Un projecte europeu E-STEAM treballarà per equilibrar la presència de les dones en camps de l'educació científica\nUn projecte europeu E-STEAM treballarà per equilibrar la presència de les dones en camps de l'educació científica Les mentores sumen valor al projecte E-STEAM amb la seua experiència\nEn el marc del projecte E-STEAM, l'equip EuroFUE-UJI va reunir el 10 de juliol un ampli grup de mentores amb llarga trajectòria en les àrees STEM (ciència, tecnologia, enginyeria i matemàtiques). Les mentores compliran un paper imprescindible en el projecte i en participaran en el programa de tutorització. Amb la seua experiència, serviran d'inspiració per a les participants en el projecte E-STEAM, com a exemples femenins que han aconseguit els seus somnis a través de les àrees d'estudi STEM.\nAquesta fase inclourà un total d'11 mentores de les àrees científiques, tecnològiques, enginyeria i matemàtiques que compartiran la seua perspectiva sobre la situació de la dona en els estudis i carreres professionals STEM. En l'àrea de química es troba la catedràtica de l'UJI Rosa Llusar i les investigadores de l'Institut Universitari de Materials Avançats (INAM) Beatriz Julián i Macarena Poyatos. També formaran part de la fase de mentorització la catedràtica de la Universitat Jaume I i doctora enginyera agrònoma Maria Jesús Muñoz i Elena Fernández, graduada en Enginyeria Multimèdia per la Universitat de València (ETSE).\nEn l'àrea de ciències, E-STEAM compta amb les doctores en Informàtica Mercedes Marqués i Inmaculada Remolar, la llicenciada en Psicologia Raquel Agost i la llicenciada en Ciències Biomèdiques Marta Tolosa, a les quals se sumen la llicenciada en Ciències Biològiques Marisa Falcó i la llicenciada en Matemàtiques Marina Murillo. Totes elles compartiran la seua experiència amb les mentoritzades en les seues respectives àrees.\nDurant els pròxims mesos, les mentores treballaran cadascuna amb dos participants del projecte E-STEAM, a les quals guiaran i aconsellaran d'acord amb els resultats aconseguits fins avui per la Fundació Universitat Jaume I-Empresa en col·laboració amb el grup d'investigació GeST, Gènere, Salut i Treball (http://gest.uji.es/) dirigit per la professora de la Universitat Jaume I Eva Cifre i el consorci del projecte format per sis entitats i liderat pel Agrupamento de Escolas de Silves (Portugal).\nLes últimes dades obtingudes i sobre els quals es treballaran són els següents quatre estereotips: les xiquetes es creuen menys capaces de cursar STEM (ciències, tecnologia, matemàtiques i enginyeries); ells, per contra, se senten més còmodes en aquestes àrees; elles són més treballadores i per a ells treballar en els camps STEM és una cosa innata i, finalment, als homes se'ls orienta per a aconseguir els seus objectius i a elles per a la cura i la societat.\nAmb l'ajuda de les seues mentores, el projecte Erasmus+ E-STEAM (Equality in Science, Technology, Engineering, Art and Mathematics) treballarà durant dos anys per a augmentar i equilibrar la presència de la dona en camps de l'educació científica, responent a la seua escassa presència en aquest àmbit.\nLa Universitat Jaume I, a través dels vicerectorats de Promoció Lingüística i Igualtat, d'Investigació i Transferència i d'Estudiantat i Compromís Social, està treballant en un programa marc per a crear vocacions científiques i promoure tant la innovació com l'emprenedoria en dones. El paper de la Fundació Universitat Jaume I-Empresa per a dur a terme accions concretes serà fonamental. L'experiència en aquest projecte Europeu executat per l'EuroFUE-UJI i del qual és soci nacional serà molt beneficiosa.\nEl consorci està format per un total de sis entitats, liderat pel Agrupamento de Escolas de Silves (Portugal). La resta de socis són: First Private School Leonardo da Vinci Ltd de Bulgària, Dimitrie Cantemir University (DCU) de Romania, Institute of Entrepreneurship Development IED de Grècia, la Fundació Universitat Jaume I- Empresa d'Espanya i la Fundació Professional de Romania.


L’alpinista Ferran Latorre ofereix una conferència a Torrefarera\nDins el cicle de conferències gratuïtes sobre educació, emprenedoria i innovació organitzat aquest 2019 per la Regidoria de Promoció Econòmica de l’Ajuntament\nper Redacció 27/02/2019 19:20h\nImatge de Ferran | LleidaDiari.cat\nAquest dijous 28 de febrer a les 19.30 hores, la Sala Social de l'Ajuntament de Torrefarrera acollirà la conferència 'La conquesta dels catorze. Tancant el cercle', a càrrec deFerran Latorre, alpinista, fotògraf, càmera i periodista de viatges, és el primer català a escalar els catorze vuit mils del planeta. L'acte s'emmarca dins el cicle de conferències gratuïtes sobre educació, emprenedoria i innovació organitzat per la Regidoria de Promoció Econòmica de l'Ajuntament de Torrefarrera.\nAmb un audiovisual, Ferran Latorre repassa els moments clau de tota una vida, des que de petit va escalar el seu primer 3.000, la Punta Alta, fins a la consecució dels catorze, passant per les ascensions als Alps, a Groenlàndia i a l'Antàrtida. Una història que tanca un cercle vital.\nTambé et pot interessar: Fulleda presenta una tercera edició de la ‘Marxa Heroica’ amb nous recorreguts


Teletreball o reducció de jornada: alternatives mentre la baixa temporal no arriba | Ràdio Sabadell\nTeletreball o reducció de jornada: alternatives mentre la baixa temporal no…\nL'escola ha començat sense un pla de conciliació clar per a les famílies | Roger Benet\n14.09.2020 12:54 Pere Gallifa\nTeletreball o reducció de jornada: alternatives mentre la baixa temporal no arriba\nL'escola ja ha començat però les famílies encara no tenen un pla de conciliació en cas que s'hagin de fer càrrec d'un infant en quarantena. Actualment, només es poden acollir a "una baixa laboral aquells pares que hagin tingut contacte amb el positiu, la resta no tenen aquesta baixa per incapacitat temporal", ha explicat l'advocat laboralista Nacho Parra, del Col·lectiu Ronda, al programa El Cafè de la Ràdio.\nMentre es negocia que tots els pares amb un fill en aïllament es puguin acollir a aquest dret, hi ha tres alternatives per fomentar la conciliació laboral i familiar. La primera és ben coneguda des del decret de l'Estat d'alarma: el teletreball. "Malgrat que el teletreball ha de ser pactat, si concorre alguna circumstància excepcional, com el tancament d'una escola, els pares tenen un caràcter preferent per fer aquest teletreball". De moment, no s'estableix que l'empresa s'hagi de fer càrrec de cap despesa del treball a distància, tot i que es pot negociar.\nLa segona alternativa és demanar un canvi de la jornada laboral o una reducció d'aquesta, que pot ser de fins al 100%. "És un dret de la persona treballadora, que ha de demanar a l'empresa, la qual està obligada a acceptar-ho, llevat que existeixin unes circumstàncies organitzatives que ho impedeixin", ha puntualitzat Parra. Aquesta alternativa es mantindrà fins al 21 de setembre, tot i que el més probable és que el govern espanyol prorrogui la mesura "fins a finals d'any". La sol·licitud s'ha de fer 24 hores abans de la seva aplicació i és independent de la situació laboral de la parella.\nSobre la possibilitat que es reguli una baixa temporal pels treballadors amb menors confinats, Parra apunta "que al llarg d'aquesta setmana tindrem la normativa aprovada. Avui hi havia l'última reunió entre govern, patronal i sindicats sobre l'esborrany definitiu. Ha de ser imminent".\n"Seria defensable" no portar els infants a l'escola\nA l'altra banda de la balança hi ha les famílies que tenen por de portar els fills a l'escola. L'advocada i mediadora de família d'SBD Advocats, Sandra Burgos, ha valorat l'anunci de la fiscalia que assegura que perseguirà les famílies que no escolaritzin els fills, com estan obligades a partir dels 6 anys. L'advocada demana "sensatesa" a les famílies i l'administració, però considera que la por al virus seria un motiu justificat. "Es podria obrir un protocol d'absentisme escolar, però entenc que hi hauria una justa causa perquè tots podem tenir por a un contagi. Ho veig absolutament defensable", conclou. De totes maneres, subratlla que només s'hi haurien d'acollir les famílies amb algun menor o familiar amb alguna malaltia que el coronavirus pogués agreujar.\nPodeu escoltar l'entrevista sencera amb els advocats Nacho Parra i Sandra Burgos, aquí:


Trofeu Ciutat de Reus 2014 – Club Natació Reus Ploms\nEts aquí: Inici1 / Competicions2 / Trofeu Ciutat de Reus 2014\nTrofeu Ciutat de Reus 2014\nAquest cap de setmana s’ha celebrat a les nostres instal·lacions el Trofeu Ciutat de Reus, el qual consistia en la suma de temps de les 4 proves que s’hi realitzaven (100m papallona, 100m esquena, 100m braça i 100m crol).\nEls més destacats dels nostres nedadors van estar en la representació femenina absoluta, en la qual la nostra nedadora, Laura López, va finalitzar tercera. Per altra banda, en la categoria júnior femení, el nostre club va fer doblet amb les nedadores Nora Arilla, primera i Mireia Giménez, segona. En la categoria infantil femenina, la nedadora Marina Rodríguez va finalitzar en quarta posició de la general, a un pas del podi.\nLa resta de components de l’equip van lluitar per millorar les seves marques en una competició que no va ser preparat pel cos tècnic, ja que en dues setmanes els nedadors infantils participaran al campionat de Catalunya.\nLa temporada ja s’acaba, molts ànims a tots.\n0 0 Reus Ploms http://www.reusploms.cat/info/wp-content/uploads/2016/08/logo.png Reus Ploms2014-06-10 12:41:472019-04-30 19:37:12Trofeu Ciutat de Reus 2014\nFinal Territorial benjamina 2014 Resultats XVI triatló esprint a Manresa i Aritzaleta


L'Ajuntament de Sant Feliu es compromet a coordinar l'acolliment de refugiats - Diari de Girona\nL'Ajuntament de Sant Feliu es compromet a coordinar l'acolliment de refugiats\nL'Ajuntament de Sant Feliu de Guíxols va aprovar en el ple d'aquest dijous una moció de suport a l'acollida de població refugiada víctima dels conflictes armats a la Mediterrània. Entre d'altres, l'Ajuntament es compromet a «coordinar l'acolliment de persones refugiades, facilitant l'allotjament temporal, manutenció i ajut jurídic, amb el suport de la Comissió dels Drets Humans del Col·legi d'Advocats de Girona; i posar a la seva disposició els serveis públics de formació, d'acollida, de llengua i sanitaris que es requereixin».\nRecentment, a la comarca del Baix Empordà l'Ajuntament de Palamós ha aprovat una moció similar, mentre que l'Ajuntament de Calonge impulsa una llista de ciutadans que vulguin acollir refugiats sirians.\nLa moció de Sant Feliu de Guíxols, que va ser aprovada per unanimitat, decideix altres punts que afecten la corporació local: «Donar suport i col·laborar amb les entitats locals que treballen en l'acollida i el servei a les persones sol·licitants d'asil i totes aquelles persones que vulguin col·laborar». També acorda «establir un punt de referència per a totes les persones nouvingudes al municipi» i «complir la "Carta Europea de Salvaguarda dels Drets Humans a la Ciutat", aprovada per la ciutat de Sant Feliu de Guíxols en el Ple d'abril de 2008 a proposta del síndic de greuges, amb a tot allò que fa referència a la defensa dels drets humans a la ciutat».\nUna altra mesura a la qual es compromet l'Ajuntament és «traslladar mitjançant el Consell Municipal de Serveis Socials, els acords a les entitats en matèria de solidaritat, cooperació i acció social que treballen al nostre municipi i fer una crida a la ciutadania a col·laborar amb l'ajuda humanitària a la població refugiada».


Hort amb Cor: de gener 2019\nEstem molt contents perquè la nostra col·laboració en l'activitat duta a terme per la Setmana Europea de Prevenció de Residus ha estat Nominada al Premi Europeu. Es premia una acció de cada categoria. El veredicte final es decidirà a Brussel·les el mes de maig. Donem les gràcies a Alba Bosch, Responsable de l'Empresa Resid'Ús per organitzar aquesta activitat i als alumnes per les vostres aportacions.\nProperament ho veureu publicat en aquest enllaç de l'Agència Catalana de Residus, on podreu veure els Projectes Nominats de cada any.\nEn aquest mateix enllaç també podreu veure els Projectes Europeus Premiats fins l´any 2017.\nTrobareu diferents Projectes d'Escoles i institucions que han lluitat per la sostenibilitat del planeta, n'hi ha de molt interessants per ensenyar als alumnes. Per exemple:\nInstitut Compte de Rius de Tarragona\nPublicat per HortambCor a 19:02 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: EWWR, NOMINATS, SOSTENIBILITAT\nJa tenim el vídeo de l'ACTIVITAT ESCOLA-COMERÇ de la Setmana Europea de prevenció de Residus!\nAquest és el vídeo que l'Agència Catalana de Residus ha gravat de la nostra col·laboració a l'activitat Escola-Comerç juntament amb l' Empresa Resid'ús i LLagurt. El comentarem a classe i aprendrem de la importància d'aquest tipus d'activitats conjuntes.\nPublicat per HortambCor a 10:48 1 comentari:\nNOMINATS AL PREMI DE LA SETMANA EUROPEA DE PREVENC...\nJa tenim el vídeo de l'ACTIVITAT ESCOLA-COMERÇ de ...


Puigcerdà activa un pla de xoc econòmic per ajudar els veïns - Regió7\nPuigcerdà activa un pla de xoc econòmic per ajudar els veïns\nL'Ajuntament prorroga el calendari fiscal i aprova una modificació de crèdit per a les noves despeses\n08·04·20 | 11:16\nL'Ajuntament de Puigcerdà ha aprovat l'aplicació d'un pla de xoc econòmic per tal d'ajudar els veïns a afrontar la nova crisi econòmica derivada de la sanitària. L'equip de govern ha aprovat un pla que té com a base la reforma del calendari fiscal municipal així com la supressió o retorn de quotes, taxes i impostos locals.\nEl pla econòmic planteja, d'entrada, una pròrroga del calendari fiscal de Puigcerdà, que passa de ser d'entre el quinze d'abril al quinze de juny pel que fa a la voluntària, a ser aquest any entre el quinze de maig i el quinze d'agost. Pel que fa als domiciliats i fraccionaments, la data passa de l'u al quinze de juny. Pel que fa al servei municipal d'aigua, l'Ajuntament ha previst amb Sorea un finançament de sis mesos del servei sense interessos per a empreses i negocis. Pel que fa a la gestió de l'aparcament, pels abonaments del pàrquing municipal no es cobrarà el mes d'abril i la zona blava exterior ha quedat anul·lada. El Taller d'Arts Municipal, les classes de la segona quinzena de març es recuperaran i a partir de l'u d'abril no es generarà rebut. En el cas de la Llar d'Infants municipal, el consistori retornarà a les famílies l'import corresponent a la segona quinzena de març i no es cobrarà a partir de l'u d'abril. Pel que fa al Conservatori de Música, es pagarà fins el 13 de març i el període fins a final de mes no es cobrarà. A partir de l'u d'abril el rebut se situarà en 50 euros, quan un rebut mig se situa al voltant dels 110 euros. En una situació similar queda l'Escola Municipal de Música. En aquest cas, es cobrarà les classes fins el 13 de març, mentre que la quota corresponent a la segona quinzena del mes s'abonarà. Pel que fa al mes d'abril, es concretarà una quota mínima perquè s'estan fent classes a través de videoconferència. El pla també inclou un acord amb el Club Poliesportiu, el qual gestiona les instal·lacions esportives de la vila. Així el Poliesportiu cobrarà tan sols el 25% de la quota del mes d'abril i el 50% de les activitats del mes de març.\nEl pla aprovat per l'Ajuntament preveu també una modificació de crèdit per aportar un suplement a les partides d'ajudes a les famílies i per pagar el material que l'Ajuntament està subministrant a la Residència Sociosanitària, l'Atenció Primària de la comarca i l'Hospital de Cerdanya. De moment l'equip de govern està ultimant la xifra final de la modificació de crèdit, la qual està condicionada a l'evolució de la crisi sanitària.


Francesc Garriga Barata (1a part): Cosmonauta. Sèniors Poètics de Sabadell (I) - Quadern de les idees, les arts i les lletres\nFrancesc Garriga Barata (1a part): Cosmonauta. Sèniors Poètics de Sabadell (I)\nJa podem dir, finalment, que Francesc Garriga Barata s’ha transformat en els qui l’admiraven. La tela de Penèlope ha deixat de fer-se i desfer-se, per arribar a una configuració definitiva, la dels quinze llibres, més una secció miscel·lània, que integren Cosmonauta, el volum de poesia completa preparat per Marc Masdéu i Marc Romera a partir de les revisions fetes pel poeta al llarg dels anys, aquell desgavell, diuen al pròleg, que «s’acumulava en el cartipàs negre i damunt l’escriptori, en els calaixos i en les carpetes amuntegades als peus de la butaca de la casa familiar de Bellaterra».\nEl llibre permet recuperar alguns textos que ben pocs havíem pogut llegir: set d’aquests llibres, des d’entre el neguit i el silenci (1959) fins a setembre (1992), eren introbables de fa temps, si no era a l’atzar de les biblioteques públiques o universitàries; tampoc està gaire clar, en realitat, que fins als anys vuitanta cap d’aquests llibres pogués tenir una circulació normal i corrent. Són obres que van passar pràcticament desapercebudes, meteorits que no va detectar cap radar, cap patum de la crítica. Hi ha excepcions: el 1961, Francesc Vallverdú parlava de foc nostre, somni…a Serra d’Or, però considerava que aquells poemes eren «un joc verbal sense massa consistència». I Joaquim Molas parlava, respecte a aquesta primera poesia, de la «meditació amarga d’una joventut ferida». Però a la pràctica podríem dir que aquesta poesia no «existeix» fins a l’any 2000, que és l’any que Proa li edita ombres. Va ser aleshores que molts la vam descobrir, picant l’ham d’un epíleg d’Albert Roig que pràcticament no parlava del poeta.\nDesprés, els seus versos han ressonat sobretot entre poetes joves. Un parell de generacions, per ara: les dels seus dos editors, Romera i Masdéu. És, fins i tot, un lloc comú, que desemboca en el clixé dels «deixebles» (per molt que Jordi Florit s’hagi pogut demanar fins a quin punt hi ha una influència literària real en aquest jovent que pujava). La recepció de l’obra de Francesc Garriga, tan polaritzada, és un dels fenòmens més cridaners de la poesia catalana recent. Tot plegat depenia de la relació personal, en algun cas fins i tot de les maniobres de la política literària, sempre amatents a fer rutllar la borsa dels cognoms. Però la base era l’atenció del poeta cap als nous escriptors i, sobretot, la qualitat d’aquesta: llegia els nostres versos (permetin-me la primera persona del plural) sense paternalisme ni condescendència, amb un rigor contra el qual s’han estimbat els més dèbils. En aquesta atenció (i en això Garriga fa una estranya parella amb Carles Hac Mor) no hi havia ni el menyspreu dels olímpics ni l’elogi buit com a moneda de canvi.\nEl cas del Garriga és una pedra de toc en la qüestió de les relacions intergeneracionals dins la poesia catalana (al cap i a la fi, la seva mort és el detonant de la publicació de Sèniors poètics, on una sèrie d’escriptors més o menys joves homenatgen autors madurs); juraria que fins i tot ha creat un model, tot i que en si mateix és un cas intransferible. Potser per això resulta curiós que Cosmonauta coincideixi amb un moment crucial per a la seva recepció: absent la persona, Francesc Garriga Barata ja és només un feix de paraules, que circulen pel món amb una momentània il·lusió d’orfandat, a l’espera que la posteritat es decideixi d’una vegada a agombolar-les, a embolcallar-les amb un mantell de lectures. És l’interregne d’ombra que, després de la mort d’un autor, crea una transitòria aparença d’oblit, una mena de purgatori de la fama literària. Davant d’això, Cosmonauta és com una mena de repte, un envit.\nNo puc evitar que l’operació em recordi la Poesia carneriana de 1957, aquella edició que no recollia tots els llibres de Carner, sinó que els desarticulava, els reordenava i reescrivia els poemes. Valdria la pena preguntar-nos quines són les implicacions d’aquesta mena d’operacions. Garriga i Carner reescriuen els seus versos perquè són «seus», i és per aquesta propietat que hi tenen dret; d’aquesta propietat en diem autoria (cosa que, evidentment, pot semblar una obvietat). A diferència de Carner, però, Garriga no desarticula els seus llibres: ens els torna a entregar tots en el mateix ordre, sense buscar noves articulacions.\nEl cas és que tampoc sabríem imaginar-les: malgrat la famosa unitat al llarg del temps de la poètica garriguiana (l’altre gran clixé sobre aquesta poesia), resultaria difícil establir una coherència entre un poema de 1959 i un de 2015. Corresponen a dos moments massa diferents, a dues persones (un jove de 27 anys que acaba d’abandonar la regla monàstica, un senyor de 82 que planta cara a l’última etapa de la seva vida) que potser ja no són la mateixa. Al capdavall, el temps, en aquests poemes, és fonamental: Cosmonauta és una autobiografia, una mena de dietari sense dates, el registre del pas d’un individu per la vida.\nFoto d’Ester Andorrà. Foto capçalera: Escritor de Danil Lumpen (Flickr, 2006).\nMalgrat tot, aquella unitat existeix: concedim-li al tòpic la seva part de raó. Al cap i a la fi, és veritat que Francesc Garriga tenia una veu única, no tan sols inconfusible sinó també constant. I això també significa que, en certa manera, es va mostrar impermeable a totes les temptacions estètiques que durant 55 anys podien sortir-li al pas. En paral·lel a l’obra de Garriga ha desfilat el realisme històric, la represa de les avantguardes, els intents de retorn a l’experiència, la polipoesia; i no només això, sinó que ell va veure com tot plegat anava desfilant davant dels seus ulls (és això el que significa l’atenció cap als poetes joves); però tanmateix no va deixar petjada en els seus escrits.\nSense alterar l’ordre dels poemes, ni l’ordre dels llibres que els recullen, però, el fet és que els poemes en si pateixen tot de petits canvis. Hi ha, primer que res, tot de petites actualitzacions lèxiques, que són més habituals, com era d’esperar, en el cas dels primers llibres: s’evita la conjunció adversativa mes, el possessiu lluri mots com començ, o adopta el pretèrit perifràstic, que en l’evolució del català literari ha anat arraconant el pretèrit simple al llarg d’aquestes dècades. És a dir: el Garriga madur busca un llenguatge més planer, confia més en la liricitat intrínseca dels versos i de les seves combinacions que no en l’esclat verbal, en el mot rar.\nJa era una tendència: mai va ser un poeta que fes exhibicions lèxiques i formals, tot i que l’aparent vers lliure dels seus poemes era molt controlat: tot de canvis de Cosmonauta estan destinats a evitar els versos amb un nombre de síl·labes imparell. En la poesia tardana de Garriga, la que sempre havíem conegut, els versos són tetrasíl·labs, hexasíl·labs, octosíl·labs o decasíl·labs, cosa que no sempre passava en els primers llibres: ara, mitjançant petits canvis que no alteren substancialment el sentit dels versos, el ritme s’adequa al que acabaria sent en la seva poesia tardana. Tot plegat explica prou bé com era la poesia de Francesc Garriga, i com volia ell que fos: sense una forma premeditada, externa al poema, sense rareses lèxiques, una poesia que, tot i que aparenta «dir» amb la màxima senzillesa possible, resisteix la paràfrasi.\nTots aquests canvis gramaticals i mètrics, però, afecten sobretot els llibres de joventut, fins al paraules cap al tard de 1973 (no sabem, com és natural, què ha passat amb llàtzer, el llibre fins ara inèdit que fa aquí la seva primera aparició pública, sense que en coneguem la primera versió). En canvi, fins al penúltim llibre publicat persisteix una altra forma de reescriptura: l’eliminació de versos. És ben bé un últim eco d’un dels principis bàsics de l’escriptura de Garriga: l’el·lipsi. Un dels poemes de paraules cap al tard, la «pausa» que ocupa el mig del llibre, ho diu ben clar:\nno ho sabeu?,\ni al sabor,\ni és allà on els poetes\nÉs un pas més, de fet, en una reflexió sobre el llenguatge que havia començat ben aviat, i que havia assolit una importància cabdal en el llibre anterior, paraules (1962). Cap a aquella mateixa època, Roland Barthes sostenia que la poesia contemporània intenta retornar a un estat presemiològic del llenguatge, «arribar no al sentit de les paraules, sinó al sentit mateix de les coses». Es tracta de ser un «antillenguatge»: la poesia contemporània està bastida sobre una desconfiança crítica cap al llenguatge. A Philipp Lord Chandos, el personatge d’Hugo von Hofmannsthal, les paraules abstractes se li desfan a la boca com «bolets podrits», els mots se li transformen en «remolins que persegueixo avall, fins al vertigen, que roden sense parar i a través dels quals s’arriba fins al buit». Lord Chandos ho explica en una carta al filòsof Francis Bacon, aquell que al Novum Organum afirmava: «les paraules violenten l’enteniment i ho pertorben tot de tal manera que porten els homes a innombrables i buides controvèrsies i fantasies». És només una baula més en la història d’una desconfiança filosòfica cap al llenguatge que arrenca del Cràtil platònic i desemboca en el Nietzsche de Sobre veritat i mentida en sentit extramoral, per al qual tot el llenguatge és «un exèrcit mòbil de metàfores (…), metàfores que s’han tornat gastades i sense força sensible, monedes que han perdut la seva imatge i que ara només compten com a metall, però ja no com a monedes». I compara l’edifici conceptual així bastit amb una «tela d’aranya, tan suau que el pugui transportar l’onada, tan estable que no pugui ser agitat per qualsevol vent».\nEntre Bacon i Nietzsche, però, hi ha hagut un canvi, un desplaçament en la funció del llenguatge. Per a Plató i Bacon l’escàndol era que el llenguatge, un simple instrument per representar el món, no s’hi adeqüés del tot, i la solució era purificar-lo amb paciència i mètode, com qui canvia un telescopi per un altre. Per a Nietzsche, després de Humboldt, el llenguatge és un procés que configura l’individu, ja per sempre aïllat del món, un joc cada cop més autònom respecte a la realitat però que, malgrat tot, serveix per habitar el món; cosa que provoca que, si el llenguatge falla, aquesta errada resulti més perillosa per al subjecte. Per això la crisi de Lord Chandos és alguna cosa més que la descoberta d’un llenguatge fals, rectificable mitjançant una correcció racional (com encara esperava el seu amic Bacon). Al primer poema de paraules, Francesc Garriga iniciava un errabundeig pel llenguatge, havent rebutjat les paraules heretades, a la recerca d’aquelles que tinguessin «virtuts de resurrecció»; però al llarg del mateix llibre el desencís anava avançant i, cap al final, tot el llenguatge ja era només el residu d’un fracàs. La resposta a això potser serà aquest estil lacònic, ple de buits, on el pes del blanc de la pàgina (i els editors de LaBreu han sabut respectar això) té gairebé tant de pes com la tinta gastada.\nPotser no caldria perdre de vista, però, el sentit més immediat d’aquestes paraules heretades que la poesia de Garriga comença rebutjant, quan diu, al poema que ara citàvem de paraules: «els que ens han precedit ens van llegar paraules que no creien»; en la poesia de Garriga hi haurà sempre (i s’anirà intensificant amb el pas dels anys) una denúncia del llenguatge rebut, del discurs catòlic que va dominar la seva joventut després de la guerra, de la tradició cristiana dins la qual, tal com recorden els prologuistes de Cosmonauta, va creure poder habitar l’anomenat Fra Joan Maria1 de Sabadell. Hi ha també la figura de Joan Garriga i Manich, el pare del poeta, cosí de Joan Oliver i membre del Grup de Sabadell, que a principis dels anys vint havia dirigit una revista d’art que es deia, justament, Paraules; però això és més aviat una pista, un esfilagarsament que podran descabdellar historiadors més experts que jo.\nCom una extensió de tot això, a partir d’els colors de la nit i setembre les correccions que Garriga aplica als seus versos són, sobretot, eliminacions. En realitat, aquests dos llibres, que ja formaven una mena d’unitat a part, són els més esporgats; eren, també, els més prolixos, els més propers potser a la idea d’una poesia de l’experiència i, també, aquells on, dins la desolació habitual en els llibres del poeta, més s’insinuaven moments d’esperança, oasis de joia. Aquests dos llibres dels noranta són, potser, el punt intermedi entre l’espera i la insatisfeta imminència juvenil dels primers llibres i els sentiments de recança, de pèrdua, que dominaran entregues posteriors. Un parèntesi durant el qual la poesia de Francesc Garriga serà, per un instant, feliç. Aquí hi ha aquell poema (mantingut a Cosmonauta) de pura joia eròtica:\nem banyo en dos pronoms\ni m’esbaldeixo amb adjectius\nlliscant pel pentagrama\ndels dits que em ressegueixen.\nveremo l’alegria a mitja tarda.\ni escalfo fruita fresca\namb dents lascives.\nÉs només un parèntesi, que en aquesta nova versió es fa més eixut, més sintètic, amb una retòrica més cenyida: desapareixen metàfores, redundàncies, adjectius, complements circumstancials innecessaris. La intervenció sobre els llibres següents no és tan dràstica; un dels fets més curiosos d’aquesta obra és la manera com els primers llibres, de finals dels cinquanta i principis dels seixanta, s’assemblen més als últims, del segle XXI, que als publicats entremig. Però en aquest entremig, del 1962 de paraules al 2000 d’ombres, hi ha llargues temporades de silenci editorial (amb el que això significa: que el poeta no feia una carrera literària pròpiament dita): onze anys separen paraules de paraules cap al tard, que en realitat no va tenir distribució, i disset separen aquest d’els colors de la nit, aparegut el 1990, quan ja han passat moltes coses dins i fora de la literatura.\nCosmonauta relativitza però no nega aquest silenci: un nou recull, llàtzer, ocupa la bretxa entre 1973 i 1990, amb poemes que els editors situen a mitjans dels anys vuitanta (potser la cita inicial de Trakl podria ser una pista, tenint en compte l’aparició de les traduccions traklianes de Feliu Formosa, però és una pista falsa; Francesc Garriga, llicenciat en filologia anglogermànica, coneixia l’obra de Trakl de feia molt de temps, des dels anys cinquanta, que és també quan per primer cop el va llegir Formosa; el que potser tindria més interès, pel que fa a aquesta coincidència, és mirar d’escatir què hi troben en Trakl els poetes sabadellencs de postguerra). La continuïtat temàtica de llàtzer amb els poemes d’una dècada abans és absoluta, però els poemes són més breus, més epigramàtics, cosa que també els singularitza respecte als dos llibres següents, els que es van publicar a Columna.\n(1) Afegit segons diu a: https://www.labreuedicions.com/toda-poesia-francesc-garriga-barata-recogida-cosmonauta-periodico-14-03-17/


Una bola d’incertesa que cada cop s’ha anat fent més gran - El Periòdic d'Andorra\nLa intervenció d’Assegurances Generals divendres passat ha generat incertesa al sector arran de les poques concrecions i de l’abast que fins ara és incert. Malgrat que des de les associacions de les asseguradores no volen llençar el crit al cel, sí que demanen a les institucions públiques que vetllen pel correcte funcionament del sistema que es pronunciïn sobre els fets que van tenir lloc la setmana passada. Per ara, no se sap si hi hauria clients que es podrien veure afectats ni quants ni quins són els motius de la investigació que s’està duent a terme.\nDe moment, des de les entitats afirmen que no hi ha hagut cap allau de trucades de clients davant d’un temor d’un possible efecte contagi, però l’administració tampoc ha d’afavorir la creació d’aquests rumors que l’únic que poden fer és empitjorar la situació. Des del Govern afirmen que l’AFA, que és un organisme independent, és la responsable de donar expliacions. Per ara, no ha emès un simple comunicat i és si més no rocambolesc que una entitat que té entre els seus objectius garantir la transparència, encara no hagi informat dels fets quatre dies després. De moment, des de l’inici de la intervenció, les informacions han arribat des del sector de les asseguradores o per filtracions fetes a la premsa.\nAlgú s’imagina què hauria passat si durant la crisi econòmica, la Unió Europea no hagués informat degudament de la intervenció d’algun estat membre ni de les conseqüències d’aquesta situació? El Govern s’ha fixat entre cella i cella que un dels primers projectes que fructifiquin aquesta nova legislatura al Consell General sigui la Llei de Transparència. Encara que se’n desconeixen molts detalls, però també seria una bona oporunitat per obrir un debat sobre els protocols comunicatius d’alguns organismes.


Equip i digitalització, claus per a l'èxit de l'empresa\nLa Llotja acull les ponències de la Business Secret Week || La Cambra de Comerç reuneix sis experts a impulsar negocis\n© Participants en la jornada d'ahir a la Llotja.\nLa Llotja de Lleida va acollir ahir la posada de llarg de la Business Secret Week, un esdeveniment organitzat en el marc del projecte europeu CCI PirineusMed en el qual hi ha involucrades les Cambres de Comerç de Lleida, Girona, Andorra i Perpinyà.\nL’objectiu, en paraules d’Esther García, tècnica de competitivitat i innovació de l’entitat lleidatana, és, d’una banda, ajudar les pimes d’aquesta àrea transfronterera a impulsar l’èxit dels seus negocis i, de l’altra, atansar productors gurmet de la regió i importadors polonesos que visitaran Lleida i Andorra entre avui i dijous.\nLa primera sessió de la Business Secret Week, a la qual van acudir 140 persones, va girar entorn de les claus per aconseguir que una companyia tingui èxit. En aquest sentit, David Tomàs, general manager de Cyberclick, va insistir en la felicitat de l’equip com un element fonamental perquè l’empresa desenvolupi tot el seu potencial.\n“La confiança en un mateix és el requisit més important per poder ser feliç en el lloc de treball i, si s’és feliç, es crea un cercle virtuós amb els companys que repercuteix en benefici de l’organització”, va explicar, en sintonia amb Ivan Pascual, CEO de Cal Gumer d’Almenar.\nEn la mateixa línia, el director de Retail Iberica de Tous, Julià Piñeyro, va posar èmfasi en com el “bon ambient” a l’empresa contribueix a millorar l’atenció al client i fer-lo disfrutar d’una experiència única. Com únic ha de ser el producte que s’ofereix per aconseguir la distinció en un mercat cada vegada més globalitzat i saturat, com va apuntar la cap d’Exportacions de Cacaolat, Amélie Lacombe.\nPer la seua part, el director de vendes d’El Tenedor, Isidre Amat, i Jaume Gurt, CEO d’Infojobs, van advocar per aprofitar la transformació digital per millorar les perspectives de l’empresa. “És indubtable que aquest és el camí, estem davant d’una tempesta perfecta de canvi”, va emfatitzar Gurb. Tal com va incidir García, els consells dels sis ponents són aplicables a tota classe d’empreses i de tots els sectors.\nVÍDEO. Equip i digitalització, claus per a l‘èxit de l’empresa


S’enceta la temporadadel macro-concursCrònica 24/04/2012 – Fes Ta Festa – La cultura popular a la ràdio i a internet\n24 abril 2012Crònica castellera\nAquest any el Concurs de Tarragona encabirà fins a trenta colles en dos dies.\nNou colles ja han alçat castells de 8 fins aquest sant Jordi.\nmoncasteller.cat// La temporada castellera ha arrencat coincidint amb el mes d’abril. Sant Jordi marca de forma oficiosa l’inici de les diades on les colles planten els seus primers casells de mèrit. Un any què es preveu molt competit per la celebració del Concurs de Castells de Tarragona, enguany ampliat fins a trenta colles en dues actuacions convocades per el primer cap de setmana d’octubre. Sigui per això o per les ganes de fer castells que la temporada ha començat forta.\nEl "carro gros" dels Minyons\nNou colles han bastit ja el 4de8 i tres més l’han provat, una xifra sorprenent. També fins a deu colles ja han completat la torre de 7. Dades que conviden a l’optimisme, més si tenim en compte el gran resultat de la passada campanya.\nEls Castellers de Barcelona han plantat ja cinc 4de8, i els Minyons de Terrassa quatre. Castellers de Vilafranca i Capgrossos de Mataró l’han fet dues vegades i també se l’han anotat els Castellers de la vila de Gràcia, els Castellers de Sants, la Joves de Valls, els Sagals d’Osona i els Xiquets de Tarragona. Sabadell, Igualada i Sant Cugat l’han intentat sense èxit.\nTambé cal anotar que, a banda d’aquestes colles, els Bordegassos de Vilanova, els Castellers de Terrassa i els Xiquets de Reus han fet la torre de 7.\nUn cop fet aquest repàs, donem un cop d’ull a les millors actuacions realitzades fins ara, totes al voltant de sant Jordi.\nEls Castellers de Vilafranca van fer, aquest diumenge en solitari i en pròpia plaça, el millor repertori del que va d’any. En motiu el Dia del Graller van clavar el 4de8, la torre de 8, el 3de8, el 7de7 i el pilar de 6.\nEls Minyons de Terrassa a casa per la diada van completar també la torre de 8, el 3 i el 4de8. Els Castellers de Terrassa hi van fer la torre de 7, igualant ja el seu millor castell en tot el 2012.\nTornant a diumenge, la Joves de Valls va fer el 3 i 4de8 a Vilanova i la Geltrú i els Castellers de Sants els van fer a Sitges.\nAquest dilluns a Tarragona la diada de Sant Jordi va permetre veure altre cop a les quatre colles de la ciutat actuar de forma simultània a la rambla Nova. Com a destacat, els Xiquets van fer el 4de8 i la Colla Jove la torre de 7.


diferència i repetició: El dia després de la independència\nEls habitants de Kosovo van viure ahir la seua primera jornada després de la proclamació, el diumenge, de la independència del petit país balcànic. Aquesta primera jornada com estat independent va ser un dia que es va viure més amb la mirada posada en les esferes diplomàtiques que en Pristina. I és que la qüestió kosovar provoca friccions permanents al si de la Unió Europea des de fa almenys dos anys.\nPristina i Belgrad han mantingut un diàleg condicionat per la posició prèvia d'EEUU en favor de la independència d'aquest territori sota autoritat sèrbia. El fracàs anunciat de la mediació més formal que real exercida per la UE no ha tancat una disputa comunitària de la qual no es pot fer responsable al poble de Kosovo i a la seva opció d'autodeterminació, sinó més aviat a la dificultat que té Brussel·les per a gestionar les seves qüestions nacionals pendents. Encara que també en això hi ha diferències, i així Bèlgica, confrontada a un procés de divorci entre flamencs i valons, acceptarà una declaració d'independència a Kosovo que l'Estat espanyol és incapaç de digerir.\nLa UE salva la cara amb una declaració que presenta la ruptura de Kosovo amb Sèrbia com «un cas aïllat» que no marca un precedent, però el debat suscitat no es resol amb acords que no buiden qüestions de fons. El gran error de la diplomàcia europea ha estat disseccionar els problemes del seu entorn natural de solució, el que, com es demostra als Balcans, no encoratja sortides basades en l'acord polític. Seria de desitjar que la comunitat internacional deixe de tractar a aquesta regió com un laboratori en el qual s'azutzen les guerres primer per a experimentar-se després amb models polítics amb forta tutela exterior. El dia després de la independència a Kosovo marca, en qualsevol cas, l'inici d'una transició l'èxit de la qual dependrà que es desactiven les actituds externes i internes més hostils, però també que s'adopten polítiques concretes per a pal·liar la fallida social alimentada per un llarg i dolorós conflicte.\nPublicat per aurora a 15:50


Novetats 2008. Productes i Instal·lacions de Lubricació i Oleohidràulica - Neubor, S.L.\nNOVETATS 2008. NOUS PRODUCTES, INSTAL·LACIONS I SISTEMES.\nINSTAL·LACIÓ LUBRICACIÓ TUNELADORA\nSistema de lubricació per a la tuneladora d'El Prat en la línia 9 del metro de Barcelona. Se han instal·lat dos sistemes de lubricació progressius. El primer amb divuit punts de lubricació per a la lubricació de la taula de doveles i el segon amb tretze punts per a la lubricació de les juntes de l'articulació.\nAmbdos sistemes funcionen de manera continuada mitjançant una motobomba Ok-Lube II amb targeta electrònica de comandament i deipòsit de 5 kgs. El dipòsit porta incorporat un plat seguidor i nivell elèctric, a més la trageta electrònica controla el cicle del distribuidor progressiu.\nNOU PROGRAMA DE PNEUMÀTICA DE TACO CO.LTD.\nNou programa d'elements pneumàtics Taco.\nLa nostra representada Taco ha llençat al mercat recentment la seva nova gamma de productes pneumàtics. Des de els seus inicis Taco ha fabricat productes pneumàtics especials per a tot tipus d’indústries i sobretot orientats a les indústries pesades i fabricants de maquinària. Amb aquesta nova gamma pretenem incorporar-nos en tot el mercat de la pneumàtica i és per això que s’han llançat aquest nou producte de cilindres pneumàtics, electrovàlvules pneumàtiques d’1/8 i M5, així com tot tipus de racordatge i accessoris. Tots aquests productes estan fabricats amb la qualitat que sempre ha caracteritzat als productes Taco i amb els que ha reconegut un prestigi internacional.\nMinicilindres pneumàtics des de Ø 6 fins a Ø 16 mm. Amb curses de simple efecte i doble efecte. Cilindres pneumàtics de tirants des de Ø 40 fins a Ø 300 mm. Cilindres pneumàtics compactes i cilindres pneumàtics en acer inoxidable. Posibilitat de la detecció de la cursa.\nElectrovàlvules pneumàtiques sèrie 530. Electrovàlvules de corredera de 3 i 5 vies. Connexió elèctrica mitjançant cable instal•lat directament en la bobina o be mitjançant connector DIN. Muntatge en línia o en bloc manifold..\nRacordatge pneumàtic d’endoll ràpid per a tubs des de 4 fins a 10 mm. Reguladors de cabal amb o sense by-pass.\nSISTEMA LUBRICACIÓ OIL MIST CARBONSHIELD\nEl principi del sistema de lubricació per boira d'oli va ser desenvolupat per un fabricant de rodaments l'any 1930. Aquest sistema va sorgir degut a que els sistemes de lubricació centralitzada de l'època no solucionaven els problemes de lubricació pels capçals d'alta velocitat i per tant no complien amb les expectatives.\nLa lubricació per boira és un sistema automàtic i centralitzat que proporciona de manera continuada oli net i fresc a tots els punts de lubricació. El seu camp d'aplicació és molt extens des de plantes siderúrgiques, cimenteres, fabricants de neumàtics, plantes químiques i petroquímiques, etc. Si desitja conèixer com el sistema Oil Mist o de lubricació per boira funciona, la nostre representació Alemite ha confeccionat un vídeo on s'expliquen els seus principis de funcionament, les seves diverses aplicacions i els seus avantatges respecte d'altres sistemes de lubricació. Per a qualsevol consulta tècnica quedem a la seva disposició. Si us plau faci click en l’enllaç de sota:\nSistemes de Lubricació Oil Mist.


Transportador vertical per flux discontinu de productes.\nEl Pro-Runner MK1 és un transportador vertical molt compacte (0,7 m2), de configuració totalment modular per a fluxes dicontinus de producte amb cadències baixes - mitges. La cadència en aquets cas la determinen les mides del producte a transportar, el transportador emprat, el desnivell a recorrer i la velocitat de traslació.\nLa versió bàsica estandard del ProRunenr MK1, es composa d'una columna d'elevació de 3.000 mm, el carro de traslació i un trasnporatdor de corrons motoritzat de 725 mm de llargada amb unes amplada útil de 440 o 660 mm. Amb aquesta configuració es poden desplaçar uns 450 productes per hora de 600 x 600 mm (L x A), amb un pes de 25 Kg.\nTot i així, aquest és només un punt de partida perquè tots els parametres del disseny són configurables:\nTransportador de corrons de 1.325 mm per a productes llargs o per transportar varis productes per cicle.\nTransportador de banda per a productes de poca adherencia.\nCadències fins a 650 cph amb la columna estándar i un sol producte per cicle.\nCadències superiors transportant 2 o més productes per cicle (si les mides ho permeten)\nPesos de fins a 200 Kg per cicle.\nTransportadors d'entrada o sortida gravitats o impulsats.\nMúltiples punts d'entrada i sortida de producte.\nPossible classificació dels productes transportats a varis nivells.\nAlçada de columna estàndar ampliable fins a 11,4 m. en seccions de 250 mm.\nExecució disponible en acer inoxidable.\nEl ProRunner MK1 garanteix un subministrament fiable de productes entre dos o més nivells. Aquest robust transportador vertical amb una excepcional relació qualitat - preu és una excelent alternativa per aplicacions de cadències mitjes - bixes que requereixen la máxima flexibilitat d'operació amb el mínim espai ocupat.


Un incendi en el Parc Fluvial del Túria obliga a evacuar diferents edificis en Riba-roja\nParticipen mitjans aeris i terrestres en la seua extinció\nParticipen mitjans terrestres i aeris en l'extinció | 112 CV\nUn incendi en el Parc Fluvial del Túria, en la localitat de Riba-roja, en la comarca del Camp de Túria (València), ha obligat a evacuar algunes instal·lacions i edificis pròxims de manera preventiva pel fum generat, segons informa el 112 CV. En les faenes d'extinció participen mitjans aeris i terrestres.\nEl foc s'ha iniciat a última hora del matí, per causes no precisades, en una zona de canyar i herbes del parc fluvial. El Centre de Coordinació d'Emergències ha determinat l'Índex de Gravetat Potencial 1, que es referix a que l'incendi, en la seua evolució més desfavorable, puga preveure la necessitat de mesures per a la protecció de persones alienes al dispositiu d'extinció o que existisquen béns aïllats amenaçats de naturalesa no forestal o mal forestal.\nEn este sentit, s'ha establit la situació 1, que contempla que l'evolució de l'incendi puga afectar greument béns forestals o lleument a la població. Emergències ha mobilitzat un helicòpter de Castelló i ha mobilitzat un mitjà aeri de la Generalitat.\nFins al lloc de l'incendi s'han mobilitzat a demés un altre helicòpter, tres unitats de bombers forestals, tres agents mediambientals, dos autobombes, una unitat de vigilància i sis dotacions del Consorci.


Primero Primera a Barcelona des de 137 € - Trabber Hotels\nCerca habitacions a Primero Primera i propers\nPrimero Primera és un allotjament de luxe amb 5 estrelles per a clients exigents que es troba aproximadament a 3 km del centre de Barcelona. En aquest establiment pots trobar preus assequibles, des de 137 €. L'establiment disposa de connexió sense fils a internet gratis per a tots els hostes. Primero Primera ofereix diverses comoditats, entre les que podem destacar: piscina, pàrquing, restaurant, aire acondicionat i servei de lloguer de cotxes. Primero Primera ofereix un servei de transport a l'aeroport. Per els clients que viatjen amb animals domèstics es necessari assenyalar que aquest allotjament admet mascotes. En quant als llocs ressenyables, la seva localització es troba molt a prop de Museu Clarà i proper a Casa Vicens.\nPots reservar la teva habitació a Primero Primera des de 137 €.\nOpinions de Primero Primera\nHi ha 160 comentaris d'aquest allotjament:\nAdreça: Doctor Carulla, 25. 08017 Barcelona. Espanya.\nEsmorzar inclòs 261 €\ndijous Habitación Doble Superior - 1 o 2 camas\nEsmorzar inclòs 308 €\ndimarts Superior Double or Twin Room\nEsmorzar inclòs 325 €\ndiumenge Habitació Doble Superior amb Terrassa\nEsmorzar inclòs 361 €\n→ ABaC Restaurant Hotel Barcelona GL Monumento des de 174 € / nit → Melia Barcelona Sarriá des de 105 € / nit → Ohla Eixample des de 136 € / nit → Hotel Casa Fuster G.L Monumento des de 167 € / nit → Sir Victor Hotel des de 195 € / nit


Platja d'Aro contractarà un préstec de tres milions per pagar inversions - Diari de Girona\nPlatja d'Aro contractarà un préstec de tres milions per pagar inversions\nEl municipi calcula un superàvit de gestió de 2,8 milions d'euros aquest any\ncarles torramadé platja d'aro 19.12.2017 | 09:16\nJoan Giraut. aniol resclosa\nL'equip de govern de Castell-Platja d'Aro portarà al ple de demà l'aprovació del pressupost municipal per a l'any que ve. El capítol d'ingressos puja a 30.531.420 euros, mentre que el de les despeses és de 30.040.320, una diferència que genera un superàvit de 491.100 euros que es destinaran al fons de reposició del clavegueram.\nRespecte a les xifres del pressupost aprovat per aquest 2017, els ingressos previstos per al 2018 són un 6,12% superiors, mentre que les despeses s'incrementen per a l'any que ve un 6,19% respecte dels comptes municipals per aquest any.\nQuant a les inversions, la xifra és de 51.570.744 euros, una quantitat distorsinada ja els darrers exercicis per la presència de les obres d'urbanització de Mas Nou-Mas Semí, que tenen un import de 35.787.353 euros.\nRespecte d'aquest projecte, que ja fa diversos anys que s'arrossega al capítol d'inversions, la seva execució s'allargarà tres o quatre anys, ha concretat el batlle, Joan Giraut, que ha afegit que la voluntat de l'Ajuntament és que el 2021 estigui enllestida. De moment, l'Ajuntament ja executa un projecte de característiques similars, però de dimensions més reduïdes: la urbanització de Mont d'Aro, la qual serà seguida després per la intervenció a Los Pinos, ha recordat Giraut.\nQuant al finançament de les inversions, 41.315.899,80 euros provenen de quotes d'urbanització i contribucions especials; 255.495 són de subvencions; 115.000 euros de la quota del servei d'aigua; 491.100 euros de la taxa de clavegueram destinada al fons de reposició; i 9.393.249,20 euros són d'aportació municipal.\nGiraut ha detallat que els diners per a inversions provinents de l'Ajuntament surten de la venda de patrimoni (6.372.249,20 euros) i d'un préstec que concertarà l'any que ve de 3.021.000 euros. Amb la contractació d'aquest crèdit, l'Ajuntament preveu tancar l'exercici del 2018 amb 22.054.471,37 euros de deute, fet que representa un ràtio del 72,24% sobre els ingressos liquidats l'exercici anterior, és a dir, el del 2017. Si el percentatge d'endeutament arribés al 75%, l'Ajuntament es veuria obligat a demanar autorització a la Generalitat per poder sol·licitar un altre préstec.\nEl batlle ha concretat que calcula tancar l'exercici del 2017 amb un superàvit de gestió de quasi 2,8 milions d'euros que es destinarà a inversions –l'import que s'afegeixi es restarà de la venda de patrimoni–. Una part de la liquidació dels comptes municipals d'enguany també es destinarà a ampliar la partida de pressupostos participatius, els primers que es faran al municipi oberts a la presència de tots els veïns.\nL'alcalde ha concretat que l'àrea de Participació de l'Ajuntament ja té una partida de 50.000 euros destinada al procés participatiu per escollir-ne el seu destí, però la voluntat és ampliar-la amb part del romanent d'aquest 2017.


versos i poemes més profunds del dia de la mare amb desitjos - Dia De La Mare\nUna mare és la que no es preocupa per la seva pròpia vida per donar a llum una nova vida, és la que espatlla tots els seus desitjos per complir els desitjos del seu fill, és la que va des del pilar en el lloc per realitzar infinitat. Les responsabilitats respecte al seu nadó, una mare no es pot definir així, és la suma de tots els compliments de les necessitats i desitjos del seu fill. L’amor de la mare es considera l’únic amor incondicional d’aquest enorme univers. És sant i pur i no s’espatlla amb el temps. Una mare serveix un fill durant tot l'any, per la qual cosa és responsabilitat del fill fer feliç la seva mare almenys en un dia especial de l'any. El dia és el dia de la mare. En aquest dia, tots els nens poden fer que les seves mares se sentin especials preparant unes targetes fetes a mà per a la seva mare on puguis escriure sobre totes aquelles coses que sentis per la teva mare i expressar de la teva manera com la quantitat de mare per tu és especial. També podeu escriure poemes o versos bonics a les targetes fetes a mà per a la vostra mare i escriure cites del dia de la mare que augmentaran. Totes les cartes han de mostrar el que sents exactament per la teva mare. Hi destaquen alguns versos i poemes únics del dia de la mare. Són les següents:\nUna mare és la millor amiga, filòsofa i guia. És més que una dona sense por, és fins i tot més que qualsevol professora i és la millor persona de la meva vida.\nUna mare com tu és una joia tan rara.\nGràcies per tot el vostre amor i cura.\nFeliç dia de la mare! Gràcies per tot el que feu!\nEstimada mare, cada vegada em fa sentir que sóc el millor fill d’aquest món, per molt que estigui bé o dolent en realitat. Ets la mare més dolça d’aquest món. Aquest desig només és per tu per fer-te sentir com ets d’especial a la meva vida. Ets la millor mare d’aquest món.\nEl teu amor queda palès de tantes maneres,\nDes d’actes de bondat fins a paraules d’elogi.\nMare, estic molt agraït per tot el que heu fet.\nQue el dia de la teva mare sigui feliç! T'estimo!\nNo us cansareu de treballar des del matí fins al vespre, i és sorprenent que el vostre cor no quedi mai amor. El teu amor és tan càlid com els llençols de cotó.\nA mesura que les estrelles brillen i amenitzen el cel, fent-les magnífiques, també t’estimes mare. Brilla constantment i reflecteix el bon cor que ens vas passar.\nEl teu amor és tan pur com l’or i raja de felicitat. El teu amor no envelleix mai. Els vostres somriures sovint ens recorden el vostre amor tendre.\nEstimada mare, que ets la meva font de força, ja que m’has demostrat que l’amor vertader no renuncia mai. Fins i tot en gruix i prim, seguiré els teus ensenyaments i consells. T'estimo mare.\nCada dia celebrem la vostra mare materna, aquell amor tendre que ens manté junts com una cola cada dia de la nostra vida.\nBenvolguda mare, el teu cor és una fonda d’amor fins i tot quan érem febles i ignorants, mai no ens vas allunyar de nosaltres.\nMilers de rosades poden acollir l’alba, milers d’abelles poden estar al trèvol morat, milers de papallones poden volar a la gespa, però només tinc una mare a tot el món.\nEl millor regal que Déu em va donar és una mare que no envelleix mai; el seu somriure és com el sol i el cor com l’or; els seus ulls semblen arrencar brillants i les galtes són com una rosa santa per a mi; el Totpoderós va fer la mare meravellosa i ell me la va dotar.\nLa meva mare és una cançó espontània del meu cor de felicitat, comoditat i ser. Alguna vegada oblido les paraules, però sempre recordo la sintonia.\nEl teu bonic somriure, el teu toc curatiu, els teus ulls amables. Mare no ets menys que un angle. Feliç dia de la mare.\nEls somriures de la mare amenitzen el meu trist moment, les abraçades de la mamà fan alegria durant tot el dia, l'amor de la mare em dóna suport. Tu ets el millor de tots. Us desitgem un bon dia de la mare.\nQuin color de sabates té tot?\nEl treball de la mare no es fa mai, treballa des del matí fins a l’alba, fa difondre el seu amor i et manté calent, però només un cop a l’any diem que la mare et desitgem “feliç dia de la mare!”\nNo espereu que demà li digui a la mare, que l'estimeu.\nEl feliç dia de la mare significa més que flors i regals. Significa dir gràcies per tot. Feliç dia de la mare!\nEstimo la meva mare. Per molt que passem, per molt que discutim, ja que ho sé, al final sempre estarà allà per a mi.\nEls somriures de la mare poden brillar en qualsevol moment, els abraçats de la mare posen alegria durant tots els nostres dies, l’amor de la mare romandrà amb nosaltres sempre i tocarà la nostra vida de maneres precioses ...\nLa meva mare és una cançó que no s’acaba al cor de la comoditat, la felicitat i el ser. Potser a vegades oblido les paraules, però sempre recordo la sintonia.\nMare meva, la meva amiga tan estimada, Al llarg de la vida sempre estàs a prop, Un somriure tendre per guiar el meu camí, Tu ets el sol per il·luminar el meu dia.\nEl millor medicament del món és una abraçada per mare.\nNomés tenim una mare, una mare, una mare en aquest món, una sola vida.\nLa mare és una paraula molt especial, la més dolça que he escoltat mai. Cal destacar, sobretot, que la meva mare és tan especial i simplement la millor.\nAquest desig és que la persona que tingui el nom més dolç, tingui un bell somriure i aporti brillantor al mateix; L’estimo més que cap altra, és la millor i la meva mare.\nPoemes breus del dia de la mare\nDe totes les alegries especials de la vida,\nEls grans i els petits,\nL’amor i la tendresa d’una mare\nNo hi ha benedicció\nmolt estimat ...\ncom una mare com tu\nestimar any rere any.\nLa meva mare, la meva amiga tan estimada\nal llarg de la meva vida sempre estàs a prop.\nUn somriure tendre per guiar el meu camí\nEts el sol per il·luminar el meu dia.\nUn sol petit desig per a tu, mare,\nPerò és amorós i feliç i veritable-\nÉs el desig que les coses més boniques i millors\nSempre us vingui!\ncom arreglar la punta de pèl de la vídua\nEls teus braços estaven sempre oberts quan necessitava una abraçada.\nEl teu cor va entendre quan necessitava un amic.\nEls teus ulls suaus eren severs quan necessitava una lliçó.\nLa vostra força i amor m’ha guiat i m’ha donat ales per volar.\ncom trobar el pentinat adequat per a vosaltres\npersianes picants tommy Shelby tall de cabell


Que n’és d’important el ritme! | Fundació Ateneu Sant Roc\nQue n’és d’important el ritme!\nUna nova jornada de formació va reunir de nou, el dissabte 13 de febrer, als components del Cor de l’Ateneu i a uns quants convidats sota les xiuxiuejants paraules de Michèle Alderete.\nQue gratificant és gaudir amb la música! Des del primer minut la directriu estava marcada: no som veus individuals, el cor ha de ser una sola veu. Michèle va saber guiar-nos, gràcies a la seva experiència primer com a concursant i després com a coach de l’Oh happy day, per l’ànima de dues peces d’origen africà.\nEl matí va començar amb un petit esmorzar que ens va servir per escalfar motors i posar-nos a la recerca dels ritmes necessaris per trobar la cançó. La coordinació individual i posteriorment amb la resta del cor van ser les primeres consignes a treballar. La combinació no és fàcil, aconseguir que tots els batecs coincideixin exigeix molta concentració individual i col·lectiva.\nPerò el treball d’aquests ritmes ens va ajudar a ficar-nos en les cançons. primer Vula Botha, un crit de llibertat, que transmet l’alegria que un món millor és possible i la música en pot contribuir decisivament. I després, Akanamandla, un peça que serveix per allunyar el mal de tots aquells que la canten.\nAquesta darrera melodia exigeix una especial coordinació ja que les sopranos entren abans i després la resta de les cordes. Mantenir les quatre veus cantant la mateixa lletra a diferents temps té un grau de dificultat extra, però el resultat és aclaparador i molt satisfactori.\nGràcies Michèle per fer-nos passar un matí ple de ritme i ajudar-nos a que les nostres veus puguin cantar afinades i precises. Gràcies per portar al nostre cor aquesta musicalitat cubana que desprens. Gràcies per mostrar-nos la tècnica necessària per muntar una peça i la necessitat de mostrar l’esperit de la música que cantem. Gràcies, en definitiva, per haver tingut l’honor d’haver estat dirigits per algú que estima la música per damunt de tot.\n← 1r Concurs de truites\nSom els nens i nenes de l’Aula oberta →


Presentació palau de la música\nEls Tipus De Veu by Elibete Elibete 79358 views\nEl món seria més feliç by jpuig223 2846 views\nAme furi by jpuig223 1755 views\nNadales 5è by jpuig223 3388 views\nVola, colometa i Guantanamera by jpuig223 3370 views\nAlegrem nos by jpuig223 2180 views\n1. 100 Anys d’història... Palau de la Música Catalana La casa dels cants\n2. VISITEM EL PALAU DE LA MÚSICA CATALANA AMB LA PARAULA I LA IMATGE Es considera aquest edifici com l’obra més important i representativa del Modernisme a Catalunya. L’edifici es va construir només en tres anys. La primera pedra es va posar el dia de Sant Jordi, 23 d’abril de 1905 La inauguració va ser el 9 de febrer de 1908. Per iniciar el recorregut pensem que es va evitar separacions brusques entre l’ exterior i l’interior. En l’edifici hi ha balcons, superfícies vidrieres, interior lluminós, fanals...\n3. PART EXTERIOR El Palau està situat en una cantonada. La façana segueix un ritme que no es trenca per l’angle que les uneix. Podem distingir: a) En l’angle de la cantonada: Hi ha un grup escultòric dedicat a la cançó popular catalana simbolitzada per una noia. També la configuren un conjunt de cares i personatges que representen totes les classes socials i edats: donzelles, vailets, avis, camperols, el llop de mar, l’elegant dama....Corona el grup escultòric la figura de Sant Jordi. L’autor d’aquesta obra fou Miquel Blay.\n4. b) En les façanes: Destaquen els bustos de músics com Palestrina, Bach, Beethoven, Wagner. c) Hi ha una balconada amb columnes revestides de mosaic. d) També a la façana, a la part de dalt, hi ha un mosaic al·legòric de l’ Orfeó Català.\n5. EL VESTÍBUL I LES ESCALES A l’antiga entrada del Palau hi trobem el vestíbul. Dos fanals, com els que hi havia a la Barcelona d’aquella època, i dues làmpades a banda i banda de l’escala decoren i il·luminen l’accés cap a la platea i els diferents pisos. Tot ben a punt per començar a albirar la riquesa i el detallisme de la decoració, per gustar de l’ encant de la Sala de Concerts.\n6. SALA DE CONCERTS És una de les sales de música més belles i singulars del món. La llum penetra a l’interior com una perllongació de l’exterior. La fantasia crea un món de sorprenent bellesa. No és simplement una Sala de Concerts. És un conjunt que res no és trencat bruscament. Hi ha un equilibri entre la part de l’escenari, o sia dels intèrprets, i el lloc de l’auditori, com per fusionar aquests dos móns, com per fer un sol cor entre els que interpreten i els que escolten. Farem un petit resum d’aquestes dues parts: a) La part de l’escenari (hemicicle) consta de: Orgue. Presideix l’escenari. 18 muses. El contrast entre el bust escultòric de pedra blanca i la resta del cos de mosaic ceràmic que porten vestits exòtics i bells instruments, formen un conjunt considerat la\n7. Dos grups escultòrics en pedra blanca. El de l’esquerra representa la música popular catalana simbolitzada per Clavé i la seva cançó Les flors de maig amb el fons d’un salze, famosa cançó que deia: Sota d’un salze seguda una nina / trena joisa son ric cabell d’or. El de la dreta representa la música universal simbolitzada per Beethoven i la al·lusió de la cavalcada de Les Valquíries de Wagner.\n8. b) La part dels oients (sala): Té una capacitat per unes dues mil persones. Consta d’amplis finestrals ornamentats amb garlandes de flors i els escuts de Catalunya i de Sant Jordi. Destaca la claraboia central d’una gran bellesa formada amb vidre emplomat multicolor en que hi han representats uns rostres femenins en la part del perímetre de la claraboia. Penetra la llum per l’abundància de finestrals i que va canviant de tonalitat en la mesura que avança el dia. Les aranyes que pengen del sostre semblen nascudes d’una palmera.\nEls Tipus De Veu\nCançó Sant Jordi el cavaller\nVola, colometa i Guantanamera


VÍDEO: Insòlites imatges aèries del centre de Coma-ruga en obres\nLes obres del FEDER deixen unes insòlites imatges del centre de Coma-ruga\nLes palmeres de la plaça dels Germans Trillas s'han traslladat a un altre carrer\ndijous, 2 de juliol 2020 - 11:23h\nLes obres de remodelació del centre de Coma-ruga, vinculades als fons europeus FEDER, estan deixant unes imatges insòlites del centre d'aquest nucli marítim situat al municipi del Vendrell. Un vídeo facilitat per l'Ajuntament del Vendrell a aquest mitjà mostra la plaça dels Germans Trillas completament aixecada, amb tot de sorra a terra i només la presència de les dues palmeres centrals.\nEl projecte preveu, de fet, una plaça ben diferent de la que hi havia, eliminant les places d'aparcament i donant prioritat als vianants. Les palmeres de la plaça s'han traslladat amb motiu de les obres a l'avinguda del Parlament de Catalunya. El Vendrell ha de completar aquest 2020 el 70% de les obres, si no vol perdre la subvenció del 50% del fons FEDER. Això vol dir que s'han d'enllestir aquest any les obres de la plaça i de l'entorn del llac. Per al 2021 quedaria la remodelació de l'edifici del Tabaris.\n"Polèmica per uns acomiadaments a l'escola bressol de l'Arboç" "El Festiuet de Coma-ruga anuncia la decisió final sobre l'edició d'enguany"


WER-E1802T 1.8m impresora directa a tèxtil amb impressora de sublimació 2 * DX5 - WER\nInnovació per fer-te més rendible\nEl rotllo WER de gran format per rodar paper directe a les impressores tèxtils ha tingut un paper fonamental en liderar la revolució analògica a digital. Des de la instrucció de la primera impressora de mida reduïda i la camiseta de la samarreta plana fins al rotllo de gran format per al rodet d'impressores tèxtils, les impressores WER continuen ampliant les possibilitats d'impressió digital. Avui dia, el nostre sistema integrat ajudarà al vostre negoci a assolir nous nivells de competitivitat, rendibilitat i creixement.\nFeu un pas al rotllo WER de gran format per imprimir la impressora tèxtil i capturi més treballs d'impressió d'alt marge amb una qualitat d'imatge veritable de 1440dpi, impressió directa a cotó i tèxtils mixtos i velocitats de producció de fins a 30 m² / hora.\n1.Paper d'impressió EPSON original, que pot respondre a la demanda? de diverses obres d'impressió\n2. Gran capacitat de cartutxos de tinta, per a un treball més eficient, estalviant un 35% de temps.\n3. Sistema de tinta de sublimació directa, Aquesta nova tecnologia permet als clients imprimir en mitjans directament amb la nostra tinta de sublimació d'impressió directa professional\nEspecificacions de la impressora UV Epson E1802T roll-to-roll\nModel d'impressora WER-EP1802T\nTecnologia d'impressió Tecnologia elèctrica Piezo a petició\nNombre de capçals d'impressió 2 unitats Epson DX5\nBroquets Color 4 * 4 (CMYK)\nTipus de tinta Impressió de tinta de sublimació directament als mitjans\nSistema de subministrament de tinta Sistema de subministrament de tinta sense sentit automàtic\nSistema de monitoratge intel·ligent Sistema de detecció automàtica que manca de tinta\nCalefacció i assecat Sistema de calefacció Equipat\nTemperatura de calefacció disponible: temperatura normal ---- 25 ° C\nsuggeriu la temperatura: 30 ° C ------- 40 ° C\nMedia accetpable Teixir o teixir cotó, dacron, lli, seda, polièster, caixmir, tovallola, etc.\nVelocitat Mode de producció massiva 30.0m2 / h\nMode de qualitat 22.0m2 / h\nMode de qualitat ultra 15.0 m2 / h\nSistema de neteja de capçal d'impressió Sistema de neteja automàtica i capping automàtic\nProgramari RIP Maintop o Photoprint\nFont d'alimentació Ac220V 50 / 60Hz\nAmbient de treball Temperatura: 20 ℃ ~ 32 ℃; Humitat: 40% ~ 60%\nNO 300 kg\nDimensió de la màquina 2860 mm * 800 mm * 1250 mm\nDimensió d'embalatge 3250 mm * 600 mm * 770 mm / 3000 mm * 900 mm * 1550 mm\n1. Estructura conductora de rodets resistents, pel·lícula i cos durador, amb alta resolució i llarga vida útil.\n2. Adopta el capçal d'impressió doble epson, imprimeix l'amplada màxima de fins a 1800 mm, velocitat d'impressió de 35 metres quadrats per hora\n3. 4 colors (C, M, Y, K) d'impressió amb 1440dpi arriben a la impressió perfecta.\n4. La imatge de sortida no es desgasta, és a prova d'aigua ni a prova de zero.\n5. Material acceptable: cuir, paper pintat, paper autoadhesiu, PVC, tela de malla, pancarta flexible, vinil, paper recoberts, paper no teixit, paper pp, paper fotogràfic brillant, film retroiluminat, etc.\nSistema d'impressió de sublimació directa\nAmb la nostra tinta d'impressió directa professional de sublimació, els clients no necessiten imprimir productes amb tecnologia de sublimació de transferència de calor antiga. El que porta molt de temps i el cost d'impressió en el passat, tot el que necessiteu és gaudir de la velocitat més ràpida de la nostra tecnologia d'impressió directa.\nSistema de calefacció automàtic integrat\nUn sistema de calefacció clau pot accelerar el procés d'impressió i estalviar costos laborals alhora.\nSistema avançat de recollida de mitjans\nEl WER-E1802T inclou un sistema automatitzat de presa de mitjans per facilitar la precisió d'impressió sense vigilància quan s'utilitza el suport rotatiu. Aquesta unitat pre-muntada inclou un sistema d'acoblament avançat controlat per tensió per a un aliment i rastreig de mitjans òptims.\nHi ha disponibles solucions d'impressió tèxtil per imprimir tèxtils de moda, interior, exterior i tècnics\nEls baixos costos de configuració i funcionament us permeten imprimir econòmicament a totes les longituds d'execució, reduint considerablement els requisits d'inventari\nLa ràpida introducció de nous dissenys redueix el temps al mercat, mantenint-vos al capdavant de la competència\nLes impressions detallades amb una àmplia gamma de colors vibrants augmenten la qualitat del producte\nLa impressió i la personalització d'imatges variables obren noves possibilitats de producte\nEls materials es poden dipositar en quantitats precises, reduint considerablement el consum de tinta, aigua i energia\nLes funcions, inclosos els recobriments i materials actius, es poden aplicar de forma més eficient que amb mètodes convencionals\nLa lona és una mena de teixit de cotó o de lli relativament gruixut, utilitza un teixit pla, més comunament uns pocs amb teixit de sarja, fil d'ordit / trama amb més accions. Llenç generalment anomenat tela rugosa i tela prima de dos tipus. La tela fina per a la protecció laboral de peces de vestir i subministraments, després de la tintura o la impressió, també es pot utilitzar com a sabata, bosses de teles, bosses de mà, motxilles, estovalles, estovalles, etc.


La La Land va nomenar la millor imatge dels Oscars per error | CAT.rickylefilm.com\nLa La Land nomenada la Millor Pel·lícula per error, awks PRINCIPALS sobrevenen\nMolts, molts acudits * * Eleccions als EUA es va produir, però estimada santa wow, tan maldestre\nOblidar 'Adele Dazeem', o Jennifer Lawrence caure per les escales: el moment més compromès que mai hagi colpejat l'Acadèmia es va produir als Oscar 2017 quan la pel·lícula equivocada va ser declarat haver guanyat la millor pel·lícula. Simplement no hi ha que tornen d'ESO.\nFaye Dunaway i Warren Beatty, que va protagonitzar junts en pel·lícula de robatori clàssic de 1967 Bonnie i Clyde, sense adonar-se'n es va treure un altre atracament de nivell superior quan Beatty va anunciar que la guanyadora va ser la tan cregut La La Land, la primera actriu i directora, Emma Stone i Damien Chazelle, ja havia guanyat premis Oscar en les seves categories.\nEl món sencer es troba l'esperança que sobre equivocat va ser lliurat anunciant el guanyador de l'elecció presidencial. #Oscars #Trump\n- Elizabeth Windsor (@Queen_UK) de 27 de febrer de 2017\nEl repartiment i equip eufòric de La La Land degudament van arribar a l'escenari per acceptar les seves estatuetes, moment en què els productors de l'Oscar havien de sortir i dir-los que, um, en realitat, la seva pel·lícula no havia guanyat, i la llum de la lluna era el veritable guanyador.\n* Hi haurà una breu pausa mentre es torna a ajustar l'expressió d'horror a la cara *\nRyan Gosling 's postura ho diu tot - com aquesta ficada de pota passi?\nBeatty va dir llavors a l'habitació que se'ls havia donat el sobre equivocat, i que Dunaway havia llegit el guanyador abans de saber-ho.\n"Vaig obrir el sobre i deia 'Emma Stone, La La Land'.. Per això em vaig donar una llarga mirada tan a Faye, i pel que jo no estava tractant de ser divertit, "va dir - i com Emma Stone molt encara estrenyia la seva pròpia Millor envoltant actriu, no sembla haver estat dos.\nTipus sobre, que tenia un lloc de treball.\nSobre en mans de Warren Beatty llegir "l'actriu en un paper determinant" en anunciar la Millor Pel·lícula. Https://t.co/naq6LCfSrE #Oscars pic.twitter.com/YmXWXcudfu\n- ABC News (@ABC) de 27 de febrer de 2017\nM'encanta la reacció d'Emma Stone a la #Oscars error pic.twitter.com/TpBRgdDfxf\n- Michelle Reed (@MichelleNReed) de 27 de febrer de 2017\nEls productors de La La Land secament va dir en el micròfon, "Hem perdut, per cert."\nL'amfitrió de la nit, Jimmy Kimmel, també va aparèixer a l'escenari i de broma va culpar Steve Harvey, qui va barrejar famós pel guanyador del concurs de Miss Univers.\nQuan el director Barry Jenkins i l'equip de llum de la lluna amb el temps van reclamar el seu premi, a una ovació de peu, que era emocional.\nJenkins va dir més tard que l'Acadèmia els va oferir cap explicació del que havia passat :. "No hi ha explicació coses passen diré que vaig veure dues cartes que volia veure la targeta i Warren es va negar a mostrar la targeta a ningú abans que l'hi va mostrar a.. Mi. Em va dir: 'Barry Jenkins té a veure la targeta. Ell necessita saber.' La gent de La La Land eren molt atents. No puc imaginar estar en la seva posició ".\nTOTES LES PERSONES BLANQUES A ETAPA sent reemplaçats per negres és una metàfora SI que m'he vist un. #Oscars\n- Charlotte Abotsi (@CharlotteAbotsi) de 27 de febrer de 2017\nLa cara d'Emma Stone, encara que # Oscar pic.twitter.com/LZOcisrjxy\n- Tim Alberta (@TimAlberta) de 27 de febrer de 2017\n- La dualitat de Que el Mans? (@sporker_) 27 de febrer 2017\nMahershalalhashbaz Ali, un dels protagonistes de la pel·lícula, que també va guanyar l'Oscar al Millor Actor Secundari, va dir que tenia sentiments contradictoris sobre l'esdeveniment.\n"La La Land ha fet tan bé i ha ressonat amb tanta gent 'va dir a The Hollywood Reporter'. Quan el seu nom va ser llegit, no em va sorprendre, i jo estava molt feliç per ells. Quan ho vaig fer veure la seguretat o la gent que ve a l'escenari i el seu moment estava sent pertorbada d'alguna manera em vaig posar molt preocupada i després quan van dir 'Moonlight, vostès han guanyat.' Simplement em va tirar, més que una mica. Jo no vull anar-hi i prendre alguna cosa d'algú. És molt difícil sentir l'alegria en un moment així... Però em sento molt afortunat per a tots nosaltres haver anat amb el premi al millor imatge. És bastant notable ".\n- PwC LLP (@PwC_LLP) de 27 de febrer de 2017\nLa signatura de comptabilitat PwC, que ha dirigit la votació Oscar durant els últims 83 anys, va emetre una disculpa pública dilluns al matí per l'error.\nEn un comunicat, la firma va dir: "Ens disculpem sincerament a llum de la lluna, La La Land, Warren Beatty, Faye Dunaway i els espectadors a l'Oscar per l'error que es va fer durant l'anunci premi a la Millor Pel·lícula.\n"Els presentadors per error s'havia donat la categoria sobre equivocat i quan és descobert, es va corregir immediatament. Actualment estem investigant com va poder haver succeït, i lamentem profundament que això hagi passat. Apreciem la gràcia amb què els nominats, l'Acadèmia, ABC, i Jimmy Kimmel va manejar la situació ".\nEls mitjans socials es van anar a la ciutat en la barreja de dalt, amb moltes comparacions amb l'elecció d'Estats Units.\nFinal increïble. Desitjo que havia passat el dia d'elecció.\n- Billy Crystal (@BillyCrystal) de 27 de febrer de 2017\nLa La Land va guanyar el vot popular, però va guanyar llum de la lluna en el col·legi electoral. #AlternativeFacts # Oscars2017 #Oscars #BestPicture\n- Jesse Hsu (@jesse_hsu) 27 de febrer 2017\nAh, Trump - que no podria haver estat observant als Oscar, però ell encara hi era en esperit.\nAra, fer una ullada a tot el millor de la catifa vermella es veu des del 2017 Oscar.\nGuanyadors de lOscar negre 2018: el crític de cinema parla #OscarsSoWhite polèmica


Ara pot ser el moment ideal per refinançar el teu préstec automotriu | Les Caves\nAra pot ser el moment ideal per refinançar el teu préstec automotriu\nEric Richko, enginyer de processos de Long Island, Nova York, va enfrontar un dilema quan va comprar un automòbil usat.\nel concessionari oferia una gran oferta per un Jeep Cherokee usat, però només si accedia als pèssims termes financers. Richko va decidir comprar l’SUV, però uns mesos més tard, va refinançar el préstec mitjançant una cooperativa de crèdit.\n“En realitat, va ser bastant fàcil”, diu Richko, de 41 anys. “Quan vaig haver de refinançar, vaig anar a Teachers Federal Credit Union i es van encarregar de tot. Van emetre un xec a nom de qui fa anar el finançament de Jeep i això va ser tot “.\nRichko acabar estalviant prop de $ 80 per mes en el pagament del seu vehicle.\nSi estàs atrapat en un préstec automotriu amb una taxa d’interès alta, aquest és un bon moment per refinançar. Edmunds, un lloc web d’informació i investigació automotriu, informa que les taxes d’interès per a préstecs automotrius es troben entre les més baixes que s’han registrat en anys. Algunes institucions financeres fins i tot promocionen taxes d’interès en el rang de el 2% i 3%.\nSegons Experian, una important agència de crèdit, la suma mitjana de préstec és de $ 33,739 per a un vehicle nou i de $ 20,723 per un vehicle usat. El refinançament d’un préstec automotriu és més fàcil i més comú del que sembla, va descobrir Consumer Reports en entrevistes amb consumidors i experts de la indústria.\nEls motius per a un refinançament inclouen reduir els pagaments mensuals i aprofitar taxes d’interès més baixes del que eren quan vas obtenir el préstec per primera vegada. Diversos experts van manifestar que els concessionaris tendeixen a incrementar el preu de l’finançament intern per augmentar els guanys. Moltes vegades es pot economitzar, fins i tot encara que només signifiqui reduir alguns punts del teu taxa d’interès.\nLa plataforma de finances personals Credit Karma afirma que l’estalvi mitjà per als membres que financen préstecs a través del seu servei és de $ 3,000, o al voltant de $ 55 per mes.\n“Gairebé la meitat dels nord-americans no té tan sols $ 400 estalviats per emergències, per la qual cosa aquests petits estalvis poden ser de gran ajuda per a molta gent”, diu Amy Wang, directora associada de Credit Karma Acte.\nEl nivell de conveniència de la tarifa que t’ofereixin dependrà del teu qualificació creditícia, assegura Brian Moody, editor executiu de Autotrader.com.\n“Has de conèixer el teu qualificació creditícia i tenir en compte que aquestes ofertes amb interessos baixos, o amb zero interès, són per a persones amb un excel·lent crèdit”, afirma.\nNicole Staton, de 49 anys, analista de sistemes de Nova Jersey, acabava de tractar amb el capítol 13 de fallida en 2014 quan va comprar un automòbil nou. Després d’obtenir l’aprovació del seu banc per un préstec de l’8.6%, el concessionari a què li va comprar el vehicle li va atorgar un préstec de l’6.9%; una taxa més baixa, encara que no era la ideal.\nUn any després, una vegada que el seu crèdit va millorar, va poder refinançar el préstec amb una taxa inferior a el 3%. Stanton va estalviar $ 30 en el seu pagament mensual i a el mateix temps reduir el termini de l’préstec en un mes.\n“No hi havia molt que pensar”, afirma.\nEl refinançament d’un préstec automotriu no s’assembla en res a l’refinançament d’una hipoteca. Cada estat té lleis diferents pel que fa als préstecs automotrius, però en general, l’únic que necessites és un comprovant de propietat, un comprovant d’ingressos i potser un o dos formularis de l’DMV ( departament de vehicles motoritzats).\n“en general, pots fer-ho en unes poques hores en lloc de les setmanes que porta refinançar una hipoteca”, diu Alain Nana-Sinkam, vicepresident d’iniciatives estratègiques de TrueCar.\nNaturalment, hi ha coses que cal tenir en compte abans d’acceptar un refinançament de préstecs automotrius.\nComença per treure comptes. Considera en quin punt et trobes de el termini de l’préstec. És millor refinançar aviat, quan encara queden molts pagaments per fer, suposant que puguis obtenir una millor taxa d’interès. És poc probable que el refinançament a la fi de l’préstec marqui una gran diferència.\nPregunta-li al teu prestador sobre el refinançament del teu préstec actual. Compara la seva millor oferta amb les de la teva banc local o cooperativa de crèdit i prestadors en línia, com els que figuren en Lendingtree.com i Credit Karma. També pots ingressar teus sumes en una calculadora de refinançament per veure quant podries guardar.\nDesconfia de la reducció de pagaments mensuals a costa d’estendre el termini de l’préstec en un automòbil que va guanyant anys. Si fas això, pots acabar pagant més a llarg termini.\nFinalment, si hi ha tarifes associades amb el refinançament, assegura’t que no et costin més del que estalviaries .\n” Si el cost de refinançament excedeix els beneficis que obtindràs d’ell , no has de fer-ho ” , diu Wang .\nNana – Sinkam aconsella als consumidors que consultin amb els seus prestadors per assegurar-se que no hi hagi sancions per cancel·lar un préstec abans d’hora o realitzar pagaments addicionals . Afirma que , en aquests dies , com estipulacions són poc freqüents però cada estat té les seves pròpies regles pel que fa a això.\nSuposant que no hi hagi obstacles per al refinançament, diu que una altra bona manera d’estalviar diners en un préstec automotriu és fent pagaments addicionals i cancel·lant el saldo de l’ capital abans d’hora.\n” És gairebé com fer el refinançament tu mateix” , indica. ” Si pagues més , pots avançar el préstec i evitar càrrecs per interessos ” .


Treballar per amiguisme - El triangle\nEls empresaris denuncien manca de mà d'obra mentre els permisos de treball s'agilitzen a persones properes al partit de Toni Martí\nTrobar feina al país dels Pirineus ja no és el que era. Una Andorra en plena crisi econòmica i social intenta sortir del forat buscant solucions que, segons el govern encapçalat per Toni Martí, impliquen acostar-se a la Unió Europea per tal que aquest territori també pugui munyir la vaca comunitària. I mentrestant continuen sense resoldre els greus problemes interns, entre els quals el seu mercat laboral cada dia més precari i, el més preocupant de tot, sense que hi hagui un excessiu interès polític per buscar alternatives.\nLes polítiques restrictives han permès rebaixar el nombre d’inscrits en el Servei d’Ocupació d’Andorra, tot i que no es diu tota la veritat, ja que es poden compatibilitzar per milers les persones estrangeres que van optar directament per tornar als seus països d’origen, principalment portuguesos que treballaven en la construcció. El sistema de quotes existent a Andorra podria tenir una certa raó de ser en tractar-se d’un Estat petit.\nNo obstant això, el fet no justifica que siguin els mateixos empresaris els qui manifestin les seves queixes per la manca de mà d’obra, especialment en el sector de l’hoteleria i la restauració. La Unió Hotelera d’Andorra (UHA) insisteix en les seves demandes per facilitar la contractació, atès que en la borsa interna d’aturats no es troben les persones adients per ocupar determinats llocs de treball, i lamenta alhora els problemes amb què es troben aquests empresaris per completar les plantilles amb les actuals quotes d’immigració.\nMentre això passa, als empresaris amics de l’entorn del partit del cap de govern, Toni Martí, se’ls agilitza els tràmits en el moment d’atorgar els permisos de treball i residència, a vegades simplement amb una trucada a la persona adequada. L’amiguisme i els interessos d’uns i altres només tenen una víctima: el desocupat que no té padrins i l’únic que vol és guanyar-se la vida com pugui.\nPrevRajoy conserva la presidència gràcies a l’abstenció del PSOE


Tresors del Jardí Secret: 2009\nBany de Roses\nRescatat de la tradició oriental, el Bany de Roses, és un regal captivador pels qui volen sorprendre, però també és un premi per a un mateix.\nReservant unes hores dins del nostre atapeït temps amb un bany de poncelles de roses, que venen de El Kelaâ Mogouna (la Vall de les Roses, a peu de l’Atlas), on han estat cultivades, recollides i assecades a les kasbahs, per poder esvair-nos, a la intimitat del nostre espai.\nEngalanat sutilment un ambient per l’aroma que desprenent dins una font d’aigua.\nEl Bany de Roses és una mono dosi de 0,52 unces.\nDe cultiu ecològic ha estat elaborat artesanalment\nPublicat per El Jardí Secret a 1:32\nEtiquetes de comentaris: Bany de Roses, Rosa Damascena\nRecuperant el costum antic de perfumar l’entorn immediat i els complements que s’utilitzen es presenten els Tresors del Jardí Secret per gaudí dels sentits sotils en tot moment.\nS'optimitza el suport per crear un objecte perfumat amb fragàncies realitzades amb elements naturals de manera artesanal. Ja sigui per a un ús personal, com per a la llar.\nLa subtil fragància natural no és eterna, en marxar ens deixarà un objecte pràctic o decoratiu . Les col·leccions són limitades i només es venen en un nombre reduït de botigues, que disposaran dels cinc llançaments anuals.\nPublicat per El Jardí Secret a 15:36\nEtiquetes de comentaris: Objectes Perfumats, Perfum\nRecuperant el costum antic de perfumar l’entorn im...


Lloguer de cotxes Pretoria - Llogar un cotxe a Pretoria\nLloguer de cotxes Pretoria\nLloguer cotxes en Pretoria\nEl lloguer de cotxes a Pretoria és possible si heu reservat el vostre vehicle de lloguer tan aviat com sigui possible. Per descomptat, encara hi ha moltes més opcions al cotxe, de manera que podeu estalviar fins a un 15-40% del preu del lloguer del cotxe. Compareu les companyies de lloguer de cotxes amb el llogar un cotxe a Pretoria i tria el vehicle adequat per a tu i reserva’t en línia. Feu-ho còmodament des de casa.\nLa majoria de les companyies de lloguer de cotxes ofereixen serveis de lloguer de cotxes Pretoria, de manera que el lloc de recollida i lliurament de l’automòbil pot ser diferent. Òbviament, s’ha de tenir en compte, i abans de la reserva, cal indicar si volem llogar un cotxe a un altre país.\nLlogar un cotxe a Pretoria - Lloguer de cotxes Sud-àfrica Aeroport\nA Sud-àfrica, hi ha moltes ciutats que poden llogar un cotxe a un aeroport o fins i tot triar l’aeroport per lliurar el cotxe. Per descomptat, en el cas de llogar un cotxe a Pretoria, tenim la possibilitat de marcar un lloc de lliurament diferent des de la ubicació del cotxe. Així doncs, si el lloguer de cotxes a Pretoria, Sud-àfrica no es troba en un aeroport, però suposem que sortir del país, anem a volar per via aèria, llavors podeu triar l’aeroport de destinació de lloguer de cotxes a Sud-àfrica de totes maneres.\nReserveu un cotxe en línia i trieu entre moltes de les localitats de lloguer cotxes en Pretoria o si viatgeu amb avió, és possible llogar cotxes a Sud-àfrica en aeroports com ara lloguer d’aeroports: Durban, Nelspruit.


Cultura - El Cargol l El setmanari del Penedès l Societat l Política l Economia l Cultura l Vins i Caves l Món casteller l Entrevistes l Esports\n11 Agost, 2021, 10:00\nLa Nau Band i Extraño Weys actuen avui en acústic a La Nau de Vilafranca\nAvui clourà la sisena edició del cicle Escena Fresca!, que s'ha organitzat aquest estiu a La Nau de Vilafranca. En aquesta ocasió hi actuarà La Nau Band i Extraño Weys en format acústic. El concert començarà a les 19.30h a al pati de l'Espai Jove La Nau.\n10 Agost, 2021, 22:00\nEls Pets, Gertrudis, Zoo, Els Amics de les Arts, Suu i Los Manolos, principals caps de cartell de la Festa Major de Vilafranca 2021\nFoto: La Fatxenda\nEls Pets, Gertrudis, Els Amics de les Arts, Suu, Dàmaris Gelabert, Los Manolos i Zoo són alguns dels grups destacats del cartell musical de la Festa Major de Vilafranca 2021. També actuaran l'Orquestra Cimarrón, Ciudad Jara, Joan Rovira i La Sra. Tomasa entre altres. Els Administradors els han anunciat en el decurs d'un acte que s'ha retransmès per Penedès TV i Ràdio Vilafranca des de l'Auditori Montserrat Junyent, després del canvi d'ubicació de darrera hora, arran de la tràgica mort del president i el sotssecretari del Casal, on s'havia de celebrar en un principi.\n7 Agost, 2021, 11:00\nEl Castell de Gelida acull avui una jornada especial que permetrà descobrir l'univers i gaudir d'una forma diferent del vi\nAquest agost, el Castell de Gelida proposa diverses activitats, la primera tindrà lloc aquest vespre i convidarà als assistents a descobrir l'univers i explorar l'artista que tots tenim.\n4 Agost, 2021, 12:16\nCreen a Olèrdola un joc online per descobrir el patrimoni del municipi d'una forma lúdica\nAmb l’ànim d’acostar de manera lúdica el patrimoni d’Olèrdola a un ampli públic, l’Ajuntament d’Olèrdola ha activat el joc online Vestigis d’Olèrdola. La iniciativa s’insereix en el pla estratègic de Turisme municipal i pretén posar en valor el ric patrimoni que acumula Olèrdola en tot el seu terme.\n3 Agost, 2021, 11:16\nSílvia Pérez Cruz actuarà aquesta nit al Festival Jardins de Terramar de Sitges\nFoto: Àlex Rademakers\nUna de las veus més commovedores de les darreres dècades, la de la catalana Sílvia Pérez Cruz, es podrà sentir aquesta nit al Festival Jardins de Terramar de Sitges. Presentarà el seu darrer disc, Farsa (gènere impossible) un projecte que inclou tretze temes originals amb lletres pròpies.\n31 Juliol, 2021, 11:00\nSant Quintí acull un concert tribut a The Rolling Stones amb marc del seu cicle de concerts a la fresca\nAquest vespre se celebrarà el darrer dels concerts del cicle A la fresca! que s'ha celebrat durant tot el mes de juliol a Sant Quintí de Mediona. Per posar punt final a aquest esdeveniment actuarà la banda Smoking Stones, un grup tribut a The Rolling Stones.\n29 Juliol, 2021, 13:49\nEs presenta el llibre dels 40 anys del Grup de Teatre El Fanal de Sant Quintí de Mediona\nLes 120 localitats disponibles a la remodelada Sala Polivalent d’El Jardí es van omplir el passat dissabte en l'acte de presentació del llibre que recull la història del grup de teatre quintinenc El Fanal, que és avui l’entitat cultural degana d’entre les que es mantenen actives al municipi, si exceptuem els grups dels folklore festiu.\nEl concert de Manel inaugurarà avui el Festival Jardins de Terramar de Sitges\nEl periodista Salvador Alsius va presentar ahir al vespre a les caves Torreblanca el seu darrer llibre “Com TV3 no hi ha(via) res”\nLa Festa Major de Vilafranca 2021 presentarà la seva programació el 10 d’agost en un acte al Casal\nPàgina 14 de 165\nSubscriu-te al nostre butlletí i rebràs totes les notícies del dia en un sol correu !\nL'Escorxador de Vilafranca acull avui una xerrada-debat sobre les pensions\nFoto: ACN-Jordi Bataller Aquesta tarda a les 19.30h se celebrarà a l'Escorxador de Vilafranca una xerrada-debat sota el títol On van les pensions? . Assistents i ponents podran parlar sobre el [ ... ]\nL’Ajuntament de Torrelavit instal·la dos punts de càrrega de vehicles elèctrics a la via pública...\nL’Ajuntament de Torrelavit ha instal·lat dos punts de càrrega per a vehicles elèctrics endollables a l’aparcament de la zona esportiva i al carrer Montserrat, al barri de la Pineda. L’objec [ ... ]\nEl Vinòleum omple Font-rubí de públic\nEl Vinòleum, la mostra de vins, olis i artesania que es va celebrar el passat cap de setmana a Font-rubí, va tenir un gran afluència de públic.\nEl Cargol 1.171\nConte Sant Jordi El Cargol 2020\nDijous dia 2\nSilvà, Bibiana, Elisa\nDivendres dia 3\nDissabte dia 4\nJoan, Bàrara, Bernat, Ada\nDiumenge dia 5\nDalmau, Guerau, Crispina\nDilluns dia 6\nNicolau, Pere Pasqual, Fortià, Asel·la\nDimarts dia 7\nAmbròs, Eutiquià, Fara\nDimecres dia 8\nImmaculada Concepció de la Verge Maria, Esther\nSubscriu-te al nostres butlletí i rebràs totes les notícies del dia en un sol correu o si ho prefereix un correu setmanal amb totes les notícies.\n 93 890 00 11 (Ext.01)\n(Redactora en cap)\nLorena del Amor\n penedes@ elcargol.com\nDISSENY I MAQUETACIÓ\n 93 890 00 11 (Ext. 03)\n 93 890 00 11 (Ext. 05)\n publicitat@ elcargol.com\n elcargol@ elcargol.com\nContactar - Avís legal - Copyright © 2021. Tots els drets reservats.


Ciutat de les Lletres | Carta del primer de maig de 2021 als components del moviment lacanià internacional en la seva diversitat\n02 maig Carta del primer de maig de 2021 als components del moviment lacanià internacional en la seva diversitat\nPublicat a les 12:26h a Articles, Esdeveniments\tper\tCiutat de les Lletres\nJacques-Alain Miller — Carta del primer de maig de 2021\nals components del moviment lacanià internacional\nen la seva diversitat\nTitular, per voluntat expressa del meu sogre, el doctor Jacques Lacan, dels seus drets morals sobre la seva obra, en el sentit de la llei de l’11 de març de 1957, i custodi de les cartes, papers i manuscrits que em va confiar en vida seva, basant-me en el meu judici sobre la possible publicació total o parcial d’aquest llegat, he decidit, quaranta anys després de la seva mort, que tot el conjunt es porti al coneixement del públic mitjançant una transcripció i una publicació exhaustives, tret de censura per motius jurídics i el respecte a la confidencialitat mèdica.\nPer a la realització d’aquesta tasca s’hauran de reunir recursos importants, tant materials com intel·lectuals. No es farà recurs a cap entitat estatal ni para-estatal. Compto amb l’Associació Mundial de Psicoanàlisi (AMP) que vaig fundar el 1992 i que vaig dirigir durant deu anys, així com amb les set escoles que la formen: l’École de la Cause freudienne (ECF, 1981), l’Escuela de la Orientación Lacaniana (EOL, 1992), l’Escola Brasileira de Psicoanalise (EBP, 1995), l’Escola Lacaniana de Psicoanàlisi (ELP, 2000), la Scuola Lacaniana di Psicoanalisi (SLP, 2002), la Nueva Escuela de Psicoanálisis (NEL, 2002) i la New Lacanian School (NLS, 2003).\nTambé compto amb les instàncies del Camp Freudià internacional, incloses les Seccions i Antenes clíniques de França i la Bèlgica francòfona reunides a la Unió per a la formació en clínica psicoanalítica (UFORCA, 1996), i de les diverses entitats homòlogues de tot el món.\nFinalment, faig una crida a tots aquells que, sense haver-se adherit a l’AMP ni al Camp Freudià, caven els solcs en el camí traçat per l’ensenyament de Jacques Lacan, ja siguin practicants, universitaris, o intel·lectuals independents, grups d’estudi i de recerca, associacions psicoanalítiques o departaments universitaris.\nCom es durà a terme la tasca prescrita? De la manera com Lacan havia previst el 1964 que funcionés la seva escola, l’Ecole freudienne de Paris.\n«Per a l’execució del treball, adoptarem el principi d’una elaboració sostinguda en un petit grup. Cadascun d’ells (tenim un nom per designar aquests grups) estarà format per almenys tres persones, com a màxim cinc, quatre és la mesura justa. Més una encarregada de la selecció, de la discussió i del resultat que es reservarà per al treball de cadascú.»\nEl nom que Lacan tenia llavors en reserva era, com sabem, el «càrtel». L’admissió de cada càrtel de desxiframent i transcripció (CDT) serà decidida per una comissió ad hoc anomenada Comissió d’acollida, que acordarà amb el càrtel el treball que haurà de fer. De la mateixa manera, el treball realitzat per cada càrtel serà validat abans de la publicació pel Comitè d’edició.\nS’establirà una organització similar per a la traducció als diferents idiomes: càrtels de traducció; Comitè d’acollida; Comissió d’edició.\nLa composició de les dues primeres Comissions, la decidiré jo mateix i la faré pública el més aviat possible. Mentrestant, assumiré personalment la funció de recepció a partir del dia d’avui.\nEl conjunt quedarà sota l’ègida d’una associació sense ànim de lucre segons la legislació francesa, el nom del qual tinc en reserva. Se n’esdevindrà corresponsal presentant-s’hi com un càrtel.\nLacan va concloure el seu «Acte de fundació» del 21 de juny de 1964 dient: «No necessito una llista nombrosa, sinó treballadors decidits, com ja sé que n’hi ha». Mig segle després, els treballadors decidits són nombrosos.