviari com una de les apostes més importants del segle XXI i com el símbol de la nova Espanya descentralitzada, va informar que ja s’havia licitat l’estudi informatiu del tram Castelló-Tarragona.\nPel que fa a les mercaderies el Ministeri elaborava l’Estudi informatiu de la connexió ferroviària pel trànsit de mercaderies entre l’àrea de Tarragona i la línia Castellbisbal/Papiol-Mollet Sant Fost. Consistiria en una línia de doble via des de la futura estació de mercaderies de Reus (que enllaçaria amb el port de Tarragona i amb la línia convencional cap al sud) fins a Castellbisbal (on enllaçaria amb la circulació de mercaderies cap a Mollet del Vallès i cap a França) per Sant Vicenç de Calders. D’aquesta manera evitaria el coll que suposa per les mercaderies compartir via amb els trens de rodalies i regionals. El cost aproximat seria de 1.040 MEUR.\nAixí mateix proposava millores en l’accés ferroviari al port de Barcelona, en concret a la zona d’ampliació. El nou accés, de dobla via i amb ample internacional, partiria del ramal de mercaderies Can Tunis-Castellbisbal i formaria un bucle per l’interior del port on s’ubica la nova terminal ferroviària a l’antiga llera del riu Llobregat.\nFinalment i per tot el tram des d’Almeria fins a Figueres es pretenia incorporar un tercer rail a totes les vies de tren d’ample ibèric per tal que tinguessin ample internacional i facilitar el pas cap a la resta d’Europa.\nReacció de Ferrmed\nEl secretari general de Ferrmed, Joan Amorós, va reaccionar a l’estudi de Foment afirmant que el cost de la infraestructura s’havia de situar entorn dels 25.700 MEUR i no dels 51.300 previstos, ja que prop de la meitat corresponien a les unions de l’eix amb Madrid, les quals eren, justament, les úniques que tenien un calendari fixat. Així mateix, Ferrmed va demanar al ministeri que 11.900 MEUR es destinessin a actuacions que considerava "prioritàries" a curt termini (2011-2015), entre les quals hi havia l’adaptació per a trens de mercaderies de 750 metres d’estacions clau com Portbou, Barcelona i València, la construcció de la nova línia de mercaderies Castellbisbal-Martorell, l’execució de nous accessos i l’adequació dels ja existents a l’ample internacional als ports de Barcelona, Tarragona, Sagunt, València i Alacant i les connexions amb els aeroports de Barcelona, Girona i Reus. Ferrmed també demanava que, a mig termini (2016-2020), es construís la circumval•lació ferroviària de Girona, dues noves línies de mercaderies (Sant Celoni-Castellbisbal i Martorell-Tarragona) i la d’alta velocitat Tarragona-Castelló.\nAmorós també va manifestar que Ferrmed no s’oposava al corredor central però que consideraven que aquest eix no tindria sentit fins que es saturessin el corredor de l’Atlàntic i el del Mediterrani, cosa que preveien en l’horitzó del 2040. En canvi, el Partit Popular (PP), era un ferm defensor del corredor central; a finals de maig, el seu portaveu d’Infraestructures al Congrés dels Diputats, Andrés Ayala, va reiterar el seu suport a aquest projecte i va acusar el PSOE (Partido Socialista Obrero Español) de mantenir una postura ambigua en relació aquesta qüestió.\nEl ministre Blanco, a favor del corredor?\nA principi de juliol, en un sopar organitzat a Sevilla pel diari Correo de Andalucía, el ministre Blanco va reconèixer que la xarxa de l’Alta Velocitat Espanyola (AVE) era deficitària i que no es podria mantenir i completar la xarxa d'infraestructures sense tocar els impostos. Per això opinava que calia començar a pensar les infraestructures amb una mica més de sentit econòmic i prioritzar les que aportessin més a la productivitat i competitivitat de l’Estat.\nLes declaracions del ministre es produïen pocs dies després que Foment suspengués el servei d'AVE entre Toledo, Cuenca i Albacete, que acollia menys de deu passatgers diaris de mitjana, però també després d’uns mesos durant els quals el total de la inversió compromesa en l’AVE s’havia situat a l’entorn dels 97.000 MEUR, malgrat que l'AVE presentava unes ràtios de passatgers per quilòmetre molt per sota de la de països com França, Alemanya o Japó.\nPocs dies després, el mateix ministre va assegurar que la construcció del corredor mediterrani era una qüestió d'estat i que, per al Govern espanyol, era irrenunciable i d’una absoluta prioritat. Aquest va ser el missatge que va voler traslladar als consellers d’infraestructures de Catalunya, Comunitat Valenciana, Múrcia i Andalusia, amb els quals es va reunir el 12 de juliol. Segons el conseller Recoder, a la reunió Blanco no va parlar de diners però sí de la voluntat de l'executiu espanyol de tirar endavant els projectes mitjançant una col•laboració público-privada en el tram entre València i Castelló i en el tram des de Castelló a Tarragona fins al nus de Castellbisbal.\nTanmateix, en interpel•lació parlamentària, uns dies més tard, el conseller es va tornar a mostrar escèptic en relació a la predisposició de Blanco de dur a terme les obres del corredor mediterrani i va alertar que, encara que fos declarat com a un eix de desenvolupament prioritari per part de la UE, no estaria solucionat el finançament ja que Brussel•les només aportaria entre un 10 i un 25%, segons els trams. Per això, va demanar el compromís del govern espanyol per tal de garantir tota la inversió necessària.\nEn la mateixa sessió parlamentària, es va aprovar una declaració institucional sobre la necessitat que el corredor ferroviari del mediterrani fos inclòs per part de la Comissió Europea a la Xarxa Central Transeuropea, amb el traçat des d'Algesires fins a la frontera amb França.\nDurant la darrera setmana del mes de juliol, en l’acte de celebració del final de la perforació del túnel central del FAV a Barcelona el ministre Blanco va reiterar la seva aposta pel corredor com a projecte “irrenunciable”. Poc després, durant la presa de possessió com a president de la Generalitat valenciana, Alberto Fabra (PP) va reivindicar l’assoliment d’un acord per la defensa del corredor mediterrani, projecte que va considerar com la millor opció de prosperitat i progrés per a l'Estat.\nD’altra banda a final de juliol José Blanco, va confirmar al Senat que s’havien iniciat els estudis per estendre el tercer rail, i per tant l’ample europeu, des de Castellbisbal fins a València seguint les vies convencionals pel Penedès i per la costa tarragonina. D’aquesta manera Blanco confiava que el 2013 el port de Tarragona ja estaria connectat amb ample europeu, si bé seguint el traçat actual per la costa i no a partir de la línia pròpia –per l’estació de mercaderies de Reus- que seria una realitat a més llarg termini.\nEl 7 de setembre, a Castelló, els alcaldes de les 12 capitals de província on transcorre el corredor mediterrani a l’Estat espanyol van reclamar al govern de l’Estat i a la Unió Europea que s’inclogués el corredor mediterrani a la Xarxa Europea de Transports. El Ministeri de Foment va respondre als alcaldes assegurant que recolzaria la inclusió del corredor mediterrani així com també d’altres eixos ferroviaris com el central (per Aragó), l’atlàntic (per Euskadi) i el cantàbric-mediterrani (que connectaria el País Valencià amb Cantàbria).\nEl corredor mediterrani, xarxa prioritària\nEl 19 d’octubre la Comissió Europea va aprovar inicialment la proposta inicial de la revisió de la Xarxa Bàsica Transeuropea de Transports, on incloïa deu corredors que recorren Europa, un dels quals era el Corredor del Mediterrani. El traçat ferroviari previst connecta la xarxa bàsica de les ciutats de Girona, Barcelona, Tarragona, Castelló, València, Múrcia, Cartagena i Almería, amb un enllaç cap a Granada i Antequera, ciutat on es creen dos ramals: un cap a Algeciras i l’altre cap a Sevilla. A l’Estat espanyol també s’incloïa el Corredor Atlàntic, un eix entre Lisboa i Estrasburg que vertebra l’oest de la Península Ibèrica fins a la frontera amb Irun. En canvi no es contemplava la Travessia Central dels Pirineus, que finalment entrava dins una segona categoria, les Xarxes Globals, amb una prioritat més baixa.\nLa Comissió Europea pretenia que les actuacions necessàries per la Xarxa Bàsica fossin una realitat el 2030, en concret que tots els ports, aeroports, plataformes logístiques i centres de producció estiguin connectats a eixos viaris i ferroviaris de passatgers i mercaderies. Per això es comprometia a finançar un màxim del 20% dels projectes ferroviaris, amb algunes excepcions com els colls d’ampolla (30%) o els trams transfronterers (40%). El Ministeri de Foment es va comprometre a que el Corredor Mediterrani ferroviari fos operatiu el 2020 i es va remetre a l’estudi presentat el mes de febrer.\nL’aprovació definitiva de la Xarxa Bàsica Transeuropea es preveia pel 2012, ja que encara havia de passar pel Consell de Ministres i el Parlament Europeu. Amb tot no s’esperaven canvis en el document final. De manera paral•lela continuaven les obres del FAV en territori català, i es restava a l’espera de l’adjudicació del tram Castelló-Tarragona i dels estudis pel tercer rail al sud de Barcelona.\n* Fins a l’acabament de la línia, la SNCF tenia previst d’oferir dos combois diaris d’alta velocitat d'anada i dos de tornada entre Figueres i París.\n** Es referia a la connexió ferroviària de Portugal amb Madrid i la seva continuïtat cap a França a través del Pertús i Irún -parcialment construït- o la travessia transpirinenca o corredor central, encara en fase d’estudi


INFO RÀDIO CALELLA: Oficina de Correus reformada\nDesprés d'un any d'obres de reforma, avui dimarts l'oficina de Correus de Calella obre de nou les seves portes del carrer Sant Antoni 30. Segons fonts de la companyia postal, s' ha invertit mig milió d'euros amb l'objectiu de millorar l'atenció al públic i la distribució de la correspondència per tal de fer-la de manera més puntual.\nLes obres de reforma de l'oficina de Correus de Calella han consistit en la reordenació dels prop de 600 metres quadrats per tal d'adequar-los als nous processos logístics i tecnològics dels sistemes postals. Un altre dels objectius ha estat millorar l'accessibilitat i la qualitat dels serveis que s'ofereixen als ciutadans. Vicenç Ibáñez, cap de comunicació de Correus Catalunya ha explicat a Ràdio Calella els objectius d'aquesta reforma.\nLes noves dependències situades al carrer Sant Antoni, 30 ofereixen als clients un espai més modern i funcional. Aquesta oficina ja fa anys que tenia la categoria de multiservei i ara, segons Ibáñez, es podran oferir aquests serveis de manera més eficaç i sense cues per als usuaris. A banda de la tradicional tramesa postal, les oficines de Correus ofereixen altres serveis com ara l'enviament de diners, pagaments de rebuts de serveis, recàrregues de mòbils o serveis bancaris.\nVicenç Ibáñez ha reconegut que les obres s'han allargat més del compte però que finalment s'ha complert l'objectiu de tenir unes instal•lacions òptimes i modernes. Amb la remodelació Correus millora també les condicions laborals dels seus treballadors.\nPublicat per Serveis Informatius Ràdio Calella a 16:38


Errors que poden fer-te fracassar en una ronda d’inversió – Benvinguts a Rusiñol Associats Consultors SL\nErrors que poden fer-te fracassar en una ronda d’inversió\nPublished by Rusinyol Associats Consultors on 24/01/2019\nAnar a una ronda d’inversió s’han convertit per a algunes empreses de nova creació, especialment les de l’àmbit tecnològic, en una oportunitat d’or per aconseguir finançament en moments en què el crèdit bancari escasseja. Per això i per la dificultat que comporta accedir a certes reunions amb potencials inversors, convé tenir molt clar quins són els errors bàsics que no podem cometre si no volem fracassar en el repte.\nPerò, què és una ronda d’inversió? I, sobretot, ¿per quin tipus d’empreses és més adequada?\nLa ronda d’inversió permet a una empresa captar capital de possibles inversors, donant entrada a nous socis que es fan així amb part del capital social de l’empresa i, en definitiva, amb una porció del control. Es tracta d’una opció especialment útil per a empreses en potència o aquelles que es trobin en fase de llançar un producte o servei, que estiguin a la vora d’una reestructuració per travessar una situació complexa, les que no puguin fer front a les seves obligacions de pagament o , simplement, que busquin créixer o internacionalitzar-se.\nLa irrupció en el panorama empresarial de les startups ha obert un ventall d’oportunitats de negoci per a les firmes de capital risc o els business angels.\nSuposem que tenim una idea i que hem aconseguit que un contacte ens organitzi una reunió amb possibles inversors. Què hem de tenir present per aixecar el finançament que necessitem? O millor dit, què relliscades podrien posar en perill el nostre objectiu?\nRick Frasch, consultor, inversor i soci d’una firma de capital risc de tall tecnològic amb 15 anys d’experiència a Silicon Valley, xifra en 8 els errors fonamentals que solen cometre els emprenedors en les rondes d’inversió, segons un article publicat a la revista Forbes.\n1.Que el nostre “elevator pitch” superi el minut: el nostre missatge ha de ser directe i entrar en matèria de forma immediata per a captar l’interès de l’inversor. Està comprovat que el grau d’atenció que ens presta un interlocutor decau a partir dels 10 segons, per la qual cosa resulta fonamental enganxar des de les primeres frases. Un elevator pitch eficaç hauria de condensar en 60 segons la presentació de la teva empresa i el pla de negoci.\n2. Que la presentació resulti molt llarga: si hem superat la primera fase, encara hem de convèncer els inversors amb la presentació de PowerPoint. Una regla d’or és que aquesta mai no superi els 30 minuts, ja que està dirigida a un tipus de persona que cada dia escolta un torrent de propostes. Això suposa que disposem de no més de 15 minuts per a la presentació pròpiament dita i altres 15 per a respondre a les preguntes que ens plantegen. Cal estar preparats tant per a l’eventualitat que ens concedeixin uns minuts més o alguns menys, de manera que cal comptar els punts fonamentals com més aviat millor perquè el potencial inversor dels “rebi” com més aviat d’abandonar el partit.\n3. No comptar amb un pla de negoci detallat i que es doni suport en xifres concloents: de res servirà haver superat el elevator pitch i la presentació si no comptem amb un pla de negoci detallat que de resposta als dubtes que es puguin plantejar els inversors sobre com van a guanyar diners. Cal dedicar temps a dissenyar un pla de negoci que sigui capaç de contestar aquestes preguntes bàsiques:\nLa necessitat que cobreix la nostra empresa\nEl públic potencial a qui va dirigida la nostra oferta\nEl nostre avantatge competitiu\nEls beneficis que esperem obtenir i un cost realista de la posada en marxa de l’empresa\nL’equip directiu que la integra\nUna possible sortida dels inversors\nT’interessarà Billin respon: Quan deuen els autònoms plantejar la seva transformació en societat?\n4. No preveure una bona estratègia d’escapament als inversors: la mentalitat de l’emprenedor i l’inversor són diametralment oposades. Mentre el primer es llança a la piscina per crear alguna cosa que perduri i que ajudi a convertir el món en un lloc millor, l’inversor busca recuperar els seus diners i aconseguir rèdits més aviat millor. Per tant, cal explicar com es va a monetitzar el projecte i de quina manera podria l’inversor retirar passat un temps. Aquest és un error que pot posar tot en perill: cal posar-se en la pell de l’inversor i intentar donar resposta a les seves necessitats, i ser capaços de poder explicar-li quines altres fórmules -llicències, venda estratègica a una companyia de gran mida- es poden contemplar perquè aconsegueixi recuperar la seva inversió.\n5.Obligar-lo a signar un acord de confidencialitat: per a l’emprenedor pot tractar-se d’una qüestió de principis, però obligar a l’inversor a signar un acord de confidencial pot eliminar les nostres possibilitats d’obtenir finançament. Un inversor professional probablement hagi sentit a parlar d’un projecte similar amb anterioritat, i ha d’escoltar noves propostes al voltant de la mateixa idea en el futur, pel que no voldrà arriscar-se a signar un contracte que pugui posar-lo en una situació jurídica complexa en el cas que no fructifiqui l’acord.\n6. Intentar cridar la seva atenció via correu electrònic: als inversors professionals i business angels no els interessen els projectes que han estat oferts als altres. Per tant, mai cal intentar arribar a ells explicant-los les teves propostes a través del telèfon o el correu electrònic perquè, senzillament, ho consideraran publicitat no desitjada. Per tant, cal tenir en compte que les dues úniques vies en què podrem accedir a una ronda de finançament és bé perquè algú que coneix a l’inversor ens recomana, bé perquè ha escoltat parlar del nostre projecte en alguna sessió de networking o esdeveniment per a emprenedors dels molts que se solen organitzar.\n7. Discutir sobre el valor de l’empresa durant les negociacions: l’inversor professional està acostumat a calcular el valor d’una empresa, de manera que resulta poc apropiat discutir amb ell sobre una qüestió que maneja amb detall. Convé esperar que de forma natural tregui ell el tema per començar a negociar la valoració i el preu en el contracte.\n8. No escoltar: és importar ser capaços de deixar l’orgull de banda i estar oberts als suggeriments que l’inversor pugui fer. En una ronda d’inversions es plantejaran moltes qüestions per analitzar la millor manera d’estructurar la inversió, però alguns emprenedors es mostren absolutament tancats a cap canvi en relació al model de negoci que tenien en ment, el que provocarà l’estampida de l’inversor. Mostra’t obert a les seves propostes ja que, probablement, serveixin per millorar el teu propi projecte.\nCom hem vist, superar una ronda d’inversió amb èxit no resulta senzill. A més de ser un bon orador, cal comptar amb el millor projecte, cosa que només aconsegueixen les grans startups. És el cas de Billin, que va aconseguir aixecar un milió d’euros en la seva primera ronda d’inversió. Per això volem convidar-te a conèixer aquesta eina que et permet gestionar les factures de manera eficient i cobrar a temps, i a descobrir tot el que pot fer per el teu negoci.


Una nova activitat autoguiada permet descobrir la Catedral i el Museu Diocesà d'Urgell\nL'objectiu és obrir els espais als visitants locals, ara que la mobilitat està restringida\nLa delegada de Patrimoni del Bisbat d'Urgell, Clara Arbués, als claustres de la catedral. / ACN\nLa Seu d'UrgellLocalitzar fins a quinze elements del conjunt monumental de la Catedral de Santa Maria d'Urgell, els claustres, l'Església de Sant Miquel i el Museu Diocesà d'Urgell. Aquesta és la nova proposta que ha ideat el Bisbat amb la voluntat d'obrir l'equipament als visitants de la Seu d'Urgell i el seu entorn, tot just en un moment en què la mobilitat està restringida pel covid-19. L'activitat, anomenada "Busca-busca", està dirigida a famílies d'un màxim de sis membres, es duu a terme de forma autoguiada i pretén aconseguir que l'espai es contempli d'una altra manera.\nParticipar en el joc és gratuït, però cal inscriure's prèviament contactant amb el museu. La idea és que un cop localitzades les imatges que proposa l'activitat, les famílies puguin ampliar la informació d'aquestes peces entrant a la pàgina web de l'equipament. A més, entre totes les persones que hi juguin se sortejarà un lot de productes de la botiga del museu. La voluntat és que l'activitat es dugui a terme més enllà del moment actual i que elements patrimonials que s'han de buscar vagin canviant.\nLes obres d'ampliació començaran a finals d'any\nMuseu Diocesà d'Urgell Catedral joc


Sitgesinfoguia – El Govern Municipal planteja una rebaixa d’impostos per al 2016\nEl Govern Municipal portarà a aprovació al Ple Municipal del proper dilluns una proposta d’ordenances fiscals per a 2016 amb la intenció de rebaixar la pressió fiscal dels ciutadans i generar un paquet de noves bonificacions. La proposta modifica 20 de les 36 ordenances que composen el cos normatiu imposable. Per a l’Alcalde de Sitges, Miquel Forns, el Govern “és conscient de l’esforç que han fet els sitgetans i les sitgetanes en els darrers anys, un esforç fiscal, una contribució que han fet en el conjunt dels serveis públics, i una contribució també en la reducció del deute, tant les famílies com les empreses. Conscient d’aquest esforç, apostem per la reducció de la pressió fiscal, en la rebaixa dels impostos, taxes i preus”.\nLa rebaixa de la pressió fiscal es planteja també en l’àmbit de la propietat. El tipus d’IBI passaria del 0,83% actual al 0,779%, una mesura per compensar l’augment de la base liquidable derivada de la revisió cadastral, en compliment de la Llei 13/2015. També es proposa una reducció del tipus per usos d’oci i hostaleria del 0,841% actuals al 0,789%.\nLa proposta d’ordenances fiscals contempla un paquet de bonificacions per donar suport a l’emprenedoria juvenil i l’ocupació. Es proposa una bonificació en la taxa d’activitats econòmiques i empresarials del 50% en menors de 35 anys, i una bonificació d’entre un 20% i un 40% per la contractació de nous treballadors indefinits. També la realització d’activitats empresarials o la creació de cooperatives, seran bonificades entre un 50% i el 100% de les taxes. Com a exemple, la tarifa general d’activitats es rebaixa de 1.300€ a 980€.\nEn aquest sentit, el plantejament que fan les ordenances és de rebaixa marcadament social i coherent amb l’equilibri pressupostari, ha explicat l’Alcalde. “Els principals beneficiaris seran els propietaris subjectes a l’IBI, els joves empresaris i emprenedors, i els domicilis i establiments comercials que generen residus”, ha explicat Forns.\nEn altres àmbits, la proposta d’ordenances fiscals revisen altres tarifes per fer possible projectes d’innovació en el model de gestió municipal. És el cas de l’augment de la tarifa mitjana en un 2,91% per distribució i subministrament d’aigua, que després d’haver congelat la tarifa en el present exercici, s’ajustarà per continuar amb la implementació del sistema de telemesura en el consum, un projecte que ja compta amb uns 5.000 comptadors, sobre la base de 15.000 abonats a la vila. També es crearia una tarifa pel servei d’identificació genètica dels animals, un projecte actualment en fase d’estudi.\nLes ordenances plantegen també la creació d’una tarifa per ocupacions de via pública vinculades a esdeveniments que impliquin la promoció de la vila; milloren les bonificacions de la taxa de guals en el cas de les persones discapacitades; es crea un nou preu públic per al Centre d’Adults per al desenvolupament de les proves d’accés a grau superior; rebaixa dels preus públics del Centre de Dia; i es proposen una modificació general de tarifes per a assolir l’equilibri econòmic de la Piscina Municipal.\nPer al regidor d’Hisenda, Josep Moliné, “aquests anys de crisi econòmica ha hagut un major impacte pel que fa a la càrrega fiscal del ciutadà, i ara que la situació econòmica va millorant, les finances públiques després d’aquests quatre anys permeten un reajustament important pel que fa a les ordenances”.\nEl document, que es portarà a aprovació inicial en el Ple del proper dilluns, s’està compartint amb tots els grups polítics. Segons Moliné, les ordenances “s’estan parlant amb la resta de partits. Estem en converses i hem rebut positivament imputs sobre nou model d’ordenances i les novetats que afecten a les ordenances.\nLa regidora de Promoció Econòmica, Aurora Carbonell, ha explicat que la proposta d’ordenances fiscals inclou un paquet de bonificacions també “en el camí de promocionar l’economia i la nova emprenedoria, i d’incentivar l’empresa”.


Aventura als Iglús de Lapònia Ara 2.498 €\nCreat: divendres, 20 de setembre de 2019\nUn dels nostres viatges més especials. Ens dirigim al nord per allotjar-nos a Kakslauttanen, un espectacular complex on podrem dormir en cabanes, en iglús de vidre i fins i tot en iglús de gel! Tot això enmig d'una impactant naturalesa verge hivernal, que recorrerem en motos de neu i trineus de Huskies. SORTIDES: Diàries a partir de gener.\nVol anada a Ivalo i tornada des de Rovaniemi, taxes d'aeroport incloses\nTrasllat de l'aeroport d'Ivalo a Kakslauttanen.\n1 nit en Iglú de Cristall amb WC i calefacció. Mitja Pensió.\n3 nits en confortables cabanes de fusta amb cuina i sauna privada a Kakslauttanen, incloent-hi esmorzar i sopar.\n1 nit en els Iglús de gel incloent sacs tèrmics. Mitja Pensió.\nTotes les excursions indicades amb tot l'equip necessari (motos de neu i trineus de huskies).\nAssegurança tot risc amb franquícia de 800 euros per a les motos de neu.\n2 nit a Rovaniemi a Hotel amb esmorzar inclòs.\nPer conduir la moto de neu, cal disposar de carnet de conduir.\nEls nens menors de 18 anys no poden conduir les motos de neu, els menors de 15 anys aniran en els trineus dels guies durant el safari.\nSituat en plena natura, a la regió de Saariselkä trobem el nou i màgic món de Pare Noel. Aquí podràs gaudir de les nombroses activitats (safaris amb huskies i rens, motos de neu, esquí de fons, marxa nòrdica, raquetes, etc.). A més disposa de 2 restaurants a la carta que serveixen especialitats lapones, com ren i salmó a la graella. La sauna de fum de l'hotel disposa del seu propi restaurant, el Savusauna.\nKakslauttanen és un dels millors llocs per poder veure les Aurores Boreales.La temporada d'aurores comença a finals d'agost i acaba a mitjans d'abril.\nL'hotel disposa de diversos tipus d'allotjament:\nIglú de Vidre\nIglú de Gel\nDia 1 Volem a Ivalo (Lapònia) i nit als Iglús de Cristall\nA l'hora indicada sortida en vol amb destinació Ivalo amb escala a Hèlsinki, l'aeroport més al nord de Finlàndia, en ple Nord de Lapònia. A l'arribada trasllat en cotxe a les cabanes de Kakslauttanen. La nit d'avui serà una experiència excepcional, ja que la passarem en un iglú de vidre que ens permetrà observar (amb una mica de sort) les Aurores Boreals des del confort del nostre llit en l'iglú amb calefacció i WC. Sopar i allotjament en Iglú de Cristall a Kakslauttanen.\nDia 2 Safari en trineu de Huskies\nEsmorzar i començament del safari de huskies. Farem un safari d'aprox. 4 hores. En arribar ens faran una introducció al múixing (guiatge de trineu de huskies). Un cop acabada ens endinsarem en els preciosos i espectaculars boscos de la regió. Durant el safari farem un dinar lleuger al voltant d'una foguera (si el clima ho permet). A la tarda retorn a les cabanes i resta del dia lliure. Sopar i allotjament a Cabana a Kakslauttanen.\nDia 3 Safari amb Motos de Neu\nEsmorzar i nou dia de safari (aprox. 4 hores). Avui gaudirem d'una excursió en moto de neu al bonic turó de Kaunispää, a 435 metres sobre el nivell del mar, on podem contemplar els impressionants i espectaculars paisatges i boscos que aquesta regió finlandesa ens ofereix. Si el temps ens acompanya, podrem gaudir d'un dinar en plena natura lapona. A la tarda retorn a les cabanes i resta del dia lliure. Sopar i allotjament a Cabana a Kakslauttanen.\nDia 4 Nit en els Iglús de Lapònia\nDia lliure per poder gaudir i relaxar a la sauna finlandesa més gran del món i visitar les atraccions de la zona. Els més aventurers podran fer un altre gran dia de safari amb rens (no inclòs) on conèixer i aprendre la cultura dels pobles Sami. O visitar Santa Claus en la seva nova casa en Kakslauttanen, Santa's Resort. Allà ens rebrà juntament amb la Sra. Claus i els seus amics els elfs, que ens serviran una beguda calenta i algunes galetes casolanes. A la tarda, ens dirigim als iglús de gel per gaudir d'una experiència única. Aquesta nit dormirem en un autèntic iglú on el gel serà el nostre únic sostre. Serà una experiència però molt confortable, ja que els llits de gel estan totalment aïllades amb sacs tèrmics i pells de rens. Sopar i allotjament. (La construcció dels iglús de gel depèn sempre de les condicions meteorològiques, solen estar preparats a finals de desembre).\nDia 5 Descobrint Rovaniemi\nEsmorzar i sortida en autobús de línia cap a Rovaniemi. Situada al costat del Cercle Polar Àrtic és una ciutat moderna porta d'accés al veritable hivern. A la ciutat resideix el Pare Noel Finès i, a més, atresora alguns monuments de gran interès. Destaca especialment el Museu Artikum que ens explica de forma amena i amb tot luxe de detalls la vida a l'Àrtic. Temps lliure per visitar la ciutat i anar a conèixer en persona al Pare Noel, el seu habitant més famós. Nit a Rovaniemi.\nEsmorzar i dia lliure per a visitar aquesta famosa ciutat i acabar de visitar les atraccions de Rovaniemi. Nit a Rovaniemi.\nDia 7 Tornem des de Rovaniemi\nEsmorzar i matí lliure per acabar de visitar les atraccions de Rovaniemi. A l'hora indicada, sortida en vol de tornada al teu punt d'origen via Hèlsinki. Arribada i fi del viatge.\nCap d´Any 2019 a Lapònia


samarreta amb coll drapat\nAbans de les vacances vaig posar-me en contacte amb la Gema per demanar-li el patró de la samarreta amb coll drapat. Em va semblar que no era gaire complicada de fer i que m'hi podria posar quan tornéssim del viatge. La roba la vaig anar a comprar abans, però, així ja la tindria. També en vaig comprar per a ma germana, i molta roba per a dues idees més.\nVam anar a Ribes i Casals i ens va atendre una dona molt maca que ja ens ha atès més d'una vegada, i llavors no em va fer tanta vergonya intentar satisfer la curiositat que teníem al grup del whatsapp amb la Marta i la Mireia: m'hi trobaré la Juampe, que sovint porta bosses d'aquesta botiga quan va a ca l'Alaska i el Mario? L'hi vaig preguntar a la dependenta si hi anava sovint i em va explicar que la Juampe hi envia el modista, que ell no hi va gairebé mai, tot i que sembla que sí que és client habitual i que és la mar de maco. Curiositat satisfeta. :-)\nI aquí la samarreta, que vam fer en un parell de tardes perquè, realment, és força fàcil de fer, i l'explicació, si t'hi poses amb calma, està prou ben detallada.\nLa meva és de color malva i la de la Mireia és de color lila fosquet. Cadascuna es manté fidel a la seva gamma. Això de poder-se fer roba mola molt. ^-^\nI això de que et facin roba mola molt també :-)\ndivendres, 20 de setembre, 2013\nOh! Que bonica! M'agrada molt i molt!\nQuin goig que fa, nena. Et queda super bé, eh?\ndissabte, 19 d’octubre, 2013\nGràcies, Eva!!! Amb la calor que fa encara la podré portar uns quants dies més!\ndilluns, 21 d’octubre, 2013


El Club Social és un servei social especialitzat adreçat a persones que, a causa de patir un trastorn mental, tenen dificultats en la seva inclusió social i comunitària. La seva finalitat és fomentar el manteniment dels vincles afectius i de relació amb l’entorn, i generar espais que possibilitin l’adquisició d’habilitats i competències personals mitjançant l’ocupació significativa del temps lliure.\nLes persones destinatàries del servei de club social han de ser persones amb problemàtica social derivada de malaltia mental que estiguin en un període d’estabilitat clínica de la seva malaltia i mantinguin una motivació i autonomia suficients per realitzar les activitats proposades pel servei.\nLa seva funció és esdevenir una estructura de suport social per tal que les persones que hi participen disposin d’una xarxa social de referència i puguin superar els obstacles que dificulten la seva participació en activitats del seu entorn comunitari i, d’aquesta manera, puguin gaudir del seu temps de lleure d’una forma satisfactòria.\nEls clubs socials també volen proporcionar una estructura i motivació per a la realització de les activitats de lleure i sensibilitzar l’entorn comunitari immediat per afavorir la participació de la persona usuària del club social en activitats i recursos comunitaris.


març 2022 - Escola Oficial d'Idiomes de Lleida\nCelebració del dia de la poesia\nEl passat 22 de març vam celebrar el dia mundial de la poesia amb un homenatge a Manuel de Pedrolo. Volem donar les gràcies a la nostra estimada Alba Pijuan, gran coneixedora de Pedrolo, que va venir a l’escola a parlar-nos d’aquest autor, a tots els alumnes que van participar en la lectura del poemes. Ho van fer genial! Al …\n🚩Reiniciem les visites guiades\nDurant el curs 2020-2021 com a conseqüència de les mesures de prevenció i control sanitari adoptades per fer front a la pandèmia (aforament limitat, neteja i desinfecció, ventilació i distància), no es van poder realitzar les visites guiades a la biblioteca de l’escola. Aquest any hem reiniciat, amb més alegria i il·lusió que mai, el cicle de visites a les …\nإسبانيا – المغرب – الصحراء الغربيّة\nإلى أين نذهب؟ article explicatiu del Huffington Post sobre el canvi de posició diplomàtica\n💛 Dia Mundial de la Poesia\nA la biblioteca celebrem el 21 de març, Dia Mundial de la Poesia, repartint versos entre els nostres usuaris. Per commemorar aquesta efemèride literària, hem recopilat haikus, fragments de poemes… en forma de tires poètiques per emportar. Hi trobareu poesies en diferents idiomes perquè la riquesa de la paraula no coneix fronteres. A més a més, si seguiu el vol …\nReunió amb els delegats i delegades\nUs volem convidar a una reunió per videoconferència amb la directora i la cap d’estudis de la nostra escola, el dia 23 i 24 de març. Ens agradaria que compartíssiu amb nosaltres la vostra opinió sobre el funcionament de les classes i de l’escola. Reunió dia 23 de març, a les 12 h Reunió dia 24 de març, a les …\nDia de la poesia. Manuel de Pedrolo\nDimarts, 22 de març, celebrem el dia de la poesia i us convidem a un recital de poemes de l’escriptor Manuel de Pedrolo que tindrà lloc a les 18.30 h. Per aquesta ocasió hem convidat l’Alba Pijuan, gran coneixedora de Pedrolo, que ens introduirà la figura de l’escriptor. Després, els nostres alumnes llegiran un parell de poemes en català de l’autor i …\n“Vida tranquila” o slow life: los alumnos de español hemos practicado con Tai Chi los movimientos de esta danza milenaria que el profesor Carlos Extremera nos iba mostrando. Saber centrarse, aprender a pararse y respirar, simplemente respirar… sin prisa. Tai-xi “Vida tranquil.la” o slow life: els alumnes d’espanyol hem practicat amb Tai-xi els moviments d’aquesta dansa mil.lenària que el professor …\n🇮🇪Celebrem St. Patrick’s Day!\nAvui 17 de març a la biblioteca celebrem St. Patrick’s Day, la festa nacional d’Irlanda. Hem engalanat el nostre aparador amb una selecció pel·lícules, guies de viatge, lectures, documentals… per conèixer millor els costums i tradicions de la cultura irlandesa. Descobriu els seus escriptors més universals: James Joyce, Oscar Wilde, Bram Stocker, Jonathan Swift, Samuel Beckett, John Banville… Happy St. …\nLlistat dels alumnes que han presentat la sol·licitud per obtenir una Borsa de viatge\nUn cop acabat el termini per presentar les sol·licituds per participar en la XXVI Convocatòria de les Borses de viatge, aquest és el llistat dels alumnes participants.


05/22/2022 10:35:15 AM\nSant Boi rep el distintiu Compromís per a la Sostenibilitat Turística Biosphere\nAquest segell reconeix bones pràctiques que promouen un turisme sostenible i amb impacte positiu en el territori\nL'Ajuntament de Sant Boi ha obtingut per primer cop el distintiu Compromís per a la Sostenibilitat Turística Biosphere. Aquest segell reconeix les empreses, serveis i destinacions turístiques que mostren un compromís amb la sostenibitat i compleixen els requisits del seu manual de bones pràctiques.\nEl "Compromís per a la Sostenibilitat Turística Biosphere" és una iniciativa impulsada per la Diputació de Barcelona, la Cambra de Comerç de Barcelona i el Consorci de Turisme del Baix Llobregat. El seu objectiu és posar en valor les bones pràctiques que afavoreixen un impacte positiu de l'activitat turística en línia amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) de les Nacions Unides.\n68 empreses, entitats i municipis de la comarca tenen aquest distintiu. 21 l'han rebut enguany per primera vegada. És el cas de l'Ajuntament de Sant Boi , que veu reconeguda d'aquesta manera la seva tasca per promoure i gestionar de forma sostenible els seus atractius turístics (com les Termes Romanes, la muntanya de Sant Ramon, les basses de Can Dimoni, la Fira de la Puríssima, la figura de Rafael Casanova o el festival de música Altaveu).\nLa regidora de Comerç, Turisme i Fires de l'Ajuntament de Sant Boi, Elisabet Latorre, ha recollit el distintiu aquest dijous, dia 12 de maig, durant l'acte de lliurament celebrat a Gavà. Només cinc ajuntaments de la comarca (Sant Boi, Esplugues, Gavà, Vallirana i Viladecans) compten amb aquest reconeixement.\nA Sant Boi, tenen el distintiu l'Ajuntament, el Museu Can Barraquer, SomBò Cuina Sana i les empreses Avant Grup-Sustainable Mobility Solutions, Autocares Canals, Autocares Congosto, Bardet, a més de l'empresa de lloguer d'autocaravanes, Orsonrent , que també l'ha rebut enguany per primer cop.\nLliurament distintiu Biosphere-Sant Boi.jpg


saragatona: inanitats (IV)\nEls paisatges sempre són subjectius, Pere, el temps no s'atura, però per nosaltres sempre seran "aquell paisatge meu"... diguin el que diguin els escriptors i els poetes, els espais sempre ens els fem nostres. (Bé, jo intento parlar per mi, però sé de més gent que li passa com a mi)\nPetons primaveralment tardorencs, company!\nJa he passat i ja saps que m'agrada estar-m'hi. Per molts anys\nI tant com són subjectius, i temporals, en la mesura que es van afegint instants i vivències. El que passa que de vegades vols trobar el paisatge d'un escripor o de ualsevol altre que te l'ha explicat i és impossible; només en pots fer una aproximació.


Du Bois Lodge Parc Nacional Kruger Sud-Àfrica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\n4604 Eland Street Marloth Park, Marloth Park, Parc Nacional Kruger, Sud-Àfrica, 1330\nHabitació vida salvatge (Wildlife Room)\nHabitació lleó (Lion room)\nSobre Du Bois Lodge\nAl visitar Parc Nacional Kruger, vosté es sentirà com a casa a Du Bois Lodge, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. El centre de la ciutat és només a 100.00 Km i l'aeroport és només a 90 minuts. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Du Bois Lodge asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, visites turístiques, servei de bugaderia. L'hotel compta amb 6 precioses habitacions, i totes inclouen habitacions per a no fumadors, aire condicionat, escriptori, balcó/terrassa, articles de tocador. Piscina exterior, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Du Bois Lodge no troba competidors en cap categoria.\nDistància fins a l'aeroport: 102.00 Km\nHabitació vida salvatge\nFür ein Erlebnis in der Wildnis unsere absolute Empfehlung Comentat el 02 de gener 2016


Atenció: La por al coronavirus arriba a PortAventura a pocs dies de la reobertura\n7 morts a la residència de Vila-seca pel brot de coronavirus\nEl coronavirus escampa el nerviosisme a PortAventura a dues setmanes de l'obertura del parc\nSEAT cancel·la un important congrés que hi havia programat aquest mes | La data d'obertura es manté el 27 de març si les autoritats sanitàries no diuen el contrari\ndiumenge, 15 de març 2020 - 10:13h\nAmb la Setmana Santa a les portes, el sector turístic de la Costa Daurada enllesteix els preparatius per a la nova temporada amb el fantasma del coronavirus sobrevolant-ho tot. La darrera víctima del pànic al Covid-19 ha estat PortAventura, que ha patit la cancel·lació d'un important congrés que SEAT havia de celebrar al seu Centre de Convencions aquest mes de març.\nSEAT cancel·la el seu congrés al Centre de Convencions de PortAventura a escassos dies de començar\nSegons ha pogut saber aquest mitjà, la cancel·lació del congrés de SEAT es va produir pocs dies abans de la seva celebració, que havia de ser a partir d'aquest dilluns 9 de març. Fins i tot els treballadors ja havien estat seleccionats per incorporar-se al ressort abans de l'obertura oficial per tal de cobrir aquest esdeveniment que tenia previst aplegar milers de persones durant unes dues setmanes.\nCal recordar que l'automobilística espanyola celebra habitualment congressos i reunions corporatives a les instal·lacions de PortAventura. La darrera, l'any 2017, va reunir prop de 6.000 treballadors i treballadores.\nLa cancel·lació de SEAT, sumada a la baixada de preus que està oferint el parc aquestes darreres setmanes, ha encès les alarmes dins del parc d'atraccions de Vila-seca i Salou quan falten només dues setmanes per inaugurar la 25a temporada. Fonts sindicals han confirmat a TarragonaDigital la preocupació que hi ha dins de la plantilla sobre la possibilitat que s'endarrereixi la data d'obertura per culpa del coronavirus.\nPortAventura manté el 27 de març la data d'obertura si les autoritats sanitàries no diuen el contrari\nEl comitè d'empresa ja s'ha reunit amb la direcció del ressort per aquesta qüestió i, de moment, l'empresa els trasllada que la data d'obertura del 27 de març segueix en peu, tot i que l'obertura no es pot garantir al 100%. L'evolució del brot de coronavirus a Espanya d'aquí a finals de mes i les noves mesures que decretin les autoritats sanitàries podrien condicionar la data.\nPaco López, secretari general de la Secció Sindical de la UGT a PortAventura, afirma que des de Recursos Humans ja han començat a trucar els primers empleats que s'incorporaran a treballar el pròxim dia 16. Així mateix, apunta que «tenim la sort que quasi el 40% del personal que ve a prestar serveis en període de temporada alta ho fa de manera eventual. Això és un matalàs per a l'empresa, que pot contractar més o menys gent en funció de les previsions i no hauria de recórrer a acomiadaments».\nTot i l'alerta sanitària provocada pel coronavirus a tot el món, altres parcs d'atraccions com Disneyland París o el Parque Warner de Madrid estan oberts i només alguns ressorts d'Àsia han pres la mesura de tancar portes davant de l'emergència del Covid-19.\nA PortAventura, una altra mesura presa arran de la por al coronavirus ha estat flexibilitzar la política de cancel·lació per a les reserves dels seus hotels. Així, si normalment hi havia 14 dies per cancel·lar de forma gratuïta una reserva, ara només cal avisar amb dos dies d'antelació per modificar o anul·lar una reserva feta fins al 30 d'abril.\nEl Ministeri de Sanitat recomana evitar «viatges innecessaris»\nCal recordar que el coronavirus ja ha provocat a diferents punts d'Espanya el tancament d'escoles i universitats, la cancel·lació d'esdeveniments esportius, l'eliminació de vols o l'ajornament de congressos i fires de tota mena. A tot això se sumen les paraules d'aquest dilluns del ministre de Sanitat, Salvador Illa, recomanant que s'evitin els «viatges innecessaris».\nLa Setmana Santa, que engega el 6 d'abril, serà la prova de foc per mesurar com afecta la febre del coronavirus al turisme de la Costa Daurada.\nGuanyen places d'aparcament a l'avinguda Països Catalans de Cambrils\nJa se saben els horaris que tindran els trens de Salou PortAventura a Barcelona\nSalou PortAventura salut Vila-seca Coronavirus


L’aliança és la resposta generosa i intel·ligent a una situació excepcional\n'Solucions per a Catalunya’\nConferència del primer secretari i candidat socialista a la presidència de la Generalitat, Miquel Iceta, Col·legi de l’Advocacia de Barcelona, 9 de novembre de 2017\nBona tarda, amigues i amics,\nUs agraeixo la vostra nombrosa i ben qualificada assistència.\nCatalunya s’enfronta avui a la crisi institucional, política, econòmica i social més important des de la recuperació del nostre autogovern amb el retorn, fa quaranta anys, del president Tarradellas.\nVull recordar, com a petit homenatge a un gran president, una frase que inspira la política que vull desenvolupar en els mesos i anys a venir: "El nostre país és massa petit perquè es menyspreï cap dels seus fills, i prou gran perquè hi capiguem tots".\nUna altra frase admonitòria del vell president: "Mai més un sis d’octubre!".\nEl projecte que vull descriure avui s’inspira en les arrels del catalanisme polític. Aquell que ens ha llegat veritats contrastades: units, guanyarem; dividits, perdrem. L’aspiració catalana per l’autogovern s’ha de traduir sempre en bon govern. La unitat civil del poble és el requisit previ a qualsevol bona política. I la cohesió social és l’altra vessant de la unitat civil. Una i altre han estat, són i seran la base del nostre progrés com a societat.\nFa tot just dos anys, el 29 d’octubre de 2015, feia una conferència aquí mateix sota el títol: "El catalanisme social i federal del segle XXI". En aquella conferència vaig fixar la posició dels socialistes per aquesta legislatura: no a dividir els catalans. Deia llavors: no a sortir de la legalitat democràtica, no a un procés secessionista unilateral.\nLamentablement la majoria parlamentària independentista ha anat en direcció contrària i per això aquesta legislatura ha estat un desastre i ofereix un pèssim balanç. Ningú no pot negar que ha estat la pitjor legislatura del Parlament recuperat des de les eleccions de 1980.\nHi havia clars advertiments en aquest sentit. Enric Fossas, per exemple, qualificava la proposta que el Parlament havia d’aprovar en iniciar-se la legislatura, el 9 de novembre de 2015: "La proposta de resolució no és una declaració unilateral d’independència, és una declaració d’insurgència que situa el procés fora del món civilitzat".\nSegueixo amb el que jo mateix deia fa dos anys: "Catalunya som tots i totes. No ens resignarem a l’esquinçament de la societat catalana en meitats irreconciliables. Som hereus i defensors del caràcter central i integrador del catalanisme polític".\nI les meves paraules de llavors prenen, llegides avui, un cert to profètic. Deia: "De la mateixa manera que els socialistes creiem que la ‘qüestió catalana’ és un problema polític que s’ha de resoldre políticament i no per via judicial, també creiem que quan les lleis democràtiques s’incompleixen deliberadament o quan una institució -es digui Parlament de Catalunya o es digui Govern de la Generalitat- proposa obertament desobeir la legalitat democràtica, això ha de tenir inevitablement conseqüències jurídiques".\nI insistia: "Guanyar les eleccions habilita per governar no per saltar-se la legalitat democràtica i dur Catalunya pel pedregar" (...) Estic convençut que el panorama que he dibuixat fa uns instants conduirà els seus aventurers protagonistes a una gran patacada i al fracàs, amb un elevat cost per a Catalunya".\nNo cal dir que m’hagués agradat moltíssim equivocar-me. Però no em vaig equivocar gens.\nMolts vàrem advertir del risc de separar-nos del tronc central del catalanisme polític. Però els nostres advertiments no van ser atesos.\nEn aquella conferència de 2015 els avançava un objectiu polític: construir una "Aliança pel Seny i pel Catalanisme".\nUna Aliança que ahir mateix donava un gran fruit en forma de l’acord polític entre el Partit dels Socialistes de Catalunya i Units per Avançar. Un acord que ha estat possible entre d’altres coses per la feina de plataformes ciutadanes com La Tercera Via i Portes Obertes del Catalanisme.\nPermeteu-me que saludi de forma especialment afectuosa els amics i amigues d’aquestes plataformes ciutadanes i d’Units per Avançar. Farem molta feina junts!\nEl pacte subscrit pel PSC i Units per Avançar, que ha de ser definitivament aprovat pel Consell Nacional del PSC demà, és un acord polític. No és una coalició ni prefigura col·laboracions futures. És la resposta generosa i intel·ligent a una situació excepcional. Ni el PSC fa seu el programa d’Units per Avançar. Ni Units per Avançar fa seu el programa del PSC. Però estem d’acord en quelcom molt important: la necessitat d’enfortir el catalanisme no independentista, la urgència de trobar solucions acordades, el compromís de no resignar-nos a un empat d’impotències entre l’independentisme i l’immobilisme, la voluntat d’aixecar la bandera del diàleg, la negociació i el pacte per tal de tornar a cohesionar la societat catalana, defensar el nostre autogovern i recuperar un marc d’estabilitat i confiança que garanteixi el progrés econòmic i la justícia social.\nRamon Espadaler sempre em demana que recordi que els Socialistes i els d’Units representem dues tradicions polítiques diferents. Les que van ser capaces de reconstruir Europa després de la segona guerra mundial. Dues tradicions que van ser capaces d’impulsar l’economia social de mercat i el pacte social que han promogut el període més pròsper i just de la història. En aquest moment excepcional de Catalunya, aquestes dues tradicions es comprometen a treballar conjuntament per superar la crisi política, econòmica, social i institucional del nostre país.\nÉs normal que aquest acord hagi aixecat crítiques dels nostres adversaris. Hi ha qui no és capaç d’acordar amb altres, a menys que comparteixin al 100% les seves idees. Hi ha qui no vol acordar, sinó que vol imposar. Hi ha qui pensa que només solucionarem el problema quan tothom li doni la raó. No és el nostre cas. Nosaltres creiem en l’acord entre diferents, l’acord des del respecte, l’acord des de la recerca apassionada del que ens uneix. Som així. I Catalunya en aquests moments necessita acords i no enfrontaments. És l’esperit que ens uneix avui aquí.\nEl nostre acord mostra també el camí que volem seguir: Catalunya necessita més acords i menys divisions. I aquest és el nostre objectiu.\nQuan parlava fa dos anys de l’Aliança pel Seny i pel Catalanisme fixava tres prioritats que segueixen tenint plena vigència.\nPrioritat 1. Dotar el país d’estabilitat institucional i política\nPrioritat 2. Treballar plegats les administracions públiques, els empresaris i els sindicats per a establir els grans acords que permetin aprofitar la recuperació econòmica i reduir les desigualtats\nAvui estem bastant pitjor que fa dos anys. Avui tenim:\nCrisi política. Crisi institucional. Crisi econòmica. Crisi social.\nUna societat dividida.\nUna economia afeblida, amb més de 2.000 empreses que han traslladat fora de Catalunya la seva seu social. I tants i tants que canvien els comptes de sucursal bancària o obren comptes dites "mirall".\nUna imatge europea malmesa.\nUnes institucions intervingudes.\nL’anterior govern, cessat, part dels seus membres en presó preventiva, a causa d’una decisió judicial desproporcionada, i part dels seus membres i el seu president, a Brussel·les en espera que es resolgui la sol·licitud d’entrega a la justícia espanyola.\nHavíem advertit dels riscos.\nVàrem treballar com ningú per evitar la Declaració Unilateral d’Independència i l’aplicació de l’article 155. Volíem que les eleccions fossin convocades pel president Puigdemont. Ho teníem a tocar de dits, però finalment es va fer enrere pressionat pels sectors més radicals del moviment independentista.\nNo estic eximint de responsabilitat el govern del PP. Són responsables de no haver obert cap porta ni finestra a una solució política. Varen combatre a peu i a cavall l’Estatut del 2006, i han estat incapaços d’oferir una resposta a un problema que el pas del temps no ha fet sinó engrandir.\nI cal recordar quines han estat les causes del fracàs del projecte independentista. La primera, no comptar amb un majoria suficient per tirar endavant. Dos milions i escaig de catalans no poden imposar la seva visió a tres milions i escaig de catalans. Si per reformar l’Estatut calen 90 diputats, amb 72 no n’hi ha prou per fulminar-lo. La segona raó és que no hi ha possibilitats de secessió de forma unilateral i il·legal en un Estat democràtic membre de la Unió Europea. La tercera, és que no s’havien preparat bé les coses. N’hi ha prou en veure el desori produït només 24 hores després de declarar la independència. I la quarta raó és que no havien volgut reconèixer la dificultat del plantejament que feien. I per això s’ha produït una enorme frustració, que serà difícil i lent superar.\nPerò no és moment de retrets. Ara és hora de solucions.\nLes eleccions del 21 de desembre ens ofereixen la possibilitat de canviar de rumb.\nEl president Mas havia fixat un rumb de col·lisió i jo els convido a canviar de rumb, els convido a fixar un rumb d’estabilitat, de seny, de prosperitat, de justícia social i de sostenibilitat. Vull canviar de full de ruta, jo no vull arribar tot sol a cap Ítaca, vull arribar amb tothom a un futur millor. Així, doncs, vull convidar-vos a un viatge ben diferent.\nEls convido a recuperar el respecte per totes les idees.\nEls convido a deixar enrere actituds sectàries.\nEls convido a abandonar projectes que divideixen la societat entre bons i mals catalans.\nEls convido a escoltar i a pactar. A transigir i a negociar. A pactar.\nEls convido a retrobar el catalanisme pragmàtic que va fer gran Catalunya.\nEls convido a renunciar a la rauxa que posa en risc tots els avanços assolits amb tant d’esforç per moltes generacions.\nEls convido a abandonar la recerca permanent d’excuses i enemics per justificar errors i fracassos.\nEls convido a ser dignes de la nostra història, dignes hereus dels nostres pares i dels nostres avis.\nVull canvi sense trencadissa.\nVull prosperitat sense deixar ningú enrere.\nDesconfio de veritats absolutes i de dogmes que pretenen ofegar discrepàncies.\nQuan l’argument és insult, no hi ha raó.\nQuan el sentiment s’imposa sobre les raons, desapareix el pensament.\nQuè estem en condicions d’oferir en aquesta nova etapa política?\nPassar del ‘lío’ a les solucions.\nPassar de la rauxa, al seny.\nPassar de la inestabilitat a l’estabilitat.\nPassar de la improvisació a la preparació\nPassar de la confusió, a la claredat.\nPassar de la incertesa, a la certesa.\nPassar de l’engany, a la sinceritat.\nPassar del miratge, a la realitat.\nPassar de la discòrdia, a la concòrdia.\nPassar de la desconfiança, a la confiança.\nPassar del fracàs, a l’èxit.\nPassar de la frustració, a l’esperança.\nVull que Catalunya guanyi i no quedi paralitzada en el record de jornades històriques que no ho eren, i en derrotes que no cal repetir.\nAquests són els meus compromisos.\nÉs per això que vull esdevenir president de la Generalitat.\nCertament em presento amb un programa concret. Però en aquestes eleccions em sembla més rellevant subratllar els objectius de país.\nFa uns mesos us hagués dit que els meus objectius eren dos: aconseguir un clima de diàleg i acord entre Catalunya i la resta d’Espanya, i utilitzar tot el potencial del país al servei del progrés econòmic i la lluita contra les desigualtats que s’han incrementat durant la crisi.\nAra, la raó principal és una altra. Vull ser president per superar la divisió entre catalans.\nSi sóc elegit president ho sacrificaré tot al servei d’aquest objectiu.\nRecordeu quan vaig oferir-me a acompanyar el president Puigdemont al Senat.\nRecordeu les meves intervencions parlamentàries, crítiques, però sempre respectuoses amb els adversaris. Sempre cercant solucions i acords per sobre de titulars i desqualificacions.\nTreballaré per evitar la divisió i una política de fronts.\nSi sóc president, ningú se sentirà exclòs de la política catalana. Ni els que volen tot segueixi com està o fins i tot voldrien retrocedir, ni els que volen trencar amb tot.\nTots som Catalunya i la meva primera obligació serà trobar la manera que tots siguin escoltats i que tots puguin fer la seva contribució a un futur millor.\nJo no vull la victòria d’uns sobre uns altres. No vull que la satisfacció de la meitat més un impliqui la derrota de la meitat menys un.\nPer això més que pactar una votació, vull votar un acord.\nHem d’abandonar els falsos i terribles esquemes de bons contra dolents, el bé contra el mal. Que s’abandoni la política de trinxeres. Vull ponts i no fronteres. No vull retrocedir a l’esperit de les croades. No vull dogmes enfrontats, sinó escoltar les raons de tothom per cercar punts de trobada.\nVull una Catalunya que no sigui el camp de batalla entre bons i dolents, siguin quins siguin els bons i siguin els que siguin els dolents. No vull frontismes. Vull amplis acords. Vull transversalitat. Hem d’abandonar la divisió entre independentistes i espanyolistes, separatistes i unionistes, patriotes i botiflers, camp contra ciutat, interior contra costa.\nCrec que podem estar tots units al voltant de tres objectius essencials: respectar la llei, respectar la diversitat i treballar pel bé comú.\nRestablir la confiança en el futur. No hi ha dret que els petits estalviadors hagin de patir. Que els pensionistes, després dels esforços de tots una vida, hagin de patir ara pel futur. Que les empreses hagin de marxar. Que els projectes de nova inversió vagin a d’altres llocs.\nLa nostra principal preocupació són les persones que han de viure de la seva feina, el món del treball. I ens esforçarem, colze a colze amb els sindicats i els empresaris per assegurar el progrés econòmic del país, malmès per la deriva independentista.\nLa nostra convivència s’ha ressentit. El nostre progrés s’ha ressentit. El que s’havia presentat com un camí de roses és un precipici pel que no hem de caure. S’havia presentat tot com fàcil, senzill, planer, desitjable. Està a tocar de dits. I el que estava a tocar de dits era el desastre. Un desastre que calia evitar i que ara cal remuntar. Sense perdre un instant. Sense assenyalar culpables. No tenim temps per això. No podem perdre energies en això.\nEstà clar que el rumb de col·lisió no ens era propici. Els dos bancs catalans, sis de les set empreses que cotitzen a l’Ibex, el sector assegurador, les empreses que concentren una facturació que equival al 40% del PIB català. Per por a la inestabilitat política, per por a la inseguretat jurídica han decidit traslladar la seu social. I després poden anar desplaçant els centres de decisió, la seu fiscal i fins i tot part de la seva activitat. Prou! Jo els dic: torneu! Us donarem garanties que mai no tornarà a estar en risc l’estabilitat política ni la seguretat jurídica.\nHe dit que volia utilitzar tota la potencia del govern de la Generalitat al servei de l’objectiu de millorar l’economia i reduir les desigualtats que s’han incrementat durant la crisi. I vull fer-ho canviant de política. Jo vull tornar a una política que doni prioritat a l’establiment de pactes, molts acords estratègics que sumin esforços. Tots els pactes possibles que vagin articulant un nou "contracte social" tal i com el defineix el professor Anton Costas en el seu darrer llibre, i cito: "el compromís entre tots els membres i grups d’una societat per compartir un projecte comú de futur i cooperar lleialment entre ells per aconseguir-ho".\nÉs a dir, amplis recolzaments socials per impulsar les reformes de tot tipus que la nostra societat necessita. Perquè tota reforma, per petita que sigui, necessita d’una àmplia base social que la sustenti ja que canvia inèrcies i equilibris econòmics i socials i, per tant, genera resistències.\nProbablement això és el que no van entendre els membres de l’anterior govern de la Generalitat.\nQuè és el que crec que s’hauria de pactar?\nCaldria pactar com fer créixer l’economia, com repartir la riquesa i com crear ocupació amb un nou model econòmic en el que el creixement no generi noves desigualtats, que sigui més respectuós amb el medi ambient i que estigui més atent a lluitar contra el frau i l’explotació laborals. I un pacte que allunyi la por que molts sectors tenen a l’estancament econòmic i, fins i tot, a un possible retraces.\nCaldria pactar una Agenda per la Igualtat capaç de rescatar els ciutadans de les polítiques actuals, que el que han fet és afavorir que es desplomin els ingressos de les famílies amb menys recursos, i impulsar l’educació, defensar el sistema públic de salut i els serveis públics, capaç també d’aturar la privatització de drets i tornar als serveis socials d’accés universal. Perquè la desigualtat a la nostra societat està creixent, i l’hem de combatre no sols per raons de justícia sinó com a garantia d’eficiència econòmica i prosperitat.\nCaldria pactar una agenda de regeneració institucional i democràtica que permeti que la política, la democràcia, s’imposi sobre l’economia. És a dir, que el poder dels representants dels ciutadans estigui per sobre del poder dels mercats o dels interessos gremials de col·lectius afectats. Una agenda que contempli recuperar polítiques públiques de regulació que estableixin regles clares, establiment de límits i igualtat d’oportunitats per a afavorir la competència, que és el que més afavoreix als ciutadans.\nQuan abans els hi parlava de prioritats he esmentat la d’aconseguir un clima de diàleg i acord entre Catalunya i la resta d’Espanya. Per a assolir aquest objectiu he formulat la idea del Pacte d’Estat per Catalunya. Ja veuen, un altre Pacte.\nQuè vull dir quan parlo de Pacte d’Estat per a Catalunya? L’exposaré breument.\nEn primer lloc necessitem, precisament, que la societat espanyola sigui conscient que cal donar-li a la qüestió catalana la categoria de tema d’Estat; no d’un tema menor, circumstancial o efímer. He dit varies vegades, i no he estat l’únic en dir-ho, que el problema que tenim els catalans, a més de ser un problema entre nosaltres, de la necessitat de tenir un ampli acord sobre el què volem, és un problema d’Espanya, fins i tot, en aquest moment és "el" problema d’Espanya. Cap altra vegada, des de 1981 s’ha trobat Espanya en una crisi institucional i social tan greu com aquesta.\nCom a mostra, un botó. Cap altre problema, des del 23F, havia provocat un missatge televisat específic del Cap de l’Estat. Per això dic que la solució del problema necessita un Pacte d’Estat.\nEn segon lloc, el pacte ha de reconèixer les característiques singulars de la societat catalana, la seva identitat nacional i la seva vocació d’autogovern.\nEn tercer lloc, cal promoure la necessitat de parlar a Catalunya, de comptar amb els tots els catalans, amb tots els catalans; no només amb uns o amb uns altres. El Pacte ha de servir no per a acontentar a uns, sinó per beneficiar Catalunya i, com a conseqüència, beneficiar el conjunt d’Espanya. Dit en unes altres paraules: això no va de fer un Pacte per acontentar als independentistes. Va de fer un Pacte per a convèncer una àmplia majoria.\nEl Pacte també ha de servir per a abordar temes concrets que, malauradament, porten anys sense ser objecte d’una negociació sensata. M’estic referint a temes com:\n1. Negociar les 46 demandes plantejades des del Govern de la Generalitat al Gobierno de España en les que jo veig moltes possibilitats d’arribar a accords.\n2. Desenvolupar l’Estatut vigent i, fins i tot, i a partir de les oportunes reformes legals al Congrés dels Diputats, abordar algunes de les qüestions que el Tribunal Constitucional va considerar que no podien ser objecte de regulació per part del propi Estatut, però sí a través de les corresponents Lleis Orgàniques.\n3. Abordar la negociació del finançament autonomic.\n4. Impulsar un ambiciós Pla d’inversió estatal en infraestructures estratègiques per a Espanya en territori català que, a més de diners, incorpori un disseny intel·ligent i una gestió compartida. Per exemple, el darrer govern socialista va dissenyar, però no va poder executar per l’avançament electoral, un pla per a dotar d’autonomia de gestió i de capacitat d’intervenció de les institucions catalanes a l’aeroport de El Prat.\n5. Aprofundir en el reconeixement de la llengua, la cultura i els símbols de Catalunya. En aquest sentit, el Pacte hauria de servir per a que s’aprovés una Llei Orgànica de Reconeixement i Empara de la Pluralitat Lingüística a Espanya. O per assegurar la presència de les llengües i cultures catalana i aranesa a la UNESCO.\n6. Reconèixer la importància estratègica i simbòlica de la ciutat de Barcelona com a gran capital catalana, espanyola i europea i seu de la Unió per la Mediterrània.\n7. I, per últim però no en darrer terme, impulsar la reforma de la Constitució en un sentit federal. Una reforma que hauria de ser votada per la ciutadania i recollir el que jo anomeno les quatre R, quatre reivindicacions:\no Reconeixement de les aspiracions nacionals de Catalunya.\no Regles de repartiment competencial que millorin l’autogovern de la Generalitat des del respecte i la lleialtat institucionals, reconeixent les competències que recullen singularitats i fets diferencials; amb especial atenció a les qüestions relacionades amb la llengua, l’educació i la cultura.\no Recursos. Fixant els grans principis del sistema de finançament que ha de ser suficient, solidari, just i equitatiu i que reculli els conceptes d’esforç fiscal similar i ordinalitat; així com la figura dels Consorcis Tributaris o solució equivalent.\no Representació, a través d’un Senat o un Consell Federal que faci de la Cambra Alta un veritable instrument d’integració i cooperació territorial.\nPer cert, una reforma de la Constitució que haurà de ser votada en referèndum pels ciutadans, i que jo vull que obtingui un suport massiu a Catalunya. Per aquesta raó com a President treballaré per a assolir un acord que pugui merèixer un suport majoritari dels catalans.\nEn definitiva, els deia que cal un Pacte d’Estat per a Catalunya impulsat amb la convicció que promoure el dinamisme a Catalunya és assegurar el progrés a tota Espanya. Que el respecte a la singularitat de Catalunya és la millor garantia perquè sigui respectada la diversitat dels pobles d’Espanya.\nCom hauran pogut observar, el que jo proposo es pot resumir en restituir la centralitat de la política i, amb ella, la via del diàleg, la negociació i el pacte com a única forma de trobar una solució que, o és acordada, o no serà.\nLa meva proposta, tot el que avui els he explicat, s’adreça als catalans i les catalanes que saben que la unitat ens fa forts i que la divisió ens afebleix; als que saben que encara que pensem que tenim la raó, fora de la llei la perdem i posem en perill el més preuat que tenim, que és la convivència i les nostres institucions.\nLa meva proposta és una proposta catalanista\n- perquè catalanisme és autogovern i la meva proposta es caracteritza per la defensa aferrissada de les institucions d’autogovern. I la millor manera de defensar-les és no posar-les en risc!\n- perquè catalanisme és federalisme i la meva proposta es caracteritza per la idea d’implicar-nos a fons en la reforma d’Espanya i d’Europa. Al pont de comandament, no pidolant que ens escoltin.\n- perquè catalanisme és integració i justícia social i la meva proposta es caracteritza per la consecució d’aquests objectius a partir del diàleg, la negociació i el pacte, i la transacció, la transversalitat, i el mestissatge si volen, que és el que ha fet gran Catalunya.\nJo vull ser el candidat de tots els que volen l’acord i el canvi. O hauria de dir els acords i els canvis. O millor encara, els acords per canviar les coses a millor.\nJo no vull limitar-me a defensar la legalitat. No vull limitar-me a assenyalar els riscos de la independència. Jo proposo un projecte factible i engrescador perquè vol sumar primer per multiplicar després.\nUn projecte que, com he dit al començament, compta amb el suport de molta gent que abans mai s’havia plantejat donar suport a un candidat socialista.\nJo em comprometo a fer una campanya i, més important encara, a desenvolupar una obra de govern inclusiva, de l’esquerra al centre, de l’autonomisme al federalisme. Vull desenvolupar un projecte amb fortes arrels de contingut social, ecològic i feminista en el que ens trobem còmodes molts ciutadans de diverses sensibilitats polítiques, socials, sindicals i culturals.\nVull que l’educació, la recerca i la innovació siguin els motors principals de la prosperitat i les palanques d’igualtat per a les persones i les empreses.\nCatalunya endins potenciaré el molt i molt bo que tenim. La meva política serà la de respectar el que funciona buscant com millorar el que no va bé. Sempre amb una actuació gradual i acordada.\nMiraré cap a Espanya i seré tan exigent com dialogant amb el govern espanyol, sigui del color que sigui. Recuperaré el paper d’impuls que fins a 2010 ha desenvolupat sempre Catalunya, cooperant amb la resta de Comunitats Autònomes per a construir una Espanya diferent, de baix a dalt. Treballaré perquè Catalunya torni a ser respectada i admirada en el conjunt d’Espanya i a Europa.\nI, com he dit al començament, miraré cap a Europa. Reafirmaré i incrementaré l’europeisme del nostre país. Recuperaré el prestigi de l’acció exterior de la Generalitat, malbaratat els darrers anys i enfonsat les darreres setmanes. Estarem sempre presents en els fòrums en els que es discuteixi el futur d’una Europa més unida, més potent, més federal i més solidària.\nPer acabar, tot i que no és el moment d’explicar un programa de govern, si que els demano uns minuts de paciència perquè vull dibuixar-los el país que vull.\nUn país lector. Un país de biblioteques, mediateques i arxius del segle XXI. Un país d’editorials grans i petites. Un país d’escriptors i escriptores. Un país educat i educador. Un país de persones que llegeixen i animen a llegir. De persones cultes que tenen accés al teatre, el cinema, la música i l’art. Un país que estima el seu patrimoni cultural.\nUn país de ciència. En el que la ciència i la recerca siguin les nines dels nostres ulls. En el que floreixin les universitats i es trobin a gust els investigadors.\nUn país sà i ben alimentat. Que cuidi l’alimentació dels nostres fills i dels escolars. Amb més cura de l’alimentació, de la cuina i dels mercats. Un país que lluiti contra els trastorns alimentaris, cuidi la producció i no malbarati el menjar.\nUn país per a nens i avis. Amb casals, llars d’infants i ludoteques. Que lluiti contra el fracàs escolar. Mai més un pressupost de la Generalitat amb zero euros per a les escoles bressol. Avançarem cap a una xarxa pública universal i de qualitat en l’etapa 0-3 anys. Vull un país que cuidi i estimi la gent gran i que lluiti contra la solitud i la tristor. Un país on ningú no tingui por d’anar envellint.\nUn país per caminar i descobrir. Amb ciutats a la mida de les persones. Amb turistes, sí, molts, però amics de Catalunya. Que tornin, i que ho facin des del respecte i el civisme i amb serveis de qualitat. Un país que cuidi la terra i el territori, la costa, els rius i les muntanyes, la qualitat de l’aigua i de l’aire, la nostra qualitat de vida.\nUn país digital. Capdavanter en economia digital, cooperativa i col·laborativa. Un país d’economia 4.0, capdavanter en innovació i sectors industrials i de serveis avançats.\nUn país obert i participatiu. De voluntaris i persones compromeses. Un país acollidor i d’acollida, capaç d’aprofitar i potenciar totes les energies, tot el talent. Un país d’entitats, associacions i fundacions. Un país de mecenes petits i grans.\nUn país que treballa. Que treballa pel futur. En el que a igual feina correspongui un igual salari. Que faci de la Formació Professional un factor d’esperança i competitivitat. Un país que persegueixi l’explotació laboral, amb un bon servei d’ocupació. Un país de treballadors autònoms i emprenedors que generen i redistribueixen riquesa.\nUn país connectat. Amb ports, aeroports, trens i carreteres de primera. Amb gestió públic- privada dels recursos assegurant sempre l’interès general. En el que el dret a la mobilitat sigui un principi rector i la sostenibilitat i la transició ecològica siguin objectius permanents.\nUn país segur. Per a les dones, els infants, pels més grans, per a les persones amb discapacitat, per a tothom. Amb menys accidents a la carretera i a la feina. Sense violència masclista. Amb habitatges rehabilitats des del punt de vista constructiu i també de l’eficàcia energètica. Un país que lluiti contra el frau i també més segur per consumidors i usuaris.\nAmigues i amics, en aquest moment difícil de la història de Catalunya, en un moment que, he de dir-los-hi, hagués preferit com tots vostès, que fos ben diferent, m’ofereixo a encapçalar la Generalitat per substituir l’actual laberint per una nova esperança.\nUna esperança d’acord i de canvi. L’esperança d’un futur millor que ens hem de llaurar nosaltres mateixos amb esperança, esforç i perseverança. Jo segueixo aquella màxima que diu "el que li passi al país depèn del que nosaltres fem amb el que ens han deixat els que ens han precedit" (Robert Kennedy en el prefaci al llibre de JFK "Profiles in Courage")\nLi dec això al meu país. Porto tota una vida en política preparant-me per a un moment com aquest en que ens cal passar del laberint sense sortida en que ens han ficat, a un horitzó possible i millor.\nUn moment en el que ens cal recuperar el pas i el temps perdut.\nEn un moment en que correm el risc d’abocar-nos a un conflicte permanent entre els que proposen una solució impossible i els que neguen el problema, jo formulo una proposta d’esperança en les nostres possibilitats, en les nostres capacitats de superar aquest moment. Formulo una proposta catalanista, democràtica i reformista que interpel·la als catalans que volen ordre i progrés i que ens ha de permetre a molts fer molt de camí junts fins arribar a la Catalunya somiada pels nostres avis.\nVull una Catalunya millor en una Espanya diferent i en una Europa més unida i amb més empenta.\nEls proposo que ens hi posem des d’avui mateix.