deixalles | RECOPILACIÓ DEIXALLES 1\n14 Maig, 2008 16:48\nPublicat per anforsa, RECOPILACIÓ DEIXALLES 1\nD E I X A LL E S\nNOTA.- Anirè incluint i adjuntant les deixalles que queden apartades en el temps en eixa RECOPILACIO DEIXALLES 1 .- Gràcies per les atencions que em teniu .- ANTON .- 16 - 5 - 08.\n1.- Costa poc de dir SI, costa poc de dir NO. Ara, les conseqüències que se’n deriven d’aquests monosíl·labs poden durar temps, fins fer-te’ls canviar per poder seguir.\n2.- Els polítics son els administradors de les nostres vides democràtiques. Però, en més d’un cas, es creuen els amos que disposen de tot el nostre diner solament per que els hem concedit el vot.\n3.- Respectem les veritats, No fem un gegant del que sols és un pegot de fang. 4.- Evolucionar és no quedar-se sempre en l’infantesa de l’intel·lecte també.\n5.- Que costa dir : - Celebro la teva opinió, però no tindràs el meu consens.\n7.- Quan un és condescendent, el prenen per babau. Quina pena !! ----\n11.- Un vell del poble s’aixecava per les nit i anava de casa en casa dels seus jornalers i els canviava el lloc d’anar a treballar al dia següent. Se’n tornava a dormir i al cap d’unes hores retornava per el camí trillat abans i els manava que anessin a un altre tros. I així fins que es feia de dia. Al fer-se de dia ningú sabia on tenia que anar i aleshores es presentaven a casa del amo i el despertaven per saber si havia canviat de parer. Coses de l’antigor. També o fan ara els amos...\n12.- En el seu vocabulari blasfem hi va incloure la paraula: - Collons !! -. I ben admirativa i amb bon xorro de veu, profunda i segura. I és que en aquells temps dir paraules gruixudes era pecat no mortal, però que no es podia anar amb collonades. Avui, sembla que qualsevulla conversa, diàleg o monòleg és preceptiu posar-n’hi alguna per reforçar i dar consistència.13.- La il·lusió com droga ens presenta la felicitat certa, segura i a l’abast nostre. De tan desitjar-la ens hi tirem de cap com ens submergiríem en l’aigua d’una bassa o en la d’una platja serena. Prompte, però ens donem compte que sols assolim apropar-nos al penya-segat de la realitat vera i contemplar al lluny, en la sima el desig nostre pintat en la inacabable profunditat on no podem arribar si no es per esbarrar-nos.\n15.- Aquella mestressa en ves de Ricard, anomenava al seu marit Ricardo, així sabia que sempre el tenia calent, i això de que a les nits d’hivern una pugui estalviar-se la bossa d’aigua calenta... La seva amiga li tenia enveja per que el seu marit es deia Alfred – com el del temps – i clar que dient-li Alfredo no semblava tant gelat... La amiga li recomanava que el tornés a batejar i posar-li per exemple : Eduardo, Abelardo o tants noms que en castellà aparenten més calentets.. Sort que no em va consultar a mi. Jo li hauria dit que li fes ganyotes a la amiga quan arribés l’estiu.... Qui sap si ella el volia sempre calentonet. Quina pífia hauria fet.\n15.-2ª Pànic no el vull. Por no en tinc. Respecte, si. – La por és l’antesala del pànic.- La por és a un cop de reble de la bogeria del pànic. -El respecte és la prevenció de la por?\n20.- Ho provi o no ho provi, no serà oprobi. O si no, comprovi l’oprobi.\n29.- Quan de l’altra part de mon arriba un carregament de pebrots, és que volen demostrar-nos que aquí no en tenim i volen colonitzar-nos? ---------------30 – 2 – 08 bloc\n30.- En ves de dir per no, sento dir cada vegada més por no. No sé si és que volen castellanitzar-nos la parla nostra. Qui sap si puja la quota d’eixa paraula per esnobisme. I ha qui diu que no és la mateixa expressió, si no que son conceptes diferents. Estic analitzant: PER NO , POR NO. Sumem, hi més POR NO que PER NO. Acabarem castellanitzats?\n42.- Tot ho arreglava a cop de geni. Rebia al contrincant amb estirabots. Es feia el prepotent per acollonir, era la seva forma de guanyar. Fins que un dia li en tocà un que tenia la veu més potent que ell i allí s’acabaren les seves victòries, afònic i tot encara cridava, però el seu vencedor no parà i el deixà rebregat i pansit per molt de temps.\n44.- Costa pujar la pendent. Per arribar a dalt de la muntanya, a la carena és necessari l’esforç, però quan arribem i plantem bandera veurem que allí no acaba el terrer. A dos vessants, els barrancs ens fan costat. Ens diuen el que costa trepitjar on som ara. Podem pensar que som allí peuant el cavalló del nostre hort on hi plantarem la nostra presència o, si ens repensem, podem assentar-hi el pí o alzina on, quan sigui gran, a la seva ombra estarem fresquets a l’estiu o tindrem reparo a l’hivern a la soca de l’arbriu. Tot un plaer. Però falta que l’arbre creixi i això és lent per gaudir-ne amb plenitud. Costa, costa...\n48.- Si penses i quasi vols suïcidar-te, no pateixis, acabaràs amb tu encara que no moris.\n49.- Busca una excusa encara que sigui per fer el bé. No et quedis quiet davant les misèries del pròxim, pot ser que la teva ajuda el tregui del pou on s’ofega. Fes un esforç, si et canses tindràs la satisfacció del deure complert\nNota.- Aniré adjuntant les deixalles que queden apartades en el temps en aqueixa RECOPILACIO DEIXALLES 1 .- Gràcies per les atencions que em teniu. Anton. 16-5-08.\n--------------------------------------------------------------------------------------------------------------51.- Si dius : - No vull parlar ara -. No pateixis que et faran parlar. Ara, que potser és el que pretenies, i és que, quasi sempre, el negar predisposa.\n53.- Segurament foten -se’n o de broma li digueren que anés al desert que allí trobaria infinitat de dones, ell així ho va entendre. Suat com un poll trobà, això sí, molta sorra, poca aigua i moltes dunes. Res del que li il·lusionava i li havien dit. Des d’aleshores pensà seriosament a no fer cas de veus no contrastades, era un perill. Era com si li haguessin dat un xec sense conformitat i que al posar-lo a la guixeta del banc per cobrar-lo li anunciessin que no hi havia fondos. Tot un drama quan un s’ha fet la il·lusió i necessitat de cobrar el que et deuen, per que si ningú paga, aleshores la roda no roda...\n54.- També en els jardins hi ha fems i espines.\n55.- Anava a recuperació per recuperar la beneiteria que havia perdut. Sapastre...\n56.- Si t’estiren de l’orella, no te’n sentiràs tant, ni et farà tant de mal com si et treuen els dinerons de la butxaca per no tornar-te’ls.\n57 .- La innocència és la ceguesa de la realitat veritable. Desconegut el per què de quelcom en son preludi i en son estadi, residim en el desconegut que pot no existir...\n58.- Molt en la vida pot ésser sorpresa si no s’està atent al clandestí destí.\n59.- La llei, quan no es fa servir és morta. No serveix. En farem una altra per ressuscitar la que no fem servir. Així tindran feina els legisladors...\n60.- Saber el que es diu, quan es diu, per que es diu...Quants n’hi ha que xerren i no callen i ni pensen abans el que diuen, i, es troben en molts casos, amb els peus en el fang.\n61.- Era necessari fer lo innecessari?\n62.- Era completament segur de la seva inseguretat. Una coça del seu matxo el tenia a terra ensumant la pols.\n63.- Per què la muller es queixava sempre del seu marit per que en ves d’acariciar-la, l’esgarrapava? No sabia ella, que es guanyava els pistrincs que mantenia la família a un lloc que l’anomenen el RACC, i es clar, se li encomanà això de tan racc, racc, racc.?\n64.- Les Maries m’agraden, però amb les Magdalenes tens l’oportunitat de poder-les despullar traient-los el paneret.\n65.- Quan ningú fumi, que és molt difícil, i no hi hagi d’encendre la cigarreta, és possible que s’acabi el concepte generalitzat de posar foc sigui amb llumins o amb encenedor, aleshores fins les fàbriques que es dediquen a proveir el mercat d’eixos artefactes faran figa en favor de boscos i d’altres punts que ara reben els problemes de la crema segons se’ns diu des d’autoritats competents.\n66.- Veure la seva firma era conèixer-lo físicament. Una ratlla vertical demostrava amb signes el seu nom, i, d’altra, paral·lela en la verticalitat imposaven la seva altura en el paper com dos canyes de batre ametlles esteses en el terrer blanc. Llargarut de cames i cos amb cap restringit com punta de fletxa, circulava amb pas allargassat amb sincrònic automatisme. Ja us dic, trobar el signat paper era veure sa figura de persona.\n67.- Anem amb pressa, anem corrent i busquem la solució. Sembla que la torbem, que la tenim, però no! Desapareix. Es la nostra por per seguir endavant i el temps no para. No agafem fortament la solució per que ens es canviant i de buscar l’alegria, podem trobar el desconsol. És la paraula enrevessada que no ens acut i no ens deixa avançar amb la nostra por.\n68.- Per aguantar-se a l’aigua o per nedar – que no en sabia – no necessitava pas salvavides o carabasses lligades a la cintura. Ell sempre deia que si mai es trobés a alta mar amb un vaixell o barca i naufragués, inflaria les carabasses que duia entre les cames i agafant el timó, aniria a bon port sense cap classe de dificultat, per que de valor i boles inflades, i ben inflades no n’hi faltaven. Però potser no comptava que al pesar-li més el cap – per que el tenia ple d’idees descomunals com aquesta – es molt possible que els peus passessin a surar i el cap a beure oli. En canvi la seva dona que duia al pit uns pitxells o cantiretes ben arreglades ho tenia més favorable per que li surés el cap hi pogués competir amb la mar brava en cas necessari.\n69.- Quan a la plaça de toros, el públic exhibeix el mocador diu que concedeix l’orella del toro mort, o sigui un trofeu o premi. En canvi en un camp de futbol, treure el mocador significa que s’exigeix el cap de l’entrenador o del president i directiva. Llenguatges com els dels vanos i pai-pais que s’han de conèixer. Llenguatge de mocador : premi o càstig, muxaina o clatellot.\n70.- Quan ahir era ahir encara hi havia temps, però quan avui ja és avui... I és que el pretèrit no torna si no en el record.\nNOTA.- Aniré incluint i adjuntant les deixalles que queden apartades en el temps en aqueixa\nRECOPILACIO DEIXALLES 1 .- Gràcies per la vostra atenció. Anton.-28-5-08.\n71.- En l’altre costat del riu qui hi havia? Dels seus o dels altres ? Graciosos o malparits?\n72.- L’home, el personatge era plural, havia de ser plural i per a tots.\n73.- La veritat que et diuen, la veritat que veus, la veritat que comprens, la veritat que és. Quantes veritats per ser això : veritat. Tria, a veure si trobes la veritat. Ni han que agafen la que els convé, per això que VERITAT, no sé. Quina ens fa falta?\n74.- Segurament que la felicitat total és manifesta quan un dorm i els somnis son meravellosos.\n80.- Li garantien el peix que li venien : - Mira, si no el trobes bo me’l tornes i et retorno l’import -.Com que se’l menjà i li feu mal, ell, per tornar-lo i recuperar el diner li portà les cagarrines amb un orinal. Com sino?\n85.- La intuïció és la brúixola que ens dirigeix el pensament per guiar-nos on vol que anem. 86.- Mou més el pensament que les cames.\n87.- Viu el present, si no, no tindràs record del passat en el futur.\nNOTA.- Entrada RECOPILACIO DEIXALLES 1 - Dia 23:10:57 -- 2008-06-19---\n91.- Ser ignorant és no conèixer, no saber, en canvi, ser innocent és no tenir experiència de quelcom. Clar que en el sentit innocent no em refereixo en el sentit de culpa o no culpa.\n93.- Podrien passar uns cables ben gruixuts des de el Sol a la Lluna,- coses més difícils s’han fet -. I en ves de donar la Lluna aquesta llum blanca la daria potent i segura com la del astre rei i per la nit ens estalviaríem el rebut de la llum i no contaminaríem. Però els polítics que son això polítics, per molt que els científics els posin bones idees davant dels ulls o ulleres cap d’ells en fa cas. Deuen pensar que què farien per les nits si les nits fossin dia – figurem- nos vint-i-quatre hores de dia i cada dia -. Quin canvi més gloriós hi hauria, fins no ens caldria dormir, o en els dormitoris hi sobrarien els matalassos... I diuen tots ells que faran canvis quan manin. Que ens creguin i ens facin cas i a la feina. Això seria un canvi, un bon canvi i profitós. S’hauria acabat la contaminació ? Jo penso que canvis així a algú no convé i deu ésser algú amb molt de poder...\n94.- Els buscaven i no els trobaven. Un poli estordit i castellà per més senyes i que casualment portava un mapa i fent-se l’interessant l’estengué damunt del capot del cotxe i davant del seus superiors que no creien que un simple poli els pogués donar una lliçó, va senyalar un lloc i digué . Paki – están. Tots van mirar atropellant al poli que havia tingut una visió tant brillant. El poli es sobreeixia content com un gínjol. Amb tota il·lusió, com si fos una cosa excepcional deia :- Paki - estan, Paki – estan. – Han passat dies i encara els busquen i no els han trobat No devien estar a Pakistan. Seria una casualitat que un poli encara que ben intencionat els localitzes solament obrint un mapa.\n95.- L’aigua es cola ràpid en l’arena. Un infant ... és com arena verge. A un infant... donem-li aigua potable.\n96.- A la persona l’acompanya seva ombra i seva olor. Bé, la seva ombra quan fa sol, ara el que és el tuf ...? Clar, la suor, no és aigua de colònia, i no diguem d’altres deixalles líquides i sòlides.\n97.- Corria més que un lladre que l’arremet la policia o que se li escola el diner del butxacó.\n98.- Descobriria el dolç encant de la independència encara que sabés que fins per néixer depenia dels pares, del cordó umbilical, dels bolquers, de les carrutxes, i així, fent-se gran i depenent sobretot del diner, del temps fet minuts, etc. i li volien fer creure que podia ser independent, ell sabia que per quan havia viscut podia conèixer que dependria de la independència, per el que continuaria sent dependent encara que fos de la seva volguda independència.\n99.- Donem la merda als altres com a premi per que nosaltres no ens la podem acabar?\n100.- Allí darrera els seus ulls, en el fons del fons, naixien, habitaven i sorgien les seves intencions. També dins, en l’interior podia guardar la por, el terror, la comprensió, etc...\n101.- Tirem sal a l’olla si és necessari, però no en tirem a les ferides.\n102.- L’eco és l’ombra o repic de la veu ? La carícia és la sublimitat del tacte? El silenci és la presó de la oïda ? La negra fosca és la ceguesa de la vista? La insipidesa és la negació del gust?\n103.- Quan un es queda sol en la seva muntanya es creu el més poderós. Un dia el vent i la pluja, és a dir, la tempesta ferotge el fa baixar al pla, abans no rodoli pel espenall i quedi de panxa enlaire i indefens. Allí, amb bons ulls veu que el pla és rodejat d’altres muntanyes com la seva i fins de més altes i gruixudes. Aleshores, es vol fer amic d’elles per que compren que el seu poder solitari no supera el gruix del grup de pujols, muntanyetes i muntanyases. En referència, ell era un pobret que no podia ni parlar i menys encara cridar...\n105.- Hauria preferit casar-se amb Mèrit - xolla, però s’ acontentava i satisfeia amb Mèrit – xell . 106.- Més val que trobis el punt a la teva dona que no pas en coma. 107.- El peix li deia al pescador de canya: - Prefereixo viure amb el dol – or, que amb l’ am ( l’ham) que si et clava del revés et senyala mal. Per que el dolor es pot suportar, però el mal et pot matar. 108.- El be que donen a l’humanitat la gallina, la dona i el porc, és de mèrit. Però, recapitulem. La gallina, després de pondre, surt contenta escatainant fins haver deixat l’ou per el profit d’algú; la dona, complint el seu pla mensual es neteja i es posa més maca per la possible pròxima aventura, i el porc, el maten, n’aprofiten tota la seva carn, es dóna complert sense tassa i es queda sense vida per un sempitern en be de la humanitat. Qui dona més al pròxim? 109.- Quan el nom propi l’adjectivem, donem a aquest matrimoni un valor on el nom, per una part concedeix a l’altra paraula el que, conscient o inconscientment, renuncia. Si parlem de PAU, Pau amb què? Si parlem d’AMOR, Amor amb què? Si parlem de LLIBERTAT, Llibertat amb què? Per tant, la devaluació és notòria. I l’adjectiu certifica i acabdilla uns valors que roba al nom que hauria de ser el valor suprem.\n---------------------------------------------------------------------------------------------------- 111 .- Aquell, fotent-se’n deia al pastor i amo del ramat: - Ja els has donat o concedit el duret per que comencin a sentir-se independents, que per quelcom es comença ? -.\n112.- Els polítics com els propietaris : siguin pagesos de la terra o urbanitas de cases adossades, o de xalets senyorials, etc, - defensen les seves fites com sagraris on ells tenen la clau i com a amos disposen i imposen seves lleis per més que altri, en alguns aspectes, pugui combatre amb més raó les seves prerrogatives. És el seu pal de paller, seva frontera, seva llei que és seva i no cedeixen per que cedir és perdre autoritat. Cedir és arrecular –fer-se en rera - en vers l’altre i donar el poder propi concedint sobre la propietat. El que cedeix, concedeix o dóna es fa pobre i fer-se pobre es baixar en l’escala de valors en la unitat, grup i conjunt. És arraconar-se quan empenyen i no plantar-se immòbil, sense que l’empenta del contrari o contrincant pugui moure el seu poder establert sobre quelcom. 113.- Va procurar el pintor de quadres ajuntar-se o casar-se amb la Marta, així no li faltaria pel per els seus pinzells. 115.- El peix li deia al pescador de canya: - Prefereixo viure amb el dol – or ( mort d’altri amb or ) que amb l’ham. Si l’ham se’t clava al revés mah’ l et senyala per sempre si no te’l treuen. El dol-or es pot suportar fàcilment, però el mal i l’ham et poden matar. 116.- S’havia compromès amb el compromís de comprar el Mas. .politiquet 117.- No t’impacientes en arreglar els problemes dels altres, és a dir, del pròxim, no sigui que esgarris els teus. 118.- És normal. Ell té el seu i jo tinc el meu. Sí, sí. Alegries i penes, victòries i derrotes. 119.- Tanta safor per que un coet arribà a la Lluna, i, quan de quan els enamorats es posen morats amb la Lluna, qui sap si alguns fins eren ja a la lluna de València quan no es parlava de coets.\n------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Continua recollint DEIXALLES .- 7 - 6 - 08 .-( Avui he fet la entrada nº 100 d'articles a Deixalles)\n121.- Quan a la senyora vella li posaren les ulleres graduades, es preguntà ja convençuda amb el resultat de la visió que li havia vingut de sobte: - Ara podré veure la Tele, i anar pel carrer sense ensopegar amb les tifes del gossos .Que bé!! -.El aprenent d’òptic volent posar una cullerada de sucre a l’entusiasme de la senyora li digué: - I tant, fins podrà escriure a les netes i llegir les seves cartes -.- O, que bé. De menuda no en vaig poder sortir d’aprendre’n i ara amb unes ulleres... Per què no m’ho diguéreu abans? - 122.- Tot és definitiu, o pot ser-ho, fins que se’n creï, en surti o se’n manipuli un altre de més definitiu. 123.- En l’univers de les dones hi tens el forn de pa establert – l\nHola Anton, enhorabona per la teua recopilació realment totes les deixalles com aquestes.\nRealment los ous ferrats molt imaginatiu!!!\nA continuar així!\nPublicat per Mar-i-on 18 Jun 2008, 15:29


Comprar Cara Nord Trepat 2017 a Uvinum\n10,35€ + 4,95€ Enviament (3 - 5 díes)\nNOTA DE TAST: Vista: picota, tonalitats violàcies. Nas: aroma intens a fruita vermella com cirera i mora, amb fons persistent. Boca: entrada fresca, amb tons herbacis i frescor atlàntica. DENOMINACIÓ D'ORIGEN: Conca de Barberà. VINYA: vinya situat a uns 800 metres d'altitud. Paisatge abrupte i ondulat, envoltat d'alts cims i boscos de roures i alzines al Parc Natural de les Muntanyes de Prades i el Parc Natural del Bosc de Poblet. Zona qualificada com d'interès geològic a Catalunya. Terres pobres de pissarra, cants i arcillocalcáreo amb a fl oramientos rocosos, penya-segats i muntanyes escarpades. RAÏMS: Trepat. ENVELLIMENT: envellit durant 10 mesos en dipòsits d'acer inoxidable. ELABORACIÓ: cultiu de secà, cobertura vegetal i viticultura de muntanya responsable amb mínima intervenció, que prioritza la biodiversitat. Fermentació a 18-20ºC. MARIDATGE: bolets, formatges de búfala, embotits i carns blanques rostides TEMPERATURA DE CONSUM: 16ºC\nFitxa tècnica · Cara Nord Trepat\n2016 i\t2015\t-\tAfegeix un altre\nSi et va agradar Cara Nord Trepat 2017, també pots gaudir de ...\nVista: picota, tonalitats violàcies.\nNas: aroma intens a fruita vermella com cirera i mora, amb fons persistent.\nBoca: entrada fresca, amb tons herbacis i frescor atlàntica.\nVINYA: vinya situat a uns 800 metres d'altitud. Paisatge abrupte i ondulat, envoltat d'alts cims i boscos de roures i alzines al Parc Natural de les Muntanyes de Prades i el Parc Natural del Bosc de Poblet. Zona qualificada com d'interès geològic a Catalunya. Terres pobres de pissarra, cants i arcillocalcáreo amb a fl oramientos rocosos, penya-segats i muntanyes escarpades.\nENVELLIMENT: envellit durant 10 mesos en dipòsits d'acer inoxidable.\nELABORACIÓ: cultiu de secà, cobertura vegetal i viticultura de muntanya responsable amb mínima intervenció, que prioritza la biodiversitat. Fermentació a 18-20ºC.\nMARIDATGE: bolets, formatges de búfala, embotits i carns blanques rostides\nVeure totes les anyades del vi Cara Nord Trepat\nOpinions sobre Cara Nord Trepat 2015\nS'aprecia olor de fruits del bosc. Sabor a fusta, no sé si del raïm o de la bóta.\nOpinions sobre Cara Nord Trepat 2016\nNord est un visage rouge conçu par Tomàs Cusiné, Xavier Cepero et Eric Salomon dans le nouveau projet initié par cette équipe dans la DO Conca de Barberá. Fabriqué avec grenache, syrah et Garrut...\nCara Nord Trepat en España\nCerques relacionades sobre Cara Nord Trepat 2017\nSi vols comprar Cara Nord Trepat 2017, a Uvinum trobaràs els millors preus de Vi negre Conca de Barberà.


Two-Bedroom Holiday home in Otterup 10 Otterup Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nTwo-Bedroom Holiday home in Otterup 10Hasmark, Otterup, Dinamarca - Veure al mapaTwo-Bedroom Holiday home in Otterup 10Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 26 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Two-Bedroom Holiday home in Otterup 10 està situat idealment a Otterup; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Two-Bedroom Holiday home in Otterup 10 és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix aparcament de cotxes. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Two-Bedroom Holiday home in Otterup 10 no troba competidors en cap categoria.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxes Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisiónevera empolles d'aigua de cortesiaplat de dutxa Idiomes ParlatsDanès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Dancenter t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. Les despeses de l'electricitat no estan incloses en el preu i caldrà abonar-les el dia sortida en funció del consum del client.Mostrar més


'Star Trek' conquereix Sitges\nLa 49a edició del Festival, que se celebrarà del 7 al 16 d'octubre, pren la mítica sèrie com a leit motiv\nLa franquícia Star Trek, creada per Gene Roddenberry l'any 1966, es composa de cinc sèries de televisió, una sèrie d'animació en 2D i dotze pel·lícules, a més d'una dotzena de videojocs, diferents jocs de rol, centenars de novel·les i relats de ficció. Es tracta d'un autèntic fenomen de culte i amb una infinita legió de fans, que tindran l’oportunitat de trobar a Sitges la gènesi i manifestacions de la galàxia trekkie.\nEl cartell de Sitges 2016 pren com a referència, precisament, Star Trek. Ha estat realitzat, un any més, per l’agència China, amb Rafa Antón com a director creatiu executiu, Miguel Ángel Duo com a director creatiu i Antonio G. Cárceles com a director d’art. El cartell de Sitges 2016 mostra una icònica gràfica d’Star Trek i està acompanyat d’una segona peça tipogràfica, que uneix el Festival amb el més enllà.\nL’equip de China resumeix d’aquesta manera la seva creació: “No hi ha res que generi més ganes de viatjar que un mapa enorme. I la imatge d’aquest any és precisament un intent de reflectir el mapa més gegant del món: el de l’univers. Volíem capturar de manera sutil la infinitat de l’espai i les ganes d’explorar-lo, d’arribar on cap altre home hi ha arribat mai. I al mateix temps, localitzar el Festival en aquest mapa. Un petit gran festival en una petita ciutat d’una petita península d’un petit planeta. Una direcció clara que ajudi a tots els fans d’Star Trek de l’univers a trobar-se aquest octubre i compartir plegats aquesta passió pel cinema i els mons per explorar”.\nRetrospectiva del cinema soviètic\nLa 49a edició del Festival escalfa motors i comença a definir l’esquelet inicial de la seva programació, del qual realitzarà un avanç a principis de juliol. A més de l’univers trekkie, Sitges 2016 presentarà una retrospectiva de cine soviètic, que inclourà una selecció de títols de gènere fantàstic d’entre 1957 i 1978 produïts a estats actualment inexistents, com l’URSS, la República Democràtica Alemanya (RDA) i Txecoslovàquia. La selecció també inclourà films polonesos de la mateixa època. Sota el títol Red Planet Marx: la conquesta (soviètica) de l’espai, la retrospectiva desenvoluparà el concepte de la space opera, amb els viatges espacials i la conquesta de l’univers com a elements protagonistes. A més, es programar&a grave; una producció nord-americana de l’època, realitzada a partir del metratge d’alguna de les pel·lícules del cicle i creada amb la intenció de comunicar una versió ideològicament acceptable de la versió soviètica. Cada projecció estarà presentada per un especialista en la matèria i tindrà un post-screening.\nBlood Window, la finestra del Festival dedicada al fantàstic emergent iberoamericà, tornarà a tenir un caràcter de segell transversal que aglutinarà les produccions d’aquest continent que se seleccionin en les diferents seccions del Festival. Blood Window i Sitges han col·laborat estretament al darrer Marché du Film del Festival de Cannes 2016.\nEls curtmetratges prendran rellevància en la programació de Sitges 2016 i, amb l’objectiu que gaudeixin d’una major visibilitat, es projectaran en diverses sessions a l’Auditori. Aquesta novetat reforça el fet que, des de l’edició 2014, el Festival està qualificat per poder presentar els curts guanyadors de les seves categories oficials a la candidatura dels Oscar de l’Acadèmia de Hollywood.\nL’Agència Catalana de la Joventut, de la Generalitat de Catalunya, i el Festival han obert la convocatòria per participar a la dotzena edició del Jurat Carnet Jove, amb data de termini el 4 de juliol. El Jurat Carnet Jove té com a objectiu professionalitzar la crítica cinematogràfica i oferir l'oportunitat a cinc persones joves interessades en aquest camp, o bé en el món del cinema en general, perquè puguin formar part d'un jurat oficial del primer Festival del món dins el gènere fantàstic. El Jurat Carnet Jove està integrat dins les estructures de jurats del Festival i atorga dos premis: Premi Jurat Carnet Jove a la Millor Pel·lícula de la Secció Oficial Fantàstic Competició i Premi Jurat Carnet Jove a la Millor Pel·lícula de la Secció Midnight X-Treme, secció del Festival que conté les pe l·lícules de gènere de terror amb esperit més independent.\nSuport a Sitges 2016


Amb quina freqüència has de canviar les contrasenyes? | Net Support\nAmb quina freqüència has de canviar les contrasenyes?\n10 agost, 2020 /in Notícies /per Net Support\nDe vegades es fa pesat treballar amb contrasenyes, perdem temps recordant claus i omplint camps a cada inici de sessió. Però el fet és que són un element clau per mantenir els teus comptes segures, a l’almenys de moment. Hi ha una corrent d’experts en seguretat que defensen des de fa anys que has de renovar les contrasenyes cada pocs mesos. Alguns recomanen fer-ho, al menys, cada trimestre. El raonament darrere d’aquesta estratègia és que es tracta d’un forma d’assegurar-te que, si una contrasenya es veu compromesa, el temps que el ciberdelinqüent romandrà dins del compte piratejada serà relativament curt. Però avui en dia cada vegada més especialistes estan en desacord. Als Estats Units, l’Institut Nacional d’Estàndards i Tecnologia va publicar unes Directrius d’Identitat Digital que han marcat la pauta en les mesures de seguretat informàtica. En elles s’estableix que, llevat que te n’adonis d’una violació de la contrasenya, no hi ha necessitat de canviar-les regularment. Especialment si cadascuna d’aquestes claus és forta i única, i encara més si utilitzes l’autenticació de dos factors. Contrasenyes més forts A més, són diversos els analistes que subratllen que els usuaris que canvien les seves contrasenyes amb freqüència acaben prenent dreceres i, sense adonar-se’n, acaben debilitant les seves defenses, que seran més fàcils de hackejar. En aquest sentit, un de cada dos internautes espanyols accedeix amb la mateixa contrasenya del seu correu electrònic, al seu banc o a les seves xarxes socials. Com més gran sigui el nombre de caràcters i més variat sigui, millor. Intenta incloure números, lletres en minúscules i majúscules, i també signes i símbols. Evita utilitzar dades personals, ja que pot ser fàcil esbrinar la clau investigant les teves xarxes socials, per exemple. Una bona manera de crear una contrasenya segura i fàcil de recordar és a partir d’una frase o d’un parell de paraules. Cada vegada que el navegador us pregunti si voleu guardar una contrasenya per a un lloc determinat vaig sempre que no. I tampoc guardis les contrasenyes en un full d’excel, un document de word o en el teu propi mòbil. Sempre que sigui possible, utilitza algun tipus d’autenticació de dos factors perquè una sola contrasenya desxifrada no pugui comprometre el teu compte. La combinació de l’autenticació de dos factors amb contrasenyes generades per màquines fa que la majoria dels comptes d’usuari siguin molt difícils de desxifrar. I, si creus que una de les teves comptes ha estat hackejada, canvia la contrasenya immediatament.\nhttps://www.netsupport.es/wp-content/uploads/2020/08/pass.jpg 416 617 Net Support https://www.netsupport.es/wp-content/uploads/2020/09/Logo-NetSupport-retina.jpg Net Support2020-08-10 08:44:492020-08-10 08:48:55Amb quina freqüència has de canviar les contrasenyes?


El Govern i Andorra Telecom han millorat la capacitat i velocitat de la Xarxa Educativa Nacional d’Andorra (XENA), que uneix un total de 35 edificis escolars del país i n’assegura la connexió a Internet.\nEl canvi principal ha estat l’ampliació de la línia de fibra òptica cap a l’exterior que ha passat d’1 Gigabit per segon (Gbps) a 10 Gigabits. Per permetre l’increment de la velocitat ha estat necessària l’actualització del maquinari de la xarxa de connexió a Internet format pels enrutadors de xarxa i els filtres i tallafocs de darrera generació.\nEl ministre ha subratllat que “és molt important mantenir les línies de comunicació a l’alçada d’una creixent demanda de connexió a Internet perquè els serveis de tecnologia educativa que presta el ministeri al conjunt de la comunitat educativa d’Andorra estan, cada cop més, basats en el núvol”, i afegeix, “amb aquesta ampliació tornem a estar al capdavant de les xarxes educatives dels països del nostre entorn”.\nPer la seva banda, el director general d’Andorra Telecom ha destacat que l’ús de les noves tecnologies i la connectivitat s’han convertit en una part essencial del nostre funcionament. “Andorra Telecom té la responsabilitat pública d’afavorir la implantació de les TIC a la societat en general i de manera particular entre els estudiants. La xarxa XENA no només és una eina per afavorir l’accés a Internet dels centres educatius sinó que és un canal per fomentar la interrelació i intercanvi entre diferents escoles i sistemes”, ha dit\nLa Xarxa Educativa Nacional d’Andorra (XENA) és una intranet que disposa d’un total de vint-i-tres accessos des dels centres educatius i un accés des del CPD del ministeri, situat a Aixovall, que garanteixen la connexió entre les escoles i les persones que integren la comunitat educativa; i una connexió de sortida a Internet.\nLa xarxa dona servei diàriament a 11.000 alumnes i a 1.820 docents dels tres sistemes educatius.


Espiral, educació i tecnologia - L'Assemblea Espiral\nEnguany hem tornat a celebrar l'Assemblea anual de socis i sòcies a la seu d'Espiral al CETEI (http://www.cetei.info/). L'Assemblea, que va tenir lloc el dissabte 16 de febrer de 2008, va incorporar una taula rodona a la qual hem convidat diferents polítics a debatre sobre el tema general "TIC i educació". Aquesta activitat es va realitzar de forma prèvia a l'assemblea general ordinària d'Espiral i pretenia conèixer la perspectiva dels partits polítics respecte a la integració de les tecnologies a l'educació.\nLa taula rodona estava convocada per a les 10 del matí i va ser presentada per en Jordi Sabaté, director del CETEI, que va donar pas a les persones convidades. Inicialment cadascun dels participants va disposar de 10 minuts per fer les aportacions al voltant de la pregunta genèrica "Quin és l'element fonamental del programa electoral del seu partit per tal d'aconseguir una millor implementació de les TIC en educació?"\nJORDI VIVANCOS (PSC)\nEl bloc de participacions començà amb Jordi Vivancos com a representant del PSC, que va fer un breu balanç de la legislatura que està a punt d'acabar , de la qual destacà:\nL'aprovació de la LOE la primera llei que incorpora el concepte de competència digital i les tic de forma transversal.\nEl projecte "Internat a l'aula" (http://www.xtec.es/aulanet/), que ha facilitat la creació i accés a materials didàctics.\nLa definició d'un primer marc d'interoperabilitat per descriure i catalogar els materials en format digital amb continguts educatius, l'estàndard LOM, adoptat per l'estat espanyol.\nTambé va destacar alguns estudis que s'han dut a terme, com l'estudi Projecte Internet Catalunya (PIC Catalunya) i el que s'ha fet dins el marc del plan Avanza (http://www.planavanza.es/) i la creació del Servei de TAC, Tecnologies per a l'Aprenentage i el Coneixement, dins el Departament d'Educació.\nPel que fa a les fites que es proposen, en va citar com a prioritàries:\nLa informatització de totes les aules, en especial de les zones rurals.\nAjuts econòmics per a professorat i alumnat, destinat a l'adquisició d'ordinadors i a la connexió a internet.\nEstablir instruments per tal de millorar la relació escola-família.\nIncorporar estàndards d'accessibilitat en els diversos continguts digitals que existeixen.\nAssoliment de la ratio 2/1, foment del programari lliure.\nFinalment va observar que per dur a terme tots els projectes cal millorar substancialment el finançament.\nRAMON FERRER (CiU)\nRamon Ferrer, de CiU, va ser el segon a exposar la seva visió. Començà parlant de l'estudi PIC Internet Catalunya i en destacà el contrast de les dades d'ús d'internet dins i fora del centre: per exemple, el 37 % de l'alumnat no utilitza mai internet a l'aula i tan sols el 15 % del professorat ho fa, i aquest ús no és un aspecte prioritari dels equips directius dels centres.\nAl seu parer tenim una organització que no afavoreix l'ús a l'aula i cal fer canvis a les estructures de base si volem estendre l'ús de les TIC, no n'hi ha prou de posar ordinadors als centres. D'altra banda, va manifestar el seu acord amb una de les conclusions de l'estudi PIC: el paper fonamental depén del professorat a qui cal comprendre i acompanyar, tot insistint en la formació inicial i permanent.\nUna de les estratègies que pot ser efectiva és fer una microaproximació a través del lideratge dels equips directius dels centres, de l'establiment de repositoris de continguts a l'abast del professorat que hauran d'estar elaborats pel propi professorat, especialment si els volem en català.\nJOAN BADIA (ERC)\nJoan Badia va començar la seva intervenció fent una primera aproximació respecte a les possibilitats de ERC de fer força a Madrid i destacant la necessitat de millorar el finançament, fins i tot canviant el model, per tal de ser un país de primera.\nTot seguit va fer incís en el factor clau per al canvi, com conclouen diverses recerques internacionals: la concepció que té el professorat respecte al procés d'ensenyament aprenentatge. En aquest punt cal tenir en compte:\nLes resistències al canvi que existeixen per part del professorat i que en el cas de les TIC són serioses i profundes, potser generades per la constatació que en aquest tema l'alumnat el pot superar en coneixements. Per vèncer aquestes resistències cal insistir en la formació del professorat, però no per a ús propi sinó per a l'ús a l'aula, en poder disposar de materials fàcilment accessibles i poder compartir experiències basades en bones pràctiques. Va reconèixer que en aquest àmbit diverses associacions hi han estat treballant durant anys i que després de ser ignorades, des del 2004 el Departament d'Educació ha estat atent a les seves iniciatives i ha obert camins per a la col·laboració,.\nL'organització dels centres, la seva estructura i esquema de responsabilitats compartides, el seu lideratge, camp on hi ha un ampli marge per avançar. Tots els centres han d'elaborar un pla TAC que necessàriament ha d'estar liderat per l'equip directiu. D'una banda el manteniment de la infraestructura informàtica s'hauria de resoldre mitjançant personal tècnic intern o extern, un punt que encara no s'ha acabat de solucionar per falta de recursos. També caldria estendre el concepte TAC a tota la comunitat educativa, incloses les famílies. Pel que fa als equipaments, que són necessaris però no són determinants, cal tenir en compte que no són neutres, i que no és el mateix tenir ordinadors a l'aula que pissarres digitals o PC tablets. En aques punt va proposar avançar cap als portàtils per alumne.\nRafael López, sociòleg, la persona representant del PP, va començar la seva exposició fent un dibuix dels canvis socials recents (models familiars, oportunitats laborals, comunicació entre les persones, aprenentatge al llarg de la vida) i pintant un marc general de la direcció que caldria prendre, basada en fer un ús crític de les noves tecnologies, que han de cobrir totes les àrees del coneixement. Va destacar la dificultat de fer estudis en profunditat en un món que canvia tan ràpidament.\nAl seu parer cal introduir canvis tant dins dels equips de professors com dins l'alumnat i també en l'acreditació de materials educatius de qualitat. Co a punts centrals d'actuació va destacar:\nLa ciutat global educadora\nL'elaboració de materials didàctics de qualitat\nEl lideratge dels equips directius\nLa igualtat d'oportunitats, flexibilitzant i atenent les necessitats educatives especials\nORIOL FERRAN (ICV-EUiA)\nOriol Ferran, periodista i representant d'ICV-EUiA, va comentar que la setmana anterior havia anat a una trobada amb Lacenet en la qual es van tractar temes com l'accés a la banda ampla, internet a l'aula, finançament, continguts, organització dels centres, liderage, paper de la comunitat educativa,... Finalment, després de parlar, discutir i intercanviar opinions es va arribar a la conclusió... que no feien falta les TIC! Les TIC no són, de fet, un element de canvi, però si una eina que ens ajuda a fer el canvi cap a la societat del coneixement: són l'eina principal de transformació de la societat i cal concebre-les com un element clau de les polítiques públiques. A més, permeten avançar en l'àmbit de la cohesió social i territorial. Així doncs, és important acabar el desplegament de banda ampla, la formació i el reconeixement, avançar en projectes innovadors, impulsant xarxes de recerca, apostant pel coneixement lliure i els estàndards oberts.\nPel que fa a l'escola, cal incrementar la virtualització del sistema educatiu (ús de plataforme digitals) i ampliar els continguts i serveis a la comunitat escolar. El programari lliure ha de ser d'ús habitual dins els centres educatius.\nAcabades les exposicions inicials, Joan Sabaté va proposar un joc als convidats a la taula. Per tal d'assolir un ús efectiu de les TIC a l'escola, si haguessin d'invertir 100, quin percentatge donarien a cadascun d'aquests protagonistes:\nMestres, professorat i equips directius\nAlumnat, societat, famílies\nMentre els convidats rumiaven les seves propostes, Lluís Esteve, regidor d'Educació de l'ajuntament de l'Hospitalet de Llobregat, també present a l'acte, va participar destacant la importància de la formació del professorat i de lideratge dels equips directiu. Finalment, va agrair als participants tots els punts de vista per la seva riquesa.\nMestres, professorat i equips directius 25\nAlumnat, societat, famílies 10\n(1) Proposta de "desinvertir" en professorat de manera indiscriminada per dedicar-ho a professorat més “qualificat”\n(2) Inversió conjunta d'un 60%. Va estar d'acord en fer una inversió "selectiva" en la formació del professorat, seguint la proposta d'en Ramon Ferrer.\nVa resultar sorprenent que tots els convidats estiguessin d'acord en invertir d'una manera important en l'elaboració de materials didàctics. També en la formació del professorat, però això no és tan sorprenent. I un punt a destacar: poca inversió, en general, en alumnat i famílies (potser aquí caldria fer esment a les propostes d'en David Heargraves, per qui la veu de l'alumnat és una de les portes principals per fer el redisseny del sistema educatiu?)\nL'interès suscitat per les intervencions va ser gran i va anar seguit d'un torn de preguntes que va arribar a exhaurir tot el temps previst fins a la pausa-cafè.\nAlgunes notes sobre les preguntes, preses al vol:\nEl treball per competències, suposarà una revolució i ha d'anar acompanyat per les TIC.\nHi ha una demanda per tal que els partits no canvien la llei per canviar-la.\nLes TIC seran un element essencial en el procés d'aprenentatge.\nImportància de repensar els currículums.\nFer el canvi dins la concepció i la formació del professorat.\nCal un acompanyament molt proper del professorat i fa falta descentralitzar l'administració educativa. Potenciar la detecció en centre, formació en centre, treballar les necessitats in situ.\nLes dotacions de centre han de ser generalitzades o anar lligades a projectes?\nLes ratios són un tema polític? La inversió hauria de conemplar la subvenció de material i accés a internet.\nProgramari lliure? Què es fa des del món de l'empresa? El motor del canvi tecnologic de vegades està molt lluny de nosaltres, normalment ens ve des de fora. Per altra banda el fenòmen dels sms no estava previst... L'escola no és l'unic motor dels nostres alumnes, no podem pecar d'orgull d'arreglar allò que no està totalment en les nostres mans.\nAbans els nous professionals, els mestres i les mestres joves, revolucionava els centres quan hi arribava. Ara no. Això, vist des de la formació universitària és preocupant.\nQueden moltes parts del territori per connectar?\nÉs necessària la figura de l'assessor tecnopedagògic als centres si es vol canviar el model pedagogic que hi ha a les escoles.\nSí que calen més professors, sí ens calen més hores per formacio, cal dotar de recursos al sistema.\nMés subvencions per ajudar a les associacions i no retallades com està passant ara. Projectes europeus?\nLes TIC s'han de treballar com a contingut i no sols com a eines.\nTots necessitem assessorament, inclòs el mateix Departament d'Educació.\nCanvis en els formats de la formació, que s'hauria d'articular de forma més estratègica.\nEls convidats a la taula rodona van fer un torn de respostes:\nJordi Vivancos: s'està avançant en el canvi dels currículums i de fet la LOE ja introdueix el treball per competències. Pel que fa al programari lliure s'ha d'atendre tant la llibertat de programari com la demanda del propi mercat. Dotacions: s'està treballant en fer-les depenent de projectes de centre i aquest curs ja hi haurà una prova pilot. També s'està treballant en l'elaboració d'un pla director de formació del professorat.\nRamon Ferrer: cal ser curosos perquè introduïm el discurs per competències, que s'està superposant al de les matèries i això genera confusió. Cal anar en compte de no fer dotacions de forma indiscriminada. Pel que fa als assessors tecnopedagògics sí, però dins d'un projecte adequadament articulat. Insisteix en que no calen més professors mal posats, sinó professorat més ben posat i on més falta faci.\nJoan Badia: la formació inicial de mestres i professorat ha de canviar o no es podran fer canvis substancials i en aquest sentit les universitats no estan sen àgils. En la formació continua i permanent s'està impulsant un canvi cap a un model de formació col·lectiva en grup o en centre. Paral·lelament cal canviar la cultura en la direcció del centre. Aprofita aquest torn de resposta per comentar un experiment que ell va fer ja fa anys, quan es dedicava a la docència activa: va cronometrar durant un temps la seva jornada laboral per tal de dedicar-hi les 37,5 h setmanals i va descobrir que si la feia íntegra tenia molt de temps per llegir articles i llibres i millorar la seva formació. Tots els docents dediquem realment les 37,5 h setmanals? Perquè donen per molt!\nUn altre aspecte que va destacar, parlant del sistema de Finlàndia, és que allà els sistema educatiu és una part del sistema social, mentre que a Catalunya el sistema escolar recull moltes càrregues poc compartides amb la resta del sistema social.\nRafael López: l'escola és un espai de socialització secundària. Actualment, la familia, els amics,... són l'espai primari. Per tant el professorat ha de rebre suport en aquest sentit. Finlandia no és Catalunya, socialment i en molts altres aspectes.\nOriol Ferran: noves tecnologies a l'aula vol dir bones plataformes que permetin ensenyar millor. Fa incís en el reaprofitament de continguts i en que hauria d'haver una visió molt més àmplia sobre tecnologia educativa, que superi el rol del coordinador d'informàtica. Amb el programari lliure podem fer que el canvi es faci des de dins.\nI després de la pausa-café, l'assemblea, de la qual ben aviat us en farem arribar un resum.


Puig proposarà un nou impuls al Pacte contra la Violència de Gènere - Diari La Veu\nEscriba el número 577486\nPuig proposarà un nou impuls al Pacte contra la Violència de Gènere\nEl president es manifesta sobre el pacte després de la concentració a Borriana per un nou cas de violència de gènere\nEl president vol donar "una nova força" al Pacte Valencià contra la Violència de Gènere. Imatge d\_'arxiu.\nEl president Ximo Puig ha anunciat que la setmana vinent proposarà als grups parlamentaris de les Corts que se li done "una nova força" al Pacte Valencià contra la Violència de Gènere. "Des d'aquest moment de reivindicació de l'exigència d'igualtat que ha sigut l'any 2018, el present ha de ser un any en què es facen passos decisius per a eliminar la violència de gènere i acabar amb fets com l'ocorregut aquestos dies a Borriana", ha afirmat Puig.\nAixí mateix, Puig ha destacat que les lleis contra la violència de gènere "formen part d'una cultura democràtica que no podem deixar que es pose en qüestió" i s'han de combatre conjuntament "aquells partits nous d'idees antigues que estan plantejant tornar al passat, tornar a evidenciar la cultura masclista". A més, ha ressaltat la necessitat de "no donar cobertura a aquells que qüestionen tot el relacionat amb el terrorisme masclista". Per aquest motiu, ha instat tots els partits que "tinguen clara una visió de decència", ja que "no es pot admetre sota cap condició que es pose en qüestió la igualtat entre homes i dones". "Hem de combatre junts aquelles idees que volen tornar al pitjor i més negre del nostre passat", ha dit el president.\nPuig ha realitzat aquestes declaracions aquest dijous durant el brindis nadalenc amb la premsa a Castelló, en el qual ha assegurat que espera que "durant enguany es garantisca no solament el vol Castelló-Madrid sinó, en definitiva, que l'aeroport de Castelló estiga present en el mapa aeronàutic nacional". En aquest aspecte, ha destacat que "estem en negociacions amb el Ministeri de Foment, és clar que té una complicació tècnica i hi ha obstacles a véncer", ha afegit el president en la que ha sigut la seua primera compareixença pública en 2019.\nA més, Puig ha repassat el "moment positiu" que viu el País Valencià gràcies a "l'estabilitat política, la transparència i el diàleg social", la qual cosa ha permés que "tots els indicadors econòmics i socials hagen millorat". En relació a Castelló, el president ha destacat que la capital de la Plana "està en millor situació que el conjunt de la Comunitat. El creixement de l'ocupació durant els últims anys ha estat per damunt de la mitjana" autonòmica i ha sigut "una de les províncies espanyoles que ha tingut una eixida de la crisi amb més vigor i potència".\nAixí mateix, el president ha subratllat la importància de l'adquisició per part de la Generalitat d'una part important del Penyagolosa, ja que "és un símbol del món rural" i "signe de tots els valencians i valencianes, específicament dels ciutadans de Castelló". "Amb aquesta adquisició es busca proposar noves iniciatives de visibilitat, coneixement i tot el que englobe la lluita contra la despoblació de l'interior", ha postil·lat en relació a la muntanya castellonenca.\nPel que fa al sector ceràmic, Puig ha recordat que "hi ha un principi d'acord" entre l'Associació Espanyola de Fabricants de Taulells i Paviments Ceràmics (ASCER) i la Generalitat per a "treballar junts en les qüestions principals del sector", que veurà la llum "abans de la presentació de (la fira) Cevisama" aquest mateix mes de gener. També s'ha referit a la crisi del sector citrícola i ha argumentat que "existeix la necessitat de realitzar una anàlisi en profunditat del que ha de ser una estratègia valenciana per a una nova citricultura", ja que es tracta d'un cultiu "emblemàtic" per a l'economia del territori i amb una clara visió exportadora.\nEscriba el número 196254


Rajoy diu que la corrupció a València i la situació de Barberá no minven les seves possibilitats de ser investit\nPublicat 11/02/2016 14:19CET\nPlanteja un pacte per a l'enfortiment institucional amb mesures com reformar en "profunditat" la legislació de contractes públics\nEl president del Govern espanyol en funcions, Mariano Rajoy, ha assegurat aquest dijous que l'últim cas de corrupció que afecta el PP valencià i que podria afectar també l'exalcaldessa Rita Barberá no minven les seves possibilitats de ser investit president.\nAixí s'ha pronunciat en una roda de premsa al Congrés després de veure's amb el líder de Ciutadans, Albert Rivera, al qual ha entregat un document amb cinc pactes d'estat que inclou un acord per a l'enfortiment institucional amb propostes per avançar en la lluita contra la corrupció.\nDesprés de ser preguntat en quina mesura l'últim cas de corrupció a València i la situació de Barberá minven les seves possibilitats enmig de les negociacions per a la investidura, el cap de l'executiu central ha respost rotund: "En cap."\nDit això, ha indicat que la corrupció és un "dels problemes més importants" que viu Espanya ara mateix i ha subratllat que el Govern espanyol ha pres "moltes decisions". A més, ha dit que hi ha "més propostes" en el programa del PP i que estan disposats a "considerar" qualsevol idea que se'ls plantegi per avançar en la lluita contra la corrupció.\nEn el document amb cinc pactes d'Estat de legislatura que Rajoy ha entregat a Rivera i al líder del PSOE, Pedro Sánchez, el PP diu que un dels objectius de la legislatura ha de ser "seguir avançant en l'enfortiment del vincle democràtic amb els ciutadans i en el mandat" que assumeixen com a "gestors".\nEs tracta, afegeix, de fer de la transparència, l'eficàcia en els controls, la fermesa en les sancions i l'exemplaritat en els comportaments, "els principis irrenunciables de la política i dels serveis públics".\nPer això, proposa un pacte d'estat per a l'enfortiment institucional en què planteja avançar en el desenvolupament de reformes que contribueixin a "enfortir la qualitat de la democràcia, la bona gestió en el sector públic i la transparència i l'exemplaritat com a principis rectors de totes les institucions".\nA més, proposa "reforçar els controls amb una reforma en profunditat de la legislació de contractes del sector públic, reforçar el control de les subvencions públiques per garantir l'eficiència en la despesa dels recursos públics i plantejar una regulació dels 'lobbies' o grups d'interès". També defensa agilitar la resposta penal davant dels casos de corrupció.


Eurovegas | S.O.S. Delta del Llobregat\nXerrades sobre el PDU del delta, a la (im)Purísima de St Boi\nPosted by arpella ⋅ Desembre 5, 2015 ⋅ Deixa un comentari\nLa Gent de Sant Boi ens convida a tot un seguit d’activitats aquests pont, entre elles unes xerrades sobre el Pla Director Urbanístic Econòmic del delta del Llobregat, amb el company José García.\nCom expliquem els companys de Gent de Sant Boi, els darrers anys la fira de la Puríssima, festa major d’hivern de la vila, s’ha anat convertint en un espai de promoció del consumisme i d’un oci alienador. “Des de Gent de Sant Boi creiem que cal capgirar aquesta tendència i avançar cap a unes festes de totes i per a totes, però que siguin també un espai de debat, diàleg i crítica”.\nAixí han el·laborat un programa farcit d’activitats, a les que esteu més que convidats/des.\nEn concret hi haura un bloc de xerrades sobre el recentment aprovat PDUE del delta del Llobregat, que té afectacions al municipi:\nQuan? dimarts, 8 de desembre, a les 12h\nOn? zona de carpes de les entitats, Pl. de l’Agricultura, St Boi (com arribar)\nAmb el nostre company i vicepresident de DEPANA, naturalista i històric del delta, José García. Us podreu informar d’aquest Eurovegas-2 i tot el que implica!\nLA (IM)PURÍSSIMA 2015!\nAgro Negre, Nº 29, la revista de DEPANA\nPosted by arpella ⋅ Abril 14, 2015 ⋅ Deixa un comentari\nJa està online la versió digital de l’últim número de la revista de DEPANA, L’Agró Negre Nº 29: Parcs naturals, la natura més… sagrada?\nPodreu trobar dos articles sobre el delta del Llobregat, sobre dos plans urbanístics que l’afecten actualment, el del soterrament de la Ganvia a l’Hospitalet i el PDU econòmic.\nA banda hi han d’altres continguts de l’actualitat ambiental de Catalunya i el món, entrevistes i notícies. Esperem que sigui del vostre interès!\nParcs naturals, la natura més… sagrada?\np.2 La denúncia: Plataforma Ciutadana en Defensa de les Terres del Sénia\np.3 Editorial: Esquizofrènia governamental\np.4 Acció ambiental: Iberpotash, el cas més greu de contaminació d’aquífers\np.5 PDU Gran Via – Llobregat: l’assetjament de Can Trabal\np.6 DEPANA presenta al·legacions al Pla Director Urbanístic Econòmic del delta del Llobregat\np.7 Salvat el Parc de l’Oreneta / La MAT, imaugurada\np.8 Nou reglament de costes: Encara més facilitats per degradar el litoral\np.10 Agró ciència: Els Zabalins, reis del reciclatge\np.12 Converses amb els socis: Júlia Díez i Gómez\np.13 Centrals: Els parcs naturals: molta gent… i menys superfície\np.15 Els aiguamolls, al punt de mira\np.16 Al natural: Entrevista amb Roger Mas\np. 19 Especial Assemblea general de DEPANA 2015\np.20 Activitats: Descoberta de natura a tocar de la gran ciutat\np.22 Agromaniacs: El bloc: http://www.secem.es / Llibre: A peu pel Prepirineu de Tremp / El cerreig d’arròs\np.24 En contra: Arbre caigut\nDescarregueu el PDF gratuitament aquí.\nRecordeu que per rebre la revista en paper només cal fer-se soci/sòcia. Més info.\nExposició itinerant sobre el delta del Llobregat | DEPANA\nPosted by arpella ⋅ febrer 14, 2014 ⋅ 2 comentaris\nDesprès de més d’un any exhibint-se per la comarca, l’Exposició fotogràfica sobre el delta del Llobregat arriba a Gavà, on membres de DEPANA la van presentar i faran una xerrada.\nDurant l’època d’Eurovegas, S.O.S. Delta del Llobregat, la plataforma d’entitats ecologistes que treballen al delta del Llobregat, de la que forma part DEPANA, va decidir posar en valor aquest oblidat espai natural.\nLa Exposició, de títol “EL DELTA DEL LLOBREGAT, TAN FASCINANT COM DESCONEGUT” consta de 3 parts: El Delta a vista d’ocell on es repassa la formació valors naturals, paisatgístics i patrimonials, Gent del fang i del ciment sobre l’evolució recent i les amenaces actuals i Alternatives de futur que plateja quin delta volem, quines iniciatives sostenibles existeixen. Podeu veure els continguts fent click als títols.\nHa comptat amb fotògrafs de natura que han cedit les fotos i amb l’ajuda d’altres professionals dissenyadors, geògrafs, ornitòlegs… que han col·laborat de manera desinteressada. De fet es més que una exposició, ja que té esquemes, plànols, dades, fitxes de fauna i flora, curiositats i anècdotes.\nL’exposició va néixer amb esperit itinerant, i ja porta més d’un any circulant per la comarca del Baix Llobregat, l’Hospitalet i Barcelona, on s’han fet xerrades explicatives, especialment durant la campanya contra Eurovegas. Acaba d’arribar a Gavà, on s’exposa fins al 28 de febrer.\nEl dia 20, el company Raúl Bastida farà una xerrada, més info aquí.\nFoto de la presentació a la Biblioteca Josep Soler Vidal cortesia de Els Bruguers.\nEntrevista d’actualitat — S.O.S. Delta\nEl Delta del Llobregat: tan fascinant com desconegut, a la Biblioteca Josep Soler Vidal\nInauguració exposició Delta del Llobregat\nMitjançant Depana – Notícies i la nostra revista – Notícies i convocatòries – Exposició itinerant sobre el delta del Llobregat.\nPosted by arpella ⋅ Setembre 25, 2013 ⋅ Deixa un comentari


ERC revalida el triomf de fa 6 mesos a Olèrdola en les eleccions generals, amb 554 vots i un suport del 27% — Ajuntament d'Olèrdola\n06:46 del 23 de maig de 2022\nERC revalida el triomf de fa 6 mesos a Olèrdola en les eleccions generals, amb 554 vots i un suport del 27%\nERC revalida el triomf de fa 6 mesos a Olèrdola en les eleccions generals, amb 554 vots i un suport del 27% JxCat passa a ser segona força amb 384 vots i una quota del 18’7%, mentre que el PSC es queda com a tercera força, amb 315 vots i un 15% de recolzament http://www.olerdola.cat/news/erc-revalida-el-triomf-de-fa-6-mesos-a-olerdola-en-les-eleccions-generals-amb-554-vots-i-un-suport-del-27 http://www.olerdola.cat/news/erc-revalida-el-triomf-de-fa-6-mesos-a-olerdola-en-les-eleccions-generals-amb-554-vots-i-un-suport-del-27/@@download/image/ResultatsEleccionsGerals10N.jpg\nJxCat passa a ser segona força amb 384 vots i una quota del 18’7%, mentre que el PSC es queda com a tercera força, amb 315 vots i un 15% de recolzament\nAmb menys contundència que ara fa 6 mesos però de nou de manera molt clara, ERC ha guanyat a Olèrdola les eleccions generals d’aquest diumenge 10 de novembre. La llista que encapçalava Gabriel Rufián ha rebut 554 vots, la qual cosa ha suposat un suport del 27%. Amb una participació del 75’9%( gairebé 4 punts per sota de les passades generals), ERC perd suports respecte l’anterior convocatòria, quan va arribar als 698 vots i a una quota del 32’5%.\nUna de les novetats s’ha produït a Olèrdola en la segona posició. Junts per Cat ha rebut 384 vots i ha passat a ser, amb el 18’7% dels vots, la segona força més votada, desbancant el PSC. El Partit dels Socialistes ha retrocedit: de 390 vots de fa 6 mesos, ara ha passat a 315, amb un 15% de suport. En Comú Podem, tot i perdre un vot, guanya en percentatge de suport, amb 251 vots i el 12%. La CUP supera el 10% de quota electoral a Olèrdola, amb 212 votants.\nEn el bloc de les dretes espanyolistes, Ciutadans es queda gairebé amb un terç dels vots que tenia el 28 d’abril, passant de 205 a 86 vots, amb el 4’2%. Vox el sobrepassa al municipi, amb 93 vots(en va rebre 52 fa sis mesos) i el 4’5% de suport. El PP recupera terreny i de 42 vots ara passa als 86, empatant amb Ciutadans.\nConsulta la relació dels resultats a la web del Ministeri de l'Interior


Aprovació del programa d'ajuts per a la realització de congressos a la UIB - FOU - Seu electrònica - Universitat de les Illes Balears\n10988. ACORD NORMATIU del dia 9 de maig de 2014 pel qual s'aprova el programa d'ajuts per a la realització de congressos a la UIB.\nEls canvis conjunturals i normatius esdevinguts des de l’any 2004, l’experiència acumulada al llarg d’aquest període de temps i, de manera especial, la situació econòmica actual fan necessari un replantejament de les diverses actuacions emmarcades dins el programa de foment de la recerca, que permeti un millor aprofitament dels recursos existents.\nPer tot això, el Consell de Govern, a la sessió ordinària del dia d'avui, fent ús de la competència que li atribueix l'article 24.1 dels Estatuts d'aquesta universitat i a proposta del Consell de Direcció, ha aprovat el programa d'ajuts per a la realització de congressos a la UIB.\nL’objecte d’aquests ajuts és el cofinançament d’activitats de caràcter investigador com són: congressos, simposis, seminaris, jornades o altres activitats assimilables a aquestes, de caràcter presencial i organitzades per membres del PDI de la UIB o per investigadors dels instituts universitaris de recerca de la UIB dins l’àmbit territorial de les Illes Balears.\nEn cap cas no poden ser objecte de finançament a través d’aquest programa activitats de caire docent o divulgatiu adreçades a alumnes de grau o màster o al públic en general. Tampoc no poden finançar-se les activitats formatives, transversals o específiques previstes dins els programes de doctorat de la UIB.\nArticle 2. Interessats\nPoden demanar aquests ajuts tots els investigadors adscrits a departaments i instituts universitaris de recerca de la UIB. La convocatòria es mantindrà oberta al llarg de tot l’any, i les sol·licituds seran avaluades els mesos de març, juny i novembre de cada any.\nLes sol·licituds s'han d'adreçar al vicerectorat amb competències en matèria d’investigació amb els impresos que es troben a la pàgina web de l’Oficina de Suport a la Recerca (OSR). A la sol·licitud s'hi ha d'adjuntar un resum de l'activitat, en què s'han d'especificar les dates, i una memòria econòmica, en la qual han de constar les despeses i els ingressos prevists, i també, si escau, tots els ajuts econòmics demanats tant pel que fa a entitats públiques com privades. L'incompliment de les previsions d'aquest apartat comportarà la denegació de l'ajut.\nLes sol·licituds s’han de registrar d’entrada al Registre General de la UIB, a les unitats de registre en funcionament als centres de la UIB o en la forma que estableix l’article 38.4) de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i el procediment administratiu comú.\nTotes les sol·licituds seran avaluades per la comissió avaluadora de l’OSR.\nNo es considerarà la sol·licitud de cap membre del PDI que no tingui el currículum actualitzat a l’aplicació de gestió de la recerca GREC.\nArticle 4. Import de l’ajut\nEs poden concedir fins a un màxim de 1.500 euros per activitats d'àmbit estatal i fins a un màxim de 3.000 euros per a jornades d'àmbit internacional. Aquestes quantitats es mantindran sempre que hi hagi crèdit adequat i suficient.\nLa presència de ponents convidats estrangers a les conferències convidades no justifica, per si mateixa, la internacionalitat de l’esdeveniment. El congrés s’entendrà d’àmbit internacional quan l’audiència i els ponents presentin aquest caràcter.\nEn cap cas la quantitat que es concedeixi no pot superar el 30% del pressupost total de l'activitat. Al programa de l'activitat s'hi ha de fer constar la UIB com a patrocinadora.\nArticle 5. Memòria final\nUna vegada acabada l'activitat, en el termini de dos mesos s'ha de trametre al vicerectorat amb competències en matèria d’investigació la memòria final corresponent.\nArticle 6. Superàvit\nEn cas d'haver-hi superàvit, aquest s'ha de retornar al mateix vicerectorat.\nL'incompliment del que preveu l’apartat anterior pot comportar la denegació de sol·licituds posteriors.\nArticle 7. Activitats prioritàries\nEs consideraran prioritàries les activitats indicades a l'article 1 per a les quals també s'hagin demanat subvencions a institucions privades i/o als programes locals, autonòmics, estatals i/o europeus.\nEs deroga l’Acord normatiu 6561/2004, de 17 de febrer, pel qual s’aprova el programa d’ajuts per a la realització de congressos a la UIB (FOU núm. 233, de 19 de març).\nACORD NORMATIU del dia 9 de maig de 2014 pel qual s'aprova el programa d'ajuts per a activitats relacionades amb convenis de la UIB.\nACORD EXECUTIU del dia 1 d'abril de 2014 pel qual es creen noves categories de professor associat.


Les universitats públiques confien que els ajustos seran "el menys lesius possible"\nEls rectors reiteren la demanda d'un finançament "suficient i estable" per poder mantenir un servei "de qualitat"\n2 min. Barcelona 18/04/2013 19:29\nL'Associació Catalana d'Universitats Públiques (ACUP) ha informat, a través d'un comunicat, que darrerament s'han mantingut "reunions i contactes" dels rectors amb la secretaria d'Universitats i Recerca per "valorar els escenaris de la subvenció de la Generalitat a les universitats públiques per a aquest any 2013", pendent de conèixer el percentatge de dèficit públic permès a les autonomies per part del govern de l'Estat.\nEn aquestes trobades, el Govern ha assegurat a l'ACUP que els ajustos seran "el menys lesius possible", però tanmateix la retallada d'aquest any pot anar del 2,3% al 10% en funció de l'objectiu de dèficit que assumeixi la Generalitat, sense comptar la reducció en la paga extra dels treballadors, que suposa un 7% més.\nEls rectors de les universitats públiques han manifestat reiteradament en aquest sentit la necessitat d'un finançament universitari "suficient i estable" per poder mantenir un servei públic universitari i de recerca "de qualitat" al servei de la societat catalana, tot i reconèixer els moments delicats que viuen les finances públiques del país.\nPer aquests motius des de les universitats es segueix reclamant a la secretaria d'Universitats i Recerca una regularització "urgent" de tresoreria que permeti fer efectives les partides pressupostades pendents i que minori les elevades despeses financeres induïdes que no són imputables a la gestió de les universitats públiques.


Taller de Debat: "Quina és la Barberà que volem?" - ESQUERRA ALTERNATIVA PER BARBERÀ - CANDIDATURA D'UNITAT POPULAR\nHome / jornades d'informació i debat / unitat popular / Taller de Debat: "Quina és la Barberà que volem?"\nTaller de Debat: "Quina és la Barberà que volem?"\n0:09:00 X Esquerra Alternativa per Barberà - Candidatura d'Unitat Popular\nCom vam anunciar en l'acte del passat cap de setmana, aquest proper dissabte 2 d'abril farem un taller de debat que hem titulat "Quina és la Barberà que volem?". La nostra proposta de taller parteix de la idea de voler tractar diferents aspectes relacionats amb el model de ciutat i el model de participació en el nostre municipi. El taller es desenvoluparà al Centre Cívic Ca n'Amiguet, al Barri de La Romànica, i començarà a les 10 del matí i clourà al migdia.\nAquesta activitat és una més dintre del treball polític municipalista que venim realitzant des de fa 4 anys a Barberà, i que dóna continuïtat a la tasca que en matèria de jornades informatives i debat venim realitzant periòdica i sostingudament des de l'EAB.\nEsperem que sigui del vostre interès i us animem a participar.\nTaller de Debat: "Quina és la Barberà que volem?" Reviewed by Esquerra Alternativa per Barberà - Candidatura d'Unitat Popular on 0:09:00 Rating: 5


Beca d’Infermeria 2020 per una graduada del Campus | Campus Docent Sant Joan de Déu\nInicio » actualitat » Beca d’Infermeria 2020 per una graduada del Campus\nPublicado el 20 de juliol de 2020\nLa Fundació Corachan ha celebrat la setena edició del lliurament de beques per a les millors estudiants del Grau d'Infermeria de les escoles de Barcelona.\nAquest any, a causa de la pandèmia del coronavirus, les circumstàncies actuals han impedit que el 9 de juliol es realitzés el tradicional acte de lliurament de Beques a l’Auditori de la Clínica Corachan, com estava previst. Les directrius sanitàries no ho recomanen i per això s'ha desenvolupat, excepcionalment, mitjançant un acte virtual. Amb aquesta fórmula audiovisual s’ha volgut acompanyar les estudiants premiades, les seves famílies i les universitats, en un dia tant esperat.\nEn l'acte, la patrona de Fundació Corachan, Arantxa Moll, ha felicitat les estudiants becades per la seva exemplar dedicació i compromís durant la seva formació acadèmica. Així mateix, ha destacat que des de la seva primera edició, el programa de beques ja ha premiat a més de 40 estudiants amb magnífics expedients acadèmics que així han vist realitzat el compliment d'ampliar els seus estudis en infermeria.\nEl programa de beques 2020 ha premiat a vuit estudiants de la promoció 2016-2020 que han destacat pels seus elevats mèrits acadèmics. Compta amb una dotació de fins a 4.000 € per beca per a finançar els estudis de postgrau o màster, en alguna de les àrees de les ciències de la salut.\nL’Andrea, de qui volem destacar la seva vàlua com professional infermera, amb una trajectòria fonamentada en la millora contínua i la cerca de l’excel·lència, ha optat per cursar un Màster en infermeria d’urgències hospitalàries.\nDes del Campus Docent la felicitem i esperem que gaudeixi del premi i d’aquest merescut reconeixement als quatre anys de formació universitària amb nosaltres. Gràcies Andrea per la confiança i enhorabona!


Inici de la persecució-Efecte 2000 | Àlex Castell\nHistòries en català, Llibres, Y2K 7 gener, 2019 31 març, 2019 By Admin\n3a Escena – Capítol 1 Efecte 2000 – Persecucions a sac\nInici de la persecució\nEl Robert acabava de sortir al carrer amb la seva Kawasaki. Cargolava el puny del gas amb nervi. A contracor es va haver d’aturar en un dels semàfors de l’avinguda de Pedralbes.\n«On va aquest boig, amb les llums enceses a aquestes hores? —es va preguntar mentre feia una ullada al retrovisor de la seva moto— Que potser no t’hi veus, amb el sol que fot!»\nPassaven pocs minuts de les set de la tarda. No era molt normal que cap conductor de turismes portés els llums encesos. A finals de juliol, la llum natural era més que suficient. Però el Robert era detectiu i estava entrenat per sospitar de qualsevol senyal. Allò, sens dubte, el va posar en alerta. El va posar en guàrdia. El semàfor es va posar en verd, i en un tancar i obrir d’ulls va obrir gas. La moto va aixecar lleugerament la roda davantera.\nCirculava a cinquanta quilòmetres per hora per l’Avinguda de Pedralbes, en direcció als túnels de Vallvidrera. La seva ruta habitual per anar al seu pis de Terrassa. En breus instants va tenir la certesa que aquell cotxe fosc, sospitós de portar els llums encesos fora de temps, l’estava seguint. Va decidir forçar una mica més el gas de la moto, salvant rotondes amb agilitat. El cotxe de seguida va respondre a l’atac, però sense intenció de fer mal. Com a mínim de moment.\n«Collons, sembla que volen jugar! Espero esfumar-me aviat per entremig del trànsit…»\nMentrestant, els dos ocupants del cotxe semblaven preocupats.\n—Em cago en la puta! Espero que no hi hagi cues, o aquest paio se’ns follarà vius!\n—Putes motos, Santi! —va replicar el Toni des del seient de l’acompanyant.\nPer sort per aquell parell, el trànsit encara no era massa dens. De moment, el cotxe tenia alguna cosa a dir.\nDels cursets que el Robert havia fet feia un parell d’estius, sobre perfeccionament en la conducció de motos d’elevada potència, semblava que aquella tarda tindria ocasió de posar en pràctica totes i cadascuna d’aquelles tècniques. Però tenia pinta que al darrera també portava un experimentat conductor. I el cotxe tenia pinta de ser potent.\nLa moto esquivava amb agilitat el poc trànsit que hi havia, mentre que l’automòbil seguia atent a distància.\n«Vaig a 150 per hora, i no me’n desempallego! Em fotré per Sant Cugat —va pensar—, a veure si els puc despistar… Vinga!»\nA aquelles velocitats, els carril es feien estrets per moments, i les llums dels túnels jugaven amb la ment.\nPer precaució va fer un cop d’ull a l’indicador del combustible.\n«Uf! Sort que al matí, abans d’arribar al despatx, he omplert el dipòsit de la Kawasaki. Com a mínim tinc el dipòsit plè!»\nA l’interior del BMW negre els seus dos ocupants intentaven no perdre de vista la moto, mentre la persecució pujava de ritme.\n—Vés amb compte, Toni! Ja saps que l’Amo el vol sencer a ell. I també a nosaltres!\n—Santi, no pateixis, hòstia!\n—Merda, que s’escapa! —va cridar en Santi— Que no corre aquest trasto?\nL’agulla del compta-quilòmetres ja marcava dos-cents vint quilòmetres per hora, mentre els altres cotxes quedaven reduïts a simples punts de llum.\n—Espero que vagi cap a casa. Si el perdem, l’Amo ens esbroncarà!\n—Com em dic Toni que aquest paio no s’escapa…\nCorbes obertes a dreta i esquerra feien que els pobres mortals que circulaven per allà, en la mesura del possible s’apartessin en veure venir aquelles dues fletxes.\nEls dos vehicles circulaven per damunt dels dos-cents quilòmetres per hora, jugant-se de plè el físic i convertint allò en una persecució absolutament bestial, que es va veure interrompuda durant uns instants pel peatge dels túnels. Els dos van utilitzar el carril del peatge electrònic, minorant la velocitat sense arribar a aturar-se. Encara no hi havia massa trànsit, i les distàncies entre els dos es van reduir durant uns segons. Passat el peatge la moto va tornar a aixecar la roda davantera. El puny del gas s’acabava de cargolar enèrgicament. El cotxe va perdre uns segons amb el canvi de segona a tercera. La moto guanyava la partida amb una millor acceleració.\nPerò seguia sent divendres 30 de juliol, i poc a poc el trànsit es va anar fent més dens. La moto s’anava diluint a l’horitzó, fins que els perseguidors no van tenir més remei que abandonar la persecució.\n—Putes motos, Santi!\n—Maleït trànsit! L’hem cagat, tiu! Se’ns ha escapat per entre les mans.\n< Escena 02 — Escena 04 >


Espanya, civilització decadent – El Republicà\nEs considera decadent tota civilització que no és capaç de resoldre els problemes que genera el seu funcionament. La civilització espanyola des de fa segles s’ha mostrat incapaç de resoldre els conflictes polítics vivint en el cinisme i en la hipocresia més absoluta.\nEspanya ha tractat malament la gent de l’Amèrica llatina fins que se li va rebel·lar. També han sacrificat els interessos de la Guinea i dels territoris africans. Negaven que eren colònies territoris i pobles que tractaven com colònies.\nLa civilització imperial era la colonització i el domini dels territoris estratègics a benefici de la corona. Però no feien aquests territoris partícips d’una civilització humanística.\nNo po0den dir que evangelitzar salvava la colonització dels territoris difonen la malaltia i la ignorància. Indis, negres i mestissos van ser les grans víctimes de la colonització salvatge i de la tirania.\nLa colonització no aportava idees civilitzadores. Colonització i civilització eren conceptes dispars, però els hispànics sense valors humans.\nAquests mateixos criteris s’han volgut fer servir per dominar Catalunya i civilitzar-la d’acord amb les pautes hispàniques, amb expedicions punitives, omplint presons amb criteris neofranquistes.\nParlen dels drets humans per negar-los per què els tirans volen sobreviure amb una democràcia formal manipulable.\nPot ser pensin que els catalans som una raça inferior que convé incapacitar amb el vist i plau europeu, Espanya es converteix en la civilització de la barbàrie cada vegada que aixeca el ferro contra Catalunya. Senzillament neguen la civilització. No els interessa una societat democràtica avançada al costat de la regressió.\nEscrit a Altres espais Tagged espanya\n← España no cambia a pesar de los siglos


"Fraga tenia una estimació especial per Manresa i hi va venir a reunions" - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\n"Fraga tenia una estimació especial per Manresa i hi va venir a reunions"\nEl polític i escriptor Manuel Milián va participar al cicle Pessics de Vida conversant amb el periodista i polític Felip González. Milián va compartir amb el públic tota mena de detalls sobre les connexions del Partit Popular amb el Bages i sobre polítics com Tarradellas, Pujol i Fraga. Segons Milián, "Fraga tenia una estimació especial per Manresa, per Pere Arderiu, i hi va venir a diverses reunions".\nEls ponts trencats és l'últim llibre de Manuel Milián Mestre, un repàs a tres moments desaprofitats de la història per resoldre l'encaix entre Catalunya i Espanya entre el 1970 i el 2000.\nConvidat per la Demarcació Catalunya Central del Col·legi de Periodistes i el Centre Cultural El Casino, Milián va assegurar que "si no s'arregla el fet català cau el sistema democràtic. No en tinc cap dubte".\nVa alertar que si les eleccions del 26 de juny no donen un escenari clar "anem cap a una crisi seriosa. Una tercera votació seria una barbaritat!".\nVa assenyalar Mariano Rajoy com a principal responsable del camí sense sortida en què es troba la relació Catalunya-Espanya perquè "no pots tenir un incendi i no enviar-hi ni un bomber. Des de Madrid no hi ha ni un pont ni una simple passarel·la".


El paper del cervell - iFightDepression [CA]\nDurant un episodi depressiu el funcionament del cervell es troba alterat. Concretament, es produeix un desequilibri en el metabolisme dels neurotransmissors i de factors neuroprotectors com el BDNF, fets que alteren certs processos sinàptics.\nDe fet, s'han observat reduccions en determinades estructures cerebrals en persones amb depressió crònica que van iniciar la depressió a la infantesa o a l'adolescència (en comparació amb persones no deprimides), fet que reflecteix l'efecte a llarg termini de la malaltia al cervell. A més, certes àrees del cervell semblen funcionar de manera diferent en aquelles persones que estan deprimides.\nNo obstant això, els mecanismes exactes del que ocorre al cervell quan una persona es deprimeix encara no estan del tot clars des d'un punt de vista científic. És probable que la concentració de neurotransmissors en l'espai sinàptic sigui massa baixa i que hi hagi menys BDNF disponible, donant lloc a un menor nombre de sinapsis i a un arbre dendrític més pobre.\nEn els processos depressius, els neurotransmissors anomenats noradrenalina i serotonina juguen un paper destacable juntament amb molts altres neurotransmissors.\nHem vist que hi ha diferents factors que poden explicar l'aparició i manteniment d'un episodi depressiu. Anteriorment, hem posat alguns exemples d'aquests factors i, a continuació, adjuntem un llistat de les causes més freqüents:\nEsdeveniments de la vida -tothom necessita temps per poder afrontar certs esdeveniments vitals estressants, com la ruptura d'una parella o un dol. Quan fets d'aquest tipus ocorren, el risc de desenvolupar una depressió augmenta, sobretot si es deixa de veure als amics i familiars i un s'aïlla tot intentant solucionar els seus problemes per ell mateix.\nDificultats de llarga duració -com per exemple les dificultats financeres o la pobresa, o el fet de tenir cura d'una persona incapacitada poden augmentar el risc de depressió.\nAïllament -viure sense contacte social, sense amics o família, incrementa el risc en la majoria de les persones.\nMalaltia - si una persona desenvolupa una malaltia crònica o una malaltia que amenaça la seva vida, com ara una malaltia cardiovascular, autoinmune o càncer, existeix un major risc de desenvolupar depressió.\nEls trets de personalitat - Algunes persones amb baixa autoestima o que són excessivament autocrítics poden ser més vulnerables a la depressió. Els trets de personalitat estan relacionats amb l'herència genètica, així com l'educació i l'entorn social.\nAntecedents familiars - la probabilitat de patir depressió és major si algun dels familiars de primer grau també l'han patit.\nHistòria personal anterior - si una persona ja ha tingut un episodi previ de depressió, el risc de tenir un nou episodi és major. Quants més episodis depressius hagi tingut una persona en el passat, més gran és el risc de desenvolupar nous episodis depressius en el futur.\nL'embaràs, el part, la menstruació i la menopausa - les dones són més vulnerables a la depressió que els homes i les proves suggereixen que aquest fet podria ser degut a motius hormonals. El desequilibri i la variabiliat hormonal causen un major risc en les diferents fases de la vida de les dones. Un exemple ben conegut és la depressió post-part.\nL'alcohol i l'abús de drogues - Sovint les persones utilitzen drogues per produir certs estats mentals o com a automedicació. En algunes cultures s'observa que els homes que es deprimeixen són altament propensos a abusar de l'alcohol. Cal esmentar que els efectes tòxics de l'alcohol porten a un empitjorament de la depressió. També se sap que l'ús del cànnabis (que algunes persones l'utilitzen com a relaxant) pot donar lloc a l'aparició de símptomes de la depressió, especialment en adolescents.\nEl son i el patró de vigilia - les persones que experimenten dificultats a la vida sovint tenen problemes per dormir bé i els trastorns com l'insomni, la hipersomnolència (dormir massa) o el despertar-se massa d'hora acostumen a ser símptomes habituals en la depressió.\nEls mals hàbits de son o l'insomni de llarga duració incrementen el risc de depressió degut tan al desequilibri que produeix com per l'esgotament físic. Dormir és essencial per a la salut física i deixar-ho de banda pot ser poc saludable. Un altre problema relacionat amb el dormir és el de persones que ronquen i/o presenten aturades breus en la respiració durant la nit (apnees). En quedar-se sense aire tenen petits despertars durant la nit impedint que el son sigui reparador i per tant que l'endemà estiguin més cansats. Això també pot afavorir l'aparició d'episodis depressius a llarg termini. En resum, la depressió i els trastorns del son sovint apareixen junts i poden agreujar-se mútuament.


El talent femení és imprescindible per a què la societat avanci\nEscrito por Julia López /Pilar Moreno. Món comunicació / La Independent Martes, 15 de Mayo de 2012 12:36\tNo hay traducción disponibleMontse Gatell, presidenta del Institut Català de les Dones, ha comentat durant la inauguració de la reunió a Barcelona de la Xarxa de polítiques d'igualtat en els Fons Estructurals i el Fons de Cohesió 2007-2013, que “cal valorar el talent femení, tant des del punt de vista econòmic, com des de la perspectiva social i el benestar de les persones”. Segons Gatell “la pèrdua del talent femení ha de ser entesa com una pèrdua per al conjunt de la societat, ja que un país format per homes i per dones no pot ser observat i analitzat des d’una única perspectiva”.\nLa inauguració de la cinquena reunió plenària de la Xarxa de Polítiques d’Igualtat en els Fons Estructurals i el Fons de Cohesió 2007-2013 es va desenvolupar durant els dies 10 i 11 de maig en el World Trade Center de Barcelona. Organitzada per la Unió Europea, el Ministeri de Sanitat, Serveis socials i Igualtat, i pel l’Institut Català de les Dones, en aquesta reunió han participat unes 80 persones expertes en polítiques d’igualtat de tot l’Estat espanyol que gestionen projectes en el marc del Fons Social Europeu i els Fons FEDER.\nPer part del Govern de la Generalitat de Catalunya, també han intervingut en aquest acte la directora del Servei d’Ocupació de Catalunya, Esther Sánchez, i el director general d’Afers econòmics, Salvador Estapé. Esther Sánchez ha destacat la importància de fer trobades d’intercanvi d’experiències i de bones pràctiques en polítiques públiques dirigides a aconseguir la igualtat d’oportunitats entre homes i dones, i ha reivindicat “la revalorització del paper de les Administracions públiques com a líders que contribueixen amb les seves actuacions al desenvolupament social i econòmic”. Per la seva banda, el director general d’Afers econòmics ha destacat la importància estratègica de fomentar la igualtat d’oportunitats entre homes i dones com a instrument de desenvolupament econòmic i d’augment de la productivitat, per la qual cosa, ha advertit, .“caldrà que regions desenvolupades com Catalunya participin en el repartiments dels Fons europeus de 2014-20 d’acord amb la proposta de la Comissió Europea, és a dir amb un manteniment dels recursos respecte de 2007-13”. Estapé ha explicat que Catalunya ha gestionat 10.400 milions d’euros en ajudes comunitàries des de l’any 1989. [Més informació a Nota ICD]\nTenemos 303 personas visitantes en linea\tContador de visitas\nMostrar contenido por clics : 1360940


Salutació de l'alcalde Fira Q 2018\nA finals d’abril arriba l’ineludible cita de la Fira Q a Balaguer, una fira en la qual cada persona té posades les seves expectatives particulars i, malgrat això, que és capaç de satisfer la major part d’aquestes esperances.\nNo hi ha una única demanda per a la fira, ja que expositors, visitants i institucions n’esperen coses diferents. És més, entre els expositors o entre els visitants també hi ha diversitat de gustos i necessitats.\nDe fet, cada activitat econòmica que s’exposa a la fira té els seus propis objectius: donar-se a conèixer, presentar novetats de productes, consolidar clientela, mostrar un canvi en la línia de negoci, oferir tastos de productes gastronòmics, promocionar el sector al qual es pertany, trobar-se i compartir formació en jornades tècniques...\nPerò també entre els visitants les demandes són diverses: solucionar una necessitat concreta, conèixer nous productes, saber l’oferta de proximitat que té en tots els àmbits, passar una bona estona, fer activitats que aportin valor, poder veure la varietat de l’oferta o novetats agregades en un sol lloc...\nFinalment, les institucions hi veuen una eina per al desenvolupament econòmic, una plataforma de projecció de la ciutat i la seva activitat, la possibilitat de fer una promoció conjunta que arribi a tenir repercussió més enllà del que probablement podria fer cada empresa per ella sola, una oportunitat per a ampliar l’àrea d’influència econòmica i comercial de la ciutat...\nLa Fira Q de Balaguer aconsegueix satisfer totes aquestes demandes gràcies a la col•laboració de totes les institucions i el teixit productiu i comercial de la ciutat. La Fira aconsegueix que cada sector tingui les eines que li calen per a la seva promoció: presentacions, tastos, desfilades, jornades, mostres... També ofereix als visitants una experiència contínua, que fa que no sigui una fira de fer el tomet i marxar, sinó que l’estada és agraïda i sorprenent. Això no només fa que la visita s’allargui, sinó també que s’hi pugui tornar tranquil•lament.\nUs animo a visitar i gaudir de la Fira de Balaguer d’ enguany, una fira consolidada en un model dinàmic que permet que la Fira Q no sigui igual any rere any, que canviï dia a dia i, fins i tot, del matí a la tarda.\nJordi Ignasi Vidal i Giné


Holiday home Michael 1 Fugen Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHoliday home Michael 1-, Fugen, Fugen, Àustria, 6263 - Veure al mapaPuntuació dels comentaris5,4Basada en1comentariHoliday home Michael 1Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 25 fotosPuntuació de la ubicació 2,5Veure al mapa2,5UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públicsbalcó/terrassa\nSobre l'allotjamentDescripcióAl visitar Fugen, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Michael 1, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Holiday home Michael 1 també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Fugen. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. L'ambient de Holiday home Michael 1 es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Holiday home Michael 1.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióempolles d'aigua de cortesiareproductor de DVD/CDbalcó/terrassaforn microonesTV satèl•lit/cablebanyeraplat de dutxa calefacciórenta vaixelles Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Belvilla t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus.


Els millors sentiments i relacions protegeixen de la violència. No robar ideals a la joventut | Catalunya Religió\nPer . Dll, 27/05/2019\nSandra Racionero-Plaza. El passat 14 de febrer no era estrany trobar a les xarxes imatges com les de noies basquejant cors, sant valentins anomenats “sant violentins” i frases com que “l’amor mata”. Aquests missatges són una manifestació més del que la literatura científica ha denominat un discurs dominant coercitiu, consistent a presentar homes amb conductes i actituds agressives com a més atractius. Aquesta associació es manifesta clarament en cantants amb fama internacional, com Maluma, en protagonistes masculins de sèries de Netflix amb molt d’impacte entre adolescents, com Por trece razones, Élite o Baby, o en pel·lícules com Tres metros sobre el cielo. Ja que aquest discurs dominant coercitiu es troba en molts agents de socialització, un gran nombre d’adolescents acaben aprenent aquesta associació entre atracció i violència, suposant això el desenvolupament d’uns esquemes cognitius i emocionals i uns circuits neuronals on nien aquests aprenentatges. D’aquesta manera, quan una noia s’exposa a una imatge o a qualsevol altre estímul que respon a aquest discurs, és molt fàcil que hi pari atenció, que la seva ment i el seu organisme “responguin”.\nAixò ens ho demostra la investigació actual en neurociència, psicologia, sociologia i altres ciències socials i naturals. Però, com assenyalava l’investigador J. Gómez (2004), hi ha una bona notícia. Aquestes mateixes evidències deixen clar que l’amor i l’atracció són processos socials, modelats per experiències i discursos que s’internalitzen. L’atracció cap a certs perfils de masculinitat no és innata sinó apresa i, si és apresa, és social i es pot canviar.\nCom es relaciona això amb els exemples que posàvem al principi? Per donar força a aquesta associació entre conducta violenta, no democràtica, i atractiu, el discurs dominant coercitiu ha de buidar d’atractiu la no violència, l’enamorament i els sentiments més alliberadors i edificants de la història de la humanitat, com l’amor romàntic o ideal. Si el que és excitant és un tipus de masculinitat que humilia, que enganya, que menysprea, etc., aleshores aquest discurs ha de buidar d’atractiu l’enamorament i les relacions basades en la igualtat, el respecte, la confiança, l’honestedat, etc. El dany d’aquest discurs que destrossa l’amor romàntic o ideal, i fins i tot el culpa de la violència en les relacions afectivo-sexuals, és enorme perquè deixa les i els joves sense alternativa. El cert és que només els en deixa una d’alternativa: relacions afectivo-sexuals tòxiques. I això és el que està succeint. Les xifres de victimització en noies molt joves no paren de créixer. A Espanya, dades de l’INE 2018 mostraven que l’increment més important de violència de gènere es va produir en dones menors de 18 anys. I aquestes dades són només els casos reportats i no inclouen la violència que es produeix en relacions esporàdiques, que és enorme i que aquest discurs dominant de tipus coercitiu presenta com a “alliberament”. Siguin esporàdiques o estables, les relacions violentes danyen l’arquitectura i el funcionament cerebral i empitjoren la salut física i mental. Ja està sòlidament evidenciat per la investigació en neurociència i en altres ciències de la salut.\nNo obstant això, la transformació és possible. Els treballs científics de Jesús Gómez, Ramon Flecha, Lídia Puigvert des de l’Institut de Criminologia de la Universitat de Cambridge i altres, deixen ben clara la possibilitat que a través de la reflexió és possible una consciència crítica d’aquest discurs dominant coercitiu, des d’on discernir quin tipus de relacions desitgem: relacions on hi càpiga la violència o relacions igualitàries, i decidir-ho en relació a quin tipus de persona i de societat somiem ser. Aquesta consciència crítica sobre l’impacte del discurs dominant coercitiu en els nostres propis esquemes cognitius i emocionals d’atractiu, obre una porta a la llibertat en les nostres emocions i sentiments, trencant amb la consciència submisa a aquest discurs coercitiu i essent cada persona la que lliurement esculli quina vida afectiva desitja, en paraules de Santiago Ramón i Cajal, convertint-se cada noia i cada noi en arquitecta o arquitecte del seu propi cervell i de la seva pròpia biografia.\nPerquè aquesta consciència crítica es produeixi, és imprescindible parlar dels patrons d’atractiu afectivo-sexual que s’imposen en la societat, obrir espais de diàleg en les famílies, als centres educatius, en els grups d’amics i amigues, en les parelles, etc., en els quals aclarir que seguir aquestes imposicions no té res a veure amb la llibertat, i que no hi ha res en això que sigui espontani o “natural”, sinó que són conductes, pensaments i sentiments esclaus d’aquest discurs dominant coercitiu. No hi pot haver res més social. Aquí, l’espiritualitat ignasiana, en diàleg amb la psicologia, llança una important llum per a aquest alliberament. A través del diàleg crític i profund amb unes i altres és possible ser conscient d’aquestes afeccions desordenades, mocions i moviments interiors i, des de la voluntat i el desig de quins individus i societat volem ser, discernir i controlar els nostres afectes cognitivament -no oblidem que això és el que és pròpiament humà- per a una vida més plena, amb més sentit, més apassionada i més saludable, així com per fer cada vegada més possible un món lliure de violència, més humà i més just, on la unió de la bellesa, la veritat i el bé sigui el que més èxit tingui.\nAquest acompanyament a les i els joves és una missió compartida que posa la persona en el centre i en la qual la ciència al servei de la societat té un paper fonamental. Intervencions amb adolescents arreu del món que creen un espai per a aquest diàleg i reflexió, on es comparteixen les evidències científiques internacionals sobre el tema, estan ja animant moltes i molts a abandonar lliurement la submissió al discurs dominant coercitiu i a escollir les seves relacions i/o maneres de pensar i sentir en l’aspecte afectiu amb més llibertat. Si ho fan, milloren molt la seva vida, la de la seva comunitat i la de futures generacions. La investigació internacional ha demostrat que les relacions humanes de qualitat, entre les quals s’especifiquen les relacions d’amor romàntic o ideal, condueixen a vides més llargues, més felices i més saludables. De fet, l’Associació Americana de Psicologia qualifica les relacions d’amor romàntic, segures i compromeses, com un dels tipus de relacions que salven vides.\nL’article 27 de la Declaració Universal dels Drets Humans dóna suport a què les noies i els nois tenen dret a conèixer aquestes evidències científiques que mostren que l’amor romàntic/ideal sana i allibera i que les relacions tòxiques sempre fan mal. Que ningú, des de la seva opinió i sense suport científic, robi els millors somnis i sentiments a les i els joves; totes i tots mereixen el millor i hi tenen dret.\nThe post Els millors sentiments i relacions protegeixen de la violència. No robar ideals a la joventut appeared first on Blog de CJ.\n“La catequesi serà una excusa per fer una gran renovació parroquial” "Galilea.153" publica un número sobre litúrgia i persones amb...


Els treballadors del Grup Soler faran vaga com a protesta pels continus impagaments de l'empresa La República\nEls treballadors del Grup Soler faran vaga com a protesta pels continus impagaments de l’empresa\nACN Sallent.-Els treballadors del Grup Soler faran vaga el proper 28 d’octubre en protesta pels continus impagaments salarials. A la vaga, de 8 hores, hi estan cridats a participar 350 […]\nACN Sallent.-Els treballadors del Grup Soler faran vaga el proper 28 d’octubre en protesta pels continus impagaments salarials. A la vaga, de 8 hores, hi estan cridats a participar 350 treballadors i treballadores de les empreses Global Service i Electromecánica Soler. També hi donen suport Grup Soler Constructora i Bages Insert, totes amb seu a Sallent. Des de CCOO, que ha donat suport a la convocatòria, denuncien que els empleats de Global Service i Electromecánica Soler fa dos anys que arrosseguen endarreriments en el pagament de les nòmines i actualment tenen pendent de cobrar el salari de més de dos mesos. A més, a Electromecánica Soler estan en situació d’ERTO.\nEn el cas de Grup Soler Constructora tota la plantilla està amb permís retribuït, però, segons CCOO, no cobren res. Per la seva part, Bages Insert es troba en situació de preconcurs de creditors.A través d’un comunicat, el sindicat adverteix l’empresa que no pot fer pagar a la plantilla “la seva mala gestió empresarial”. Denuncia aquesta “lamentable situació”, que qualifica “d’insostenible” per a les treballadores. Per aquesta raó exigeixen a la direcció del grup que pagui les nòmines pendents i que elabori un pla industrial per garantir l’activitat futura i l’ocupació.