Declarades bé cultural d'interès nacional cinc barraques de pedra seca de Mont-roig del Camp - Ajuntament de Mont-roig del Camp\nBarraca Jaume de la Cota\nEs tracta de les primeres construccions de pedra seca de Catalunya declarades BCIN\nEl Consell Executiu del Govern de la Generalitat de Catalunya va aprovar ahir declarar Bé Cultural d’Interès Nacional, en la categoria de zona d’interès etnològic, cinc barraques de pedra seca de Mont-roig del Camp i delimitar-ne l’entorn de protecció. Es tracta, concretament, de la “Barraca del Miquel Terna”, la “Barraca dels Comuns del Pellicer”, la “Barraca del Jaume de la Cota”, la “Barraca en espiral” i la “Barraca dels lliris”.\nAquestes 5 barraques s’han escollit entre les 132 que s’han identificat al terme municipal de Mont-roig del Camp, per ser les millors conservades, per la seva singularitat, monumentalitat o diversitat tipològica, i constitueixen un museu a l’aire lliure. Totes cinc estan situades al voltant de l’eix de la carretera del Pratdip (T-310).\nLes construccions de pedra seca, com ara barraques, marges, cisternes, paravents, carrerades o cabanes, constitueixen un dels elements cabdals del patrimoni etnològic del món de la pagesia català. La tècnica de la pedra seca consisteix a disposar les pedres d’una construcció sense cap element d’unió afegit, com el guix, el ciment, l’argamassa, fustes o ferros, i constitueix una expressió d’enginy i senzillesa de l’arquitectura popular.


La brúixola del mediador. Amb Marta Roig. – Tàndem\nLa brúixola del mediador. Amb Marta Roig.\nData de l'entrada 19/09/2021\nEstrenem nova temporada i no ho podríem fer millor: gravem a les instal·lacions de Betevé. Ja hem deixat enrere els nostres menjadors o la gravació virtual. I no podem començar de millor manera per la convidada que ens acompanya. La Marta Roig és mediadora de la lectura i probablement la coneixereu pels seus laboratoris de lectura. Avui dia és la secretària del Consell Català del llibre infantil i juvenil. Hem parlat amb ella per posar coordenades al gran mapa de recursos al qual s’enfronta un mediador.\nLa Marta Roig ha començat el programa llegint El país de jamás lo creerás\nLa pàgina web del Clijcat (Consell Català del Llibre Infantil i Juvenil) és aquesta. La revista Faristol depèn del Consell i la podeu trobar aquí. També ha parlat de la secció espanyola, l’OEPLI, i de la secció Internacional, l’IBBY.\nEl projecte de promoció de la lectura entre els infants de 0-3 anys és Nascuts per llegir.\n*Si estàs interessat/da en el tema et recomanem que escoltis el programa sobre literatura per a 0-6 anys.\nLa Marta Roig també parla de les iniciatives de promoció de la lectura com Lexcit, Certamen de lectura en veu alta, el programa Impuls per la lectura i parla també dels projectes del Consell, com ara els Premis Atrapallibres i Protagonista Jove o el programa Municipi Lector .\nHA CITAT ELS PREMIS:\nAstrid Lindgren Memorial Award. Parla també de la manca d’autors traduïts amb aquest premi. De l’últim guanyador, Jean-Claude Mourlevat, autor de Jefferson (Nórdica Libros)\nPremi Los mejores del Banco del libro de Venezuela\nMedalla Colibrí d’IBBY Chile\nSelecció White Ravens de la Internationale Jungendbibliothek\nPremi Pépites del Salon du Livre de jeunesse de Montreuil\nBolognaRagazzi Award de la Fira de Bologna\nBiennal d’Il·lustració de Bratislava\nPremi Maria Rius d’Il·lustració\nSOBRE LES BIBLIOTEQUES:\nServei de Documentació de Literatura Infantil i Juvenil a la Biblioteca Xavier Benguerel\nPodeu escoltar el programa sobre Crítica de LIJ amb en Pep Molist aquí.\nEl Garbell de la Biblioteca de l’Associació de Mestres Rosa Sensat\nLes efemèrides LIJ del Servei de Documentació de Literatura Infantil i Juvenil a la Biblioteca Xavier Benguerel\nBlogs com el del Jaume Centelles o la seva participació al programa l’Ofici d’educar (a banda pots escoltar l’entrevista que vàrem fer-li aquí), el blog de l’Ana Juan o el perfil de la Piu Martínez (també pots escoltar la seva entrevista aquí).\nLes recomanacions de GRETEL\nSOBRE ESDEVENIMENTS LIJ\nTrobada d’il·lustradors de Casa Anita el dia de Sant Jordi\nÉs important també poder sortir del teu àmbit per enriquir allò que és nostre. Necessitem les finestres, si no ens ofeguem.\nEtiquetes Mediació literària\n← Un Premi Llibreter i un comiat estiuenc. Amb Ivan Vera. → Tot comença a casa. Amb Joan Portell.


Sanitat administrarà la setmana vinent més de 306.000 dosis de la vacuna enfront del coronavirus\ndiumenge, 13 de juny 2021 - 12:21h\n- Les vacunes del laboratori Pfizer\nEls equips de vacunació Covid-19 de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública administraran durant la setmana vinent un total de 306.092 dosis de les quatre vacunes autoritzades enfront del coronavirus. En concret, s'han repartit als Departaments de Salut 242.123 dosis de la vacuna de Pfizer, 39.014 de Moderna, 10.190 d'AstraZeneca i 14.765 monodosis de Janssen.\nLes vacunes del laboratori Pfizer\nLes vacunes del laboratori Pfizer es destinaran majoritàriament a persones d'entre 40 i 59 anys (per a primeres i segones inoculacions en esta franja d'edat s'han reservat 228.103 dosis que s'administraran en centres sanitaris i espais de vacunació massiva). A més, s'han distribuït altres 3.786 dosis per a la vacunació, en empreses, de treballadors d'esta mateixa franja d'edat. La resta es destinarà a persones que pertanyen a col·lectius.\nLa consellera Ana Barceló ha assenyalat que la vacuna "ens situa davant un horitzó esperançador", i ha remarcat que "hem de continuar mantenint el virus a ratlla amb el ritme de vacunació que portem en la Comunitat Valenciana i sense oblidar que la pandèmia segueix aquí".\n"Augmenten els casos de Covid-19 en Moscú i el seu alcalde declara vacances" "Primer cap de setmana sense toc de queda i la nit valenciana a rebentar"\nsanitat conselleria de sanitat Sanitat sanitat pública hospital Coronavirus Vacunació


Programa de referències de socis\nWeWork és una xarxa global de llocs de treball on les empreses i les persones creixen juntes. Fes-te'n soci de referència i ofereix als teus clients ambients de treball dinàmics, dissenyats per a empreses de totes les mides.\nPer què fer-se soci de WeWork?\nApodera els teus clients\nFes que els teus clients es beneficiïn d'un lloc de treball de primer nivell i a canvi guanya una comissió.\nCom a soci de WeWork, t'ajudarem a proporcionar als teus clients les solucions d'espai adequades per a les seves necessitats.\nOferim una varietat d'estructures i condicions que inclouen preus preferents, repartiment d'ingressos i comissions, entre d'altres.\nTant si els teus clients estan engegant una empresa nova, com si s'estan expandint a nous mercats o ampliant l'equip, tu hi pots afegir valor amb WeWork. Com a soci, tens la capacitat d'oferir un preu preferent, llocs de treball dinàmics i accés a la xarxa global de WeWork. A més, els teus clients es beneficiaran d'un servei de primer nivell i d'assessorament en propietat immobiliària per ajudar-los a fer créixer el negoci.\nCol·laboracions de referència general\nAugmenta la teva oficina alhora que el teu equip, o comença amb una taula i descobreix fins a on pots arribar.\nExplora les nostres ubicacions\nTroba ubicacions de WeWork arreu del món\nCasos pràctics de membres\nPresenta la teva candidatura per fer-te'n soci de referència\nVols obtenir més informació sobre el nostre programa? Omple les següents dades:\nUbicació AtlantaAustinBostonBoulderCharlotteChicagoCollege Park, MDColumbusDallas - Fort WorthDenverDetroitHoustonKansas CityLas VegasLos AngelesMiamiMinneapolisNashvilleCiutat de Nova YorkOrange CountyFiladèlfiaPhoenixPortlandRaleigh-DurhamSF Bay AreaSacramentoSalt Lake CitySan DiegoSeattleSaint LouisTampaWashington, DC────────── Buenos Aires BrisbaneMelbournePerthSydney Brussel·les Belo HorizonteBrasíliaPorto AlegreRio de JaneiroSão Paulo CalgaryMontrealTorontoVancouver Santiago de Xile BarranquillaBogotàMedellín San José Praga Copenhaguen París BerlínColòniaFrankfurtHamburgMunic PequínChengduGuangzhouHangzhouHong KongNanjingXangaiShenzhenSuzhouTaipeiWuhanXi'an BengaluruGurgaonHyderabadBombaiNCR DelhiPune Jakarta Dublín Be'er ShevaHaifaHerzliyyaJerusalemPétah TiqvàTel Aviv Milà FukuokaKobeNagoyaOsakaTòquioYokohama Kuala Lumpur GuadalajaraCiutat de MèxicMonterrey Amsterdam Oslo Lima Manila Varsòvia Moscou Singapur Ciutat del CapJohannesburg BusanSeül BarcelonaMadrid Estocolm Bangkok Abu DhabiDubai BirminghamCambridgeEdimburgLondresManchester Ho Chi Minh City\nCom tens previst promocionar els productes de WeWork als teus clients?


En marxa diverses actuacions de millora al Cementiri Municipal de Salt\n+ Notícies - 04/05/2021 - 16:48\nDurant les properes setmanes es posaran en marxa les obres per millorar el drenatge del recinte\nImagen 1 de 1 - Coberta Cementiri\nTot a punt perquè durant els propers dies es posin en marxa les obres per millorar el drenatge al cementiri municipal de Salt i evitar les inundacions que es pateixen en diversos punts del recinte. En aquest sentit, es realitzaran diverses actuacions per adequar els accessos nord i sud a través de la instal·lació de reixes interceptores i de noves canonades que es connectaran a la xarxa general existent.\nEl pressupost de l'obra és de 12. 817 euros i compta amb un termini d'execució aproximat de dos mesos.\nD'altra banda, durant les darreres setmanes s'han reparat definitivament les cobertes que van quedar malmeses durant el temporal Glòria. S'ha substituït la tela asfàltica dels blocs afectats i, en total, s'ha actuat en 223 metres quadrats i l'obra ha comptat amb un pressupost de 6.000 euros.


Independence Day | Paraules sense escrúpols\n← Micky Mouse governa Europa\nLiteratura infantil i juvenil versus lectura escolar →\nPosted on Juliol 4, 2013\tby Jordi Monteagudo\nAvui, 4 de juliol, els ciutadans dels USA celebren el dia de la Independència, el moment que van deixar de ser una colònia anglesa i van obtenir la llibertat com a estat. Ha plogut molt des d’aleshores, i el poble que va esdevenir poble per pròpia voluntat (en els inicis, era només un mosaic entortolligat de gents de procedències molt diverses) ha acabat convertint-se en el major imperi de la història, no ja per mida i poder, sinó per mètode.\nEls qui fa poc més de 200 anys lluitaven per la pròpia llibertat, ara imposen llurs interessos arreu del planeta (i dels afores), i esdevenen el dèspota del món sota una disfressa democràtica que no enganya ningú. Ahir mateix van obligar a saltar-se la legislació internacional a un grapat d’estats europeus presumptament democràtics: el proxeneta internacional va obligar a les seves putes a fer la feina més bruta.\nCom l’abusador prepotent dels barris pobres, transvestit de policia internacional, USA obliga les democràcies europees a barrar el pas a l’avió d’un president democràticament elegit, al temps que impulsa un cop d’estat en Egipte per protegir els propis interessos i els del seu soci, Israel. I tot això, mentre ens vigila u per u amb un sistema d’espionatge que supera gairebé sense límits el malson orwellià.\nAixí les coses, no cal anar preguntat-nos quan arribarà el dia de la nostra independència d’Espanya, sinó com ens ho farem per deixar de ser una colònia dels EEUU. I no ho tenim gens fàcil.\nAquesta entrada s'ha publicat en contradiccions i etiquetada amb 1984, Big Brother, colonialisme, cop d'estat a Egipte, democràcia, Evo Morales, imperialisme, Independence Day, llibertat, Orwell. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Tesi doctoral: Estratègia 2D per al disseny de reflectors a...\nTesi doctoral: Estratègia 2D per al disseny de reflectors amb facetes de forma lliure\nEl proper dia 11, Núria Tomàs defensarà la seva tesi doctoral titulada "Estratègia 2D per al disseny de reflectors amb facetes de forma lliure". La tesi ha estat dirigida pel Dr. Josep Arasa.\nLloc: Passeig 22 de Juliol 660, Terrassa\nEl present treball s’emmarca en el camp del disseny de sistemes òptics assistit per ordinador i forma part d’un projecte més ampli en el que s’estudien i s’implementen processos automàtics de disseny destinats a reduir el lapse temporal que s'interposa entre la idea i el dispositiu funcional. Un dels problemes de l’optimització de sistemes òptics és la necessitat d’un predisseny prou acurat per tal que el sistema automàtic sigui eficaç i condueixi a un sistema òptic de qualitat. Definir els criteris generals per donar unes condicions inicials que siguin vàlides per a l'inici d'un procés automàtic de disseny, en el camp específic de l’òptica no formadora d’imatges, és un objectiu que contribueix a la capacitat de reacció de la indústria davant les demandes del mercat.\nEs defineix una estratègia per el disseny de reflectors com a sistemes òptics no formadors d’imatges en dues etapes: la primera dona el disseny de reflectors d’una sola superfície de forma lliure que proporcionin una distribució de llum preestablerta i la segona defineix el mètode que permet generar configuracions inicials vàlides per al disseny global de sistemes no formadors d'imatges.\nPer dissenyar reflectors d’una sola superfície de forma lliure es defineix una estratègia 2D per construir solucions 3D que permet descriure la geometria del reflector de forma lliure mitjançant superfícies de Bézier a través d’un procés simplificat de càlcul en 2D. El procés d’elecció dels plans 2D on aplicar l’estratègia es fonamenta en l’ampliació del criteri de què s’accepta com a solució al problema de transport de llum entre dos punts i s’han donat les bases i aproximacions adequades per plantejar el pas d’una solució exacte a una solució plausible. S’ha donat un mètode aproximat alternatiu i computacionalment més simple que permet donar solucions plausibles en el cas general en que la font no es trobi inicialment en el pla definit per la direcció normal a la faceta. En aquest cas, la projecció de la font en aquest pla proporciona, una solució acceptable si es trien les condicions de treball adequades. S’ha acotat l’error que es comet en utilitzar la projecció de la font sobre el pla enlloc de trobar el punt exacte que correspon a un dels focus de l’el·lipse continguda en el pla i s’ha vist que es acceptable en els propòsits de trobar solucions plausibles del present treball.\nAplicant la formulació de la llei de Snell en corbes de Bézier situades en els plans estratègicament escollits, es defineix el mètode per calcular els punts de control que defineixen la superfície de Bézier que dona solució al problema plantejat. Per això s’utilitzen funcions de millora que responen a propòsits diversos, com ara concentrar o distribuir la llum al voltant dels punts objectius triats.\nFinalment es defineix un mètode que permet generar configuracions inicials vàlides per al disseny global de sistemes no formadors d'imatges en el context de disseny d’un reflector facetat. Per fer-ho s’ha descrit un mètode de segmentació del reflector basat en la distribució de luminància de la font i que ha de tenir en compte, necessàriament, la segmentació de la font, i per últim s’ha descrit un mètode de segmentació de la superfície objectiu.\nS’ha validat el mètode de treball i les solucions obtingudes comparant les distribucions de llum predites pel mètode amb les obtingudes amb un software comercial. Aquesta verificació s’ha efectuat per a funcions concentradores i expansores, per mides originals de facetes d’entre 5 i 40 mm i per inclinacions relatives de fins a 40 graus, tant amb font puntual com amb fonts extenses de diverses mides. En tots els casos las discrepàncies han estant menors del 15% (casi sempre menors del 8%) i així es pot concloure que el mètode proposat de generar superfícies 3D a partir d’estratègies 2D dona un resultat satisfactori per utilitzar les superfícies proposades com a punt de partida d’un procés d’optimització més completa.


Concepció Veray Cama: La veritat feta web - article Girona Notícies 26/06/2012\nLa veritat feta web - article Girona Notícies 26/06/2012\nSi em permeten una recomanació, els animo a visitar la web www.laverdaddelasreformas.es , comparteixin o no els ideals del partit que represento. En aquests moments rebem informació per molts costats i no sempre és bona. Un mateix missatge pot tenir moltes interpretacions i no sempre encertades. El risc és que fins i tot es pugui arribar a dir alguna mentida perquè per alguns pesen més els estereotips que la valoració real d’una acció de govern.\nPer això, crec que és bo que els ciutadans rebin les explicacions de les reformes directament del partit del Govern que les ha dut a terme i per tant qui millor pot explicar-ne la seva motivació i efectes. Després cadascú podrà fer-ne la valoració que vulgui, però com a mínim tindrà arguments sòlids i informació de primera mà.\nPer exemple, s’ha acusat al Partit Popular de xenòfob argumentant que deixem els immigrants sense assistència sanitària. Clar que s’obliden d’alguns detalls que giren totalment la truita. En primer lloc, la mesura fa referència als estrangers que no tenen residència al nostre país, com poden ser els turistes o els immigrants irregulars. Aquestes persones tenen garantida l’assistència sanitària en casos d’urgència, embaràs o, en el cas que siguin menors, en les mateixes condicions que els espanyols. La finalitat és acabar amb els abusos que costen a l’Estat gairebé 1.000 milions d’euros l’any i garantir que aquells que paguen la sanitat pública amb els seus impostos no vegin afectat els seu dret per culpa d’aquells que se n’aprofiten de manera gratuïta.\nO, què me’n diuen de tot el que s’ha dit de la reforma de l’àmbit educatiu? És incert que es vulgui privatitzar l’educació, ni que disminueixin les beques generals que garanteixen la igualtat d’oportunitats per aquells que tenen pocs recursos. La principal finalitat de la reforma educativa és millorar i assolir l’excel•lència que ens permeti formar bé les persones perquè entre tots siguem competitius en un món globalitzat. Evidentment, això obliga a modificar tot allò que fins ara no s’ha fet bé i a optimitzar recursos, que no és altra cosa que abocar-los allà on són més necessaris per assolir aquesta finalitat.\nI si entrem a valorar tot el que s’ha dit i escrit sobre la reforma laboral hauria de fer un llibre enlloc d’un article. Falta de mires per no reconèixer que l’objectiu principal del Govern del Partit Popular és la creació d’ocupació i la reactivació econòmica, que són la millor política social que un pot aplicar.\nPer tant, és molt recomanable que naveguin per aquesta web i coneguin de primera mà les explicacions i els arguments del Govern per dur a terme aquestes reformes, sense intermediaris i sense les lectures esbiaixades que fan alguns.\nDiputada del PPC al Congrés dels Diputats\nPortaveu del PPC a l’Ajuntament de Girona\nPublicado por Concepció Veray Cama en 16:34\nEtiquetas: Article d'Opinió, Notícies d'Actualitat


La Fira Mediterrània es fa gran amb més de 1.000 artistes i 112 companyies | Nació La Flama\nEsteve Plantada | Actualitzat el 17/10/2015 a les 10:29h\nArxivat a: Protagonistes, Fira Mediterrània de Manresa, Manresa, Fira Mediterrània 2015\nLa divuitena edició de la Fira Mediterrània arriba a la majoria d’edat amb l'edició 2015, que ocuparà el cor de Catalunya des del 15 al 18 d'octubre. Amb la premissa de la transformació constant de la tradició, la capital del Bages rebrà enguany 1.003 artistes de 112 companyies. Concertats en quatre dies, els assistents podran gaudir de 302 activitats que inclouen la programació artística oficial, els cicles OFF, l’activitat professional i el programa +diterrània.\nPel que fa la part artística, se celebraran 181 funcions de les quals gairebé el 60% són gratuïtes i la resta de pagament. Manresa ja frega en aquests moments la plena ocupació hotelera i cal afegir, a més, 89 parades d’artesans que s’instal·laran al Passeig Pere III per fer possible el "Fira Passeig". El certamen se celebrarà en 18 espais escènics i es faran servir 22 taules de control i prop de 5 km de cablejats.\nUna inauguració doble\nLa inauguració d'aquest 2015 serà doble: a les 19:30h la Llotja acollirà una inauguració institucional, i posteriorment, a les 21h, se celebrarà l’espectacle inaugural In Somni, una coproducció de la Fira Mediterrània i el Mercat de les Flors. L’espectacle inaugural, que tindrà lloc al Teatre Kursaal a les 21h, és la trobada sorprenent entre la música de cobla i el hip hop. Abans de començar l'acte, Màrius Serra proposarà la primera de les tres actuacions del projecte Pregons: "Pregó poliglot sota el paraigua d’una única llengua".\nEl projecte Pregons seguirà el dissabte a les 20h i les 21h, quan Xavier Albertí amb Wanda Pitrowska oferirà a La casa Torrents (La Buresa) el seu Pregó a dues bandes i una sola veu amb piano. Diumenge a les 18:15h, Carme Ruscalleda recitarà el tercer i últim pregó a la Plaça Major, Pregó de forquilla i tovalló, en una de les darreres accions de la Fira 2015. També destaquem el concert de Roger Mas d'aquest 16 d'octubre, en el que serà la presentació oficial del seu darrer disc, Irredempt.\nProgramació completa de la Fira Mediterrània


'Con Altura', de Rosalía, el vídeo musical més vist del 2019 a Espanya i el segon al món\nPublicat 5/12/2019 12:02:10 +01:00CET\nRosalía s'ha coronat en la primera posició dels vídeos musicals més vistos a YouTube Espanya el 2019 amb la seva cançó 'Con Altura' amb J Balvin i El Guincho.\nL'espanyola forma part també de la llista global de vídeos musicals i ocupa la segona posició, i és, a més, una dels dos únics artistes que tenen un vídeo musical a YouTube aquest any que ha superat les mil milions de reproduccions.\nYouTube ordena els vídeos musicals més vistos a la seva plataforma de l'any a través de #YouTubeRewind. En el cas d'Espanya, després de Rosalía i J Balvin apareixen noms com els de Daddy Yankee & Snow ('Con Calma'); Anuel AA, Daddy Yankee, Karol G, Ozuna & J Balvin ('China') o Don Patricio i Cruz Cafuné ('Contando lunares'), entre d'altres.\nFora de les fronteres espanyoles, el panorama musical a YouTube canvia lleugerament, tot i que hi ha sis cançons en espanyol en els deu primers llocs. Diversos artistes repeteixen: Daddy Yankee & Snow amb 'Con Calma' són en aquest cas els qui coronen la llista global, seguits de Rosalía.\nAltres noms que apareixen són els de Anuel AA, Karol G, Ozuna o Bad Bunny, Shawn Mendes i Camila Cabello ('Señorita'), Billie Eilish ('bad guy') o Ariana Grande ('7 rings'), entre d'altres.


Tallers i activitats de lleure per complir els propòsits del nou any | Ajuntament de Sant Joan Despí\nInici/Despí Notícies/Cultura/Tallers i activitats de lleure per complir els propòsits del nou any\nL'arribada d'un nou any és un moment ideal per fer realitat aquells propòsits que mai complim. A Sant Joan Despí, tens una àmplia oferta de cursos i activitats de lleure per triar i remenar als equipaments municipals.\nEls centres cívics Antoni Gaudí i Torreblanca ofereixen activitats trimestrals d'idiomes, dansa, balls, música, fotografia, teatre, informàtica, ioga, meditació, gospel, literatura, karate, zumba, tai-txi o entrenament funcional. L'oferta és molt variada, de dilluns a divendres i en diferents horaris. Al centre cívic Torreblanca introdueixen dos nous tallers: un de ioga per a embarassades i un d'espai familiar. A banda de les activitats trimestrals, els centres cívics també organitzen activitats puntuals de diferents temàtiques. Consulta la programació, preus i inscripcions al centre cívic Antoni Gaudí i al centre cívic Torreblanca.\nPer als més creatius, l'Escola Municipal d'Art ofereix un ventall de cursos en diferents disciplines artístiques: de ceràmica, per aprendre a treballar tècniques de modelat; de moda, patronatge, confecció i arranjament, per aprendre a confegir peces de roba; de fotografia, per conéixer tots els secrets per fer bones fotos; i de dibuix i pintura, per adquirir les bases necessàries per crear projectes pictòrics propis. L'Escola Municipal d'Art també té un curs de cuina, per aprendre tècniques culinàries i l'elaboració de plats; i un altre de ioga, per desenvolupar la capacitat de relaxació i de concentració.\nEls que hagin començat l'any amb ganes de fer activitat física, als poliesportius Francesc Calvet i Salvador Gimeno poden trobar tot allò que necessiten, amb sales de fitness i piscines equipades amb material de gran qualitat per fer salut. Al Francesc Calvet, a més, hi ha pistes de pàdel. Entre tots dos poliesportius, cada setmana acullen més de 200 classes dirigides d'activitats aeròbiques, de tonificació, mixtes (que combinen el treball cardiovascular i la tonificació), i de correcció postural i millora de la salut. I els mesos de gener i març, el poliesportiu Francesc Calvet ofereix de nou l'Especial Wellness Spa, una nit a l'espai de wellness per gaudir d'itineraris per tonificar la pell i relaxar-se els dies 26 de gener, 9 i 23 de febrer, i 9 i 23 de març, en horari de 21 a 22.30 hores.\nEls poliesportius de Sant Joan Despí compten amb diferents modalitats d'abonament que s'ajusten a totes les preferències. Segons la darrera enquesta de satisfacció realitzada per la Diputació de Barcelona entre 22 municipis de la província, els dos poliesportius de la ciutat obtenen la tercera millor valoració, amb un grau de satisfacció general de 7,62 punts, per sobre de la mitjana provincial.\nPer fer idiomes, una opció són els centres cívics i una altra els cursos del Servei Local de Català i de l'Escola d'Idiomes Moderns de la Universitat de Barcelona (UB). El Servei Local de Català obre aquest mes de gener els cursos de català dels nivells Bàsic 2, Elemental 2 i Suficiència 2, i al febrer n'obrirà un del nivell Bàsic 1. El Servei Local de Català ofereix la possibilitat de fer una prova de nivell perquè les persones interessades puguin saber quin curs els és més adient. Les persones que estan a l'atur, jubilades, pensionistes i els membres de famílies nombroses o monoparentals tenen una reducció en l'import de la matrícula. Per a més informació i inscripcions, cal adreçar-se al Servei Local de Català.\nPer la seva banda, l'Escola d'Idiomes Moderns de la UB a la Torre de la Creu té oberta la matrícula per als cursos de primavera (febrer-maig). L'oferta se centra en l'anglès, tot oferint la segona part dels cursos de nivell de 100 hores, des del nivell A2 fins al C1.1 del Marc Europeu Comú de les Llengües del Consell d’Europa. L'Escola d'Idiomes Moderns ofereix una tarifa reduïda als veïns de Sant Joan Despí en tots els cursos i permet fraccionar el pagament. A la seva pàgina web ofereix una prova de nivell on line per saber quin nivell té la persona interessada.\nLa UB també té oberta la inscripció als cursos del programa Gaudir UB que es faran a la Torre de la Creu des de mitjan de gener. Es tracta d'un conjunt d'activitats acadèmiques de caire divulgatiu que inclouen propostes d'història, filosofia i salut. L'oferta de cursos es pot consultar en aquest enllaç.


La Garriga de Castelladral - Bodes: de novembre 2015\nBellesa natural sota la pluja: Yagmur & Alex (primera part)\nAquest estiu vàrem celebrar un casament molt especial a la masia: l'enllaç de la Yagmur i l'Àlex. Especial per l'enriquidora barreja de cultures, per la bellesa tant natural de tots els elements i per la dolça pluja. Especial per la màgia d'aquesta bonica parella. Podeu veure la segona part del reportatge aquí.\nLa Yagmur, l'Àlex i la seva família van passar un cap de setmana sencer a la masia, ple de celebracions i de caliu familiar. La pluja durant el casament ens va fer canviar els plans i en comptes de celebrar la cerimònia al bosc, la vàrem realitzar al cobert del Llac, davant el preciós prat de la masia.\nLa pluja, que queia a poc a poc, va fer encara més màgic el moment, mantenint a la família més recollida i junta, envoltats de la música d'un quartet de corda.\nUs deixo amb el preciós reportatge acompanyat de les paraules de la pròpia Yagmur.\nPublicado por masialagarriga en 3:04 Cap comentari:\nEtiquetas: bodes a la masia, cerimònia, pluja, romantic\nAmor sobre un camp de roselles\nAvui us vull mostrar la preciosa sessió d'inspiració que la Mª Luisa de Bodas Entre Tules va organitzar a la nostra masia. La sessió es va realitzar a la primavera, durant aquelles setmanes de l'any on el camp que envolta la masia està ple de vermelles roselles, com si d'un mar de flors es tractés.\nEl reportatge em fa imaginar una història d'amor apassionada dels anys 50's, en plena natura i amb tocs de sofisticació.\nPublicado por masialagarriga en 3:52 Cap comentari:\nEtiquetas: fotografia, nuvia, primavera, romantic, vintage\nBellesa natural sota la pluja: Yagmur & Alex (prim...


Colau torna a adjudicar part de les obres de Glòries a empreses lligades al 3% | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nEl govern al·lega ara que no es pot "excloure empreses per possibles casos de corrupció"\nBarcelona 20 FEB 2018 - 22:29\tCET\nEl consell d'administració de l'empresa municipal Bimsa —on el govern d'Ada Colau té majoria—, ha adjudicat el gruix de les obres del túnel de Glòries a unions d'empreses en les quals figuren companyies que apareixen en el cas 3%, una causa que investiga l'adjudicació irregular d'obra pública a canvi de comissions a Convergència Democràtica de Catalunya. L'equip de govern al·lega que “no hi ha cap element que permeti excloure empreses per possibles casos de corrupció”. A més, celebra que les obres es reprenguin després d'un any parades.\nL'equip d'Urbanisme va sortir tan escaldat del retard, els sobrecostos i la sospita de formar part del cas 3%, que l'abril passat va aturar la principal obra que hi havia en marxa a Barcelona quan Colau va arribar al govern. L'alcaldessa va decidir parar les obres —en contra del criteri de l'oposició— i tornar-les a licitar, en una decisió que pretenia “fer neteja”. I aquí va ser quan va prendre dues decisions: allargar el túnel des del carrer de Badajoz fins a la rambla del Poblenou i trossejar les obres en cinc lots per evitar el control d'una sola empresa.\nLa segona fase del túnel, tècnicament la més senzilla —perquè no cal excavar a tanta profunditat—, són dos lots que sumen 36 milions. El quatre són les estructures del túnel i el cinc, l'excavació. Dels dos lots, han estat excloses per presentar-se amb un preu que incorria en baixa temerària empreses que van executar les obres aturades: és el cas de Copisa i Benito Arnó. Així, el lot quatre, de 24,5 milions (una baixada del 21,7%), l'ha portat l'UTE formada per Ferrovial i Sacyr. Ferrovial va ser condemnada per pagar comissions a Convergència. El lot cinc (12,6 milions i una baixa del 23,4%), l'ha portat l'UTE formada per OHL, FCC i Rubau. El grup FCC va fer una donació de 105.000 a Convergència i Rubau està sent investigada per presumptes adjudicacions irregulars a canvi de finançament irregular del partit en el cas 3%.\nEls lots 1, 2 i 3 (32 milions en total) són els més complexos, perquè inclouen els treballs per acabar el túnel per sota de túnels ferroviaris i del metro. En aquest cas, les empreses s'han guardat molt de fer grans baixades, i les seves ofertes econòmiques estan entre l'1,5% per sota del pressupost de licitació i gairebé el 7%. Les adjudicatàries són Acciona i Copcisa; Vies i Construccions i CRC; i Dragatges i Acsa.\nLa tinent d'alcalde d'Urbanisme, Janet Sanz, va defensar aquest dimarts la celeritat del procés, que permetrà reprendre les obres a la fi de març per estrenar-les el 2021. “Totes les ofertes milloren les condicions salarials, subroguen personal de la primera fase i respecten els terminis”, va aplaudir. Va recordar a més que en la votació del consell d'administració es van abstenir el PDeCAT, ERC i el PP i van votar a favor el PSC i Ciutadans. Al Consell d'Administració arriba la decisió que prèviament ha pres la mesa de contractació i el govern i els grups tenen potestat per tombar-la, però en aquest cas a ningú se li va ocórrer per evitar un nou retard.\nEl consell de Bimsa va adjudicar també les obres de la Canòpia, la gran plaça que hi haurà a Glòries, també trossejades en cinc lots. En total, són 12,9 milions per urbanitzar la plaça dels Encants, executar la “gran clariana” i els accessos des de Dos de Maig, el dipòsit d'aigua freàtica, l'espai de joventut i la zona verda i les instal·lacions del parc.\nLes empreses a les quals Bimsa va rescindir el contracte l'abril passat —Copisa, Comsa, Benito Arnó i Rogasa— reclamen set milions per liquidar la tormentosa relació contractual. Com Copisa i Benito Arnó, Comsa també es va presentar en tres dels cinc lots per fer el túnel. Rogasa, en cap.


Els canvis (redisseny) de logotip s'han de registrar com una marca.\nEls canvis (redisseny) de logotip s'han de registrar com una marca.\nMoltes empreses en els últims anys han canviat els seus logotips per adequar-los a la moda actual. La pregunta que avui anem a desenvolupar és la següent S'ha de registrar el nou logotip com una marca? La resposta com de costum és depèn.\nEl logotip d'una empresa, en primer lloc i per a aquells que ho desconeguin ha de ser registrat lloc que no solament el nom identifica la *empras sinó que el logotip és un a part molt important de la identificació. Us imagineu que la competència utilitza la seva marca però amb el vostre logotip, existiria confusió veritat? Segueix llegint per saber més sobre el registre de logotips.\nM'imagino que haureu descobert que efectivament el logotip, tipus de lletra, colors, etc són importants per a la identificació de l'empresa. Per protegir aquests elements és necessari el registre d'una marca. Com sabeu les marques poden ser *denominativas (només constituïdes amb paraules) o mixtes (denominació + logotip). Aquest últim tipus protegeix també el logotip.\nPerò que passa quan, el logotip que vam protegir (espero que sigui així) es canvia. Doncs si el logotip és molt diferent el registre d'una nova marca és obligat lloc que existeix la possibilitat, al no estar protegit, que un tercer ho copiï.\nEn canvi, si el logotip no ha canviat massa el registre no és necessari si es tènia protegit el logotip anterior ja que les diferències entre tots dos no són representatives i la protecció del primer abasta el nou logotip.\nPels quals sigueu nous, el registre d'una marca aquesta explicat aquí. I les conseqüències d'un NO registre estan explicades aquí.\nEl registre d'una marca és molt recomanable realitzar-ho a través d'un professional com Volartpons que t'assessorarà què tipus de marca has de sol·licitar per evitar despeses innecessàries.


L'Institut Valencià de Cultura porta a Barcelona les produccions 'Ani\nLes dues produccions es podran veure al Mercat de les Flors els dies 13 i 14 de març\nEscena de la producció. EPDA.\nL'espectacle de dansa 'Animal de séquia' i el migmetratge de videodansa 'Paradís', produccions de l'Institut Valencià de Cultura, formen part de la programació de la Quinzena de Dansa Metropolitana que, del 5 al 21 se celebra a diferents espais i poblacions de Barcelona.\n'Animal de séquia' es podrà veure a la Sala MAC del Mercat de les Flors el dissabte 13 de març a les 20.00 hores i el diumenge 14 a les 18 hores. L'espectacle, producció de l'IVC i dirigit per la coreògrafa i ballarina Sol Picó, és una relectura contemporània de la cultura popular valenciana que busseja en les arrels, per a fer-ne un viatge d'anada i tornada, un viatge al més primari i terrenal.\nAmb huit ballarins en escena i música en directe amb una banda de trenta músics dirigida per l'autor de la música, Jesús Salvador 'Chapi', la peça trasllada l'espectador des del complex ritme vital actual, carregat d'estímuls vibrants i accelerats, a quelcom més orgànic, més natural i autèntic.\nL'espectacle es complementa amb l'activitat 'Una hora abans d'Animal de séquia' el 13 de març a les 19 hores al Mercat de les Flors.\nL'altra producció de l'IVC present en aquesta programació, 'Paradís', és un migmetratge de videodansa dirigit per Gema Iglesias i Nacho Carrascosa, amb música de Carles Salvador, producció de l'IVC que es podrà veure a la Sala Sebastià Gasch del Mercat de les Flors de Barcelona els dies 13 i 14 de març.\nEl film viatja als interiors de dotze teatres de la Comunitat Valenciana buidats per la pandèmia de la COVID-19. Desenes de ballarins i ballarines i companyies de dansa valencianes ocupen amb els seus moviments els espais buits dels teatres, passadissos, escenaris, patis de butaques, camerinos, sales d'assaig, lavabos i oficines. Fent que tots aqueixos teatres semblen un únic espai gràcies a la màgia del llenguatge cinematogràfic.\n'Paradís' és també una panoràmica molt significativa de la riquesa i qualitat actual de la dansa contemporània valenciana.


Foix - Projecte de restauració ambiental del Pantà del Foix - Notícia - L'informatiu\nLiderat per la Diputació de Barcelona\nPantà del Foix. Autor: Diputació Barcelona\nEl dijous 25 de maig, en el marc del plenari del Consell d’alcaldes de l’Alt Penedès, es va presentar el Projecte de restauració ambiental de l’embassament del Foix.\nRamon Riera va explicar que les aigües tenen una baixa qualitat ecològica que no permet l’ús recreatiu del pantà. Per aquest motiu, la Diputació de Barcelona i el Consorci del Parc del Foix han arribar a un acord per elaborar un projecte de restauració ambiental per al qual sol·licitaran un ajut a la Unió Europea en el marc del projecte LIFE.\nMiguel Delgado va exposar la complexitat de la gestió d’aquest espai, ara protegit i de titularitat pública, però que va ser creat l’any 1928 per una comunitat de regants. La situació d’abandonament que es vol revertir amb el projecte de restauració permetria convertir l’espai en una font de recursos per al territori.\nNarcís Prat va explicar perquè les aigües tenen una baixa qualitat ecològica i desprenen pudors: hi ha una gran quantitat d’algues per l’abundància de fòsfor; aquestes algues provoquen falta d’oxigen en les capes inferiors i, per tant, problemes de potabilitat. La poca fondària del pantà, el fet d’estar mig ple de sediments i l’avaria de les comportes inferiors, no ajuden. A més a més, la introducció d’espècies de peixos foranes com els silurs i els alburns ha trencat l’equilibri natural del zooplàncton i el fitoplàncton.\nJesús Calderer, en nom de la Diputació de Barcelona, va demanar la implicació de les administracions locals de l’Alt Penedès (ajuntaments i Consell Comarcal) per sol·licitar un ajut al programa europeu LIFE per finançar la restauració ambiental del pantà. En primer lloc, es vol reduir el nivell de fòsfor fent millores tècniques a la depuradora de Vilafranca (l’ACA farà una inversió de fins a 10 MEUR) i amb accions relacionades amb la indústria i amb els productes fitosanitaris emprats en les activitats agrícoles. En segon lloc, es proposa crear un aiguamoll artificial al riu Foix, a la cua de l’embassament, amb illes flotants que ajudin a immobilitzar el fòsfor dels sediments. En tercer lloc, es vol recuperar el cabal ambiental aigües avall de la presa. Finalment, a mesura que es recuperi l’ecosistema aquàtic i terrestre, caldrà fer un mapa d’usos i intervencions orientades a la dinamització de l’entorn (senders, panells informatius, observatori d’ocells, etc.).\nEl projecte de restauració del pantà durarà diversos anys i el liderarà la Diputació de Barcelona. La Fundació Abertis serà partner del projecte, i un equip d’especialistes, integrat pel grup de recerca Freshwater Ecology and Management (FEM) de la Universitat de Barcelona, l’Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals (ICTA) de la Universitat Autònoma de Barcelona i l’Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA) de la Generalitat, proposarà, executarà i avaluarà les intervencions tècniques.\nFont de la informació: Consell Comarcal de l'Alt Penedès\nCategoria: Foix, Biodiversitat, Hidrologia, Planificació i avaluació, Gestió del medi, Diputació de Barcelona,\nMés informació - Consell Comarcal Alt Penedès


Viatge a Còrsega: una setmana al nord de l’illa | Viatges amb cartabó\nCom que només teníem una setmana, vam veure que si volíem donar la volta a la illa ens passaríem el dia al cotxe. Així que vam decidir dividir el viatge en dues meitat: una primera al nord, per explorar el Cap Corse i el golf de Saint Florent; i una segona al centre-oest, a la zona de la reserva d’Scandola. Els primers dies ens vam allotjar a U Castellu Piattu, una chambre d’hôtes a Patrimonio, enmig de les vinyes. Un lloc fantàstic per descansar i desconnectar que recomanem, tot i que s’havia d’agafar el cotxe per anar a qualsevol lloc. Podeu llegir la nostra crítica a Tripadvisor.\nEls altres dies, a Porto, vam optar per un petit hotel, el Logis le Lonca. Aquesta zona és més turística i els preus són més alts. Tot i que per la web l’hotel semblava força senzill i rústic, les habitacions estaven acabades de reformar i vam estar-hi molt a gust. Les vistes a les muntanyes d’Evisa eren espectaculars. Aquí teniu la nostra opinió a Tripadvisor.\nPer moure’ns vam llogar un cotxe petit, un Citroën C3 Picasso, a la través d’internet amb la companyia Citer. Tot i que realment no vam tenir cap problema, sí que tot plegat va ser poc “formal”. És el primer com que ens donen un cotxe de lloguer que no estava net. L’excusa que ens van donar és que acabava de ploure fang i no els hi havia donat temps de tornar-lo a rentar. Clar que a més de fang, també devien haver plogut mosquits al parafang i sorra de platja als seients del darrera… Vam decidir fer veure que ens ho crèiem perquè no teníem ganes de començar les vacances discutint. Quan vam tornar el cotxe, no hi havia ningú per fer la recollida i vam haver d’anar a buscar-los a la terminal de l’aeroport. Sort que l’aeroport de Bastia és molt petit i anàvem amb temps!\nLes distàncies a Còrsega enganyen. Les carreteres són molt estretes i, en alguns casos, en no gaire bon estat. Es pot necessitar una hora per fer distàncies de 30 quilòmetres. Val la pena anar amb un cotxe petit i posar-hi molta paciència. Sovint s’ha de parar per deixar passar un altre cotxe o tota mena d’animals, sobretot cabres i… porcs! També és un destí ideal per als amants dels viatges amb moto. En vam veure uns quants!\nA la maleta no hi pot faltar l’equipament de platja -banyador, tovallola, ulleres de sol, barret i crema- però també unes bones botes de caminar. Les millors platges no estan al costat del pàrquing i també les necessitareu per fer alguna de les moltes excursions per les gorges i les curioses formacions rocoses de les muntanyes corses. Deixeu espai a la maleta per a la tornada. Necessitareu omplir-la dels deliciosos embotits de Còrsega! Després d’un tast exhaustiu us recomanem sobretot la Coppa, un entremig entre el llom i el pernil, boníssim. També “necessitareu” emportar-vos alguna ampolla de vi cors (sobretot blanc i muscats) i una caixa de galetes i dolços fets amb farina d’ametlla o farina de castanya. Tot molt bo i molt light!\nJa us anirem donant detalls i adreces útils en les properes entrades, però la majoria les trobareu en aquest mapa que hem preparat amb Tripline. Cliqueu per fer-lo gran i anar llegint totes les etapes. I com sempre, si voleu saber alguna cosa més, no dubteu a preguntar!\nCorsica, le nord on Tripline\nThis entry was posted in Còrsega, Europa, França, Rutes i escapades and tagged consells, enoturisme, escapades, muntanya, platja, rutes amb cotxe, rutes amb moto. Bookmark the permalink.\n9 thoughts on “Viatge a Còrsega: una setmana al nord de l’illa”\n5 Agost 2014 at 11:47 am\nPer fi una crònica sobre Còrsega! Ja teníem ganes de saber alguna cosa d’aquesta escapada i veure alguna foto. La primera impressió és que sembla força tranquil, i que heu desconnectat molt.\nEstarem atents als propers posts…\n5 Agost 2014 at 12:38 pm\nBuf, vam desconnectar tant que ens ha costat tornar a la feina i al blog, jeje…\nSí que vam trobar la illa força tranquil·la però no sabem si sempre és així. Ens van explicar que hi havia menys gent de l’habitual al juliol perquè feia quinze dies que els ferris que uneixen Còrsega amb Marsella estaven de vaga i molta gent s’havia quedat penjada.\nSigui com sigui, nosaltres vam aprofitar la tranquil·litat!\n5 Agost 2014 at 6:56 pm\nPrecisament aquest any jo també necessitava unes vacances… una mica més relaxants del normal, així que en el meu cas he triat Malta i Gozo, a la recerca de pobles bonics i també algunes platges (i bona gastronomia). Per descomptat, fugiré de la zona de festa de la illa, que es concentra tota al mateix lloc… I ja us explicaré!\nGaudiu molt de Barcelona a l’estiu 😉\n6 Agost 2014 at 11:11 am\nQue vagi molt bé! I ja ens explicaràs! No coneixem Malta, però ens han parlat molt bé dels racons que pots trobar a l’illa si t’apartes dels espais més turístics. Suposem que també passaràs uns dies per Barcelona, no?\nRetroenllaç: Viatge a Còrsega. Dia 1: Nonza | Viatges amb cartabó\nRetroenllaç: Viatge a Còrsega. Dia 2: Ruta pel Cap Corse | Viatges amb cartabó\nRetroenllaç: Viatge a Còrsega. Dia 3: Platja de Loto i cellers a Patrimonio | Viatges amb cartabó\nRetroenllaç: Viatge a Còrsega. Dia 4: de Saint Florent a Porto | Viatges amb cartabó


Rubén Blades, el comiat d’una llegenda - El Temps\nRubén Blades, el comiat d’una llegenda\nPer Carlos Pérez de Ziriza\nNo queda encara molt clar si, en aquesta època de decessos de gegants de la música popular i de comiats de músics que ranegen el crepuscle, tindrem relleus a la seua altura. No n’hi ha tampoc molts, de músics que aconseguesquen reunir, en la mateixa persona, una vasta dimensió musical i, alhora, política. Rubén Blades, el creador nascut el 16 de juliol de 1948 a la ciutat de Panamà, és d’aquests. Un dels pocs. Un dels supervivents d’un segle, ja retratat pràcticament en blanc i negre i tonalitats sèpia —el XX—, en què encara era possible trobar-se personatges com Bob Marley o Fela Kuti, artistes que a la profunda renovació dels gèneres que ells mateixos atiaven (el reggae o l’afrobeat, en el seu cas), hi afegien un carisma personal que feia que la seua música fóra també la banda sonora dels desposseïts. El rugit dels països que, abatuts pels desequilibris del període postocolonial, clamaven per fer-se sentir davant l’aclaparadora primacia d’unes potències occidentals que imposaven, com un corró, la seua visió del món i del seu peculiar repartiment de la justícia social.\nA l’altura dels artistes esmentats s’erigeix la figura del panameny. Rubén Blades, un personatge irrepetible. Fa només unes setmanes que va anunciar el seu comiat dels escenaris. Bé, més aviar el seu comiat dels espectacles de salsa, el gènere al qual va dotar d’una magnitud inabordable, universal, des de finals del anys 70, quan va bregar amb Willie Colón a Nova York, compartint àmbit creatiu amb aquella singular escola que va ser l’efervescent segell Fania, essencial bressol per a la projecció internacional dels gèneres llatins com ara la salsa, el son, el mambo, la guaracha o el jazz afrocubà. Un comiat a mitges: al seu comunicat públic, fet a principis del 2016, ja va avisar que preferia “acomiadar-se de les gires de salsa” ara que la seua veu encara li permetia “complir amb el públic, amb l’orquestra, amb el repertori i amb les expectatives de qualitat”. No es volia veure interpretant “Pedro Navaja” amb un caminador sobre un escenari, va dir. Ara té 68 anys i encara li queden forces. Així que el panameny passarà pel Poble Espanyol de Barcelona aquesta mateixa setmana, el 19 de juliol, dins d’una complida gira estatal. L’anterior visita al nostre àmbit va ser el 2012, en un tour que va passar per València i l’Hospitalet de Llobregat.\nEl veterà i polifacètic músic panameny diu adéu al seu intransferible concepte sociopolític de la salsa amb una gira que passarà el próxim 19 de juliol pel Poble Espanyol de Barcelona.\nBlades, però , no renuncia a explorar noves possibilitats en el món de la música, ja siga la producció per a altres artistes o —qui sap— fins i tot provar sort en altres estils. I tampoc no tanca la porta, és clar, a reprendre la seua activitat política, que ja va desenvolupar en primera línia quan va ser ministre de Turisme de Panamà (2004 a 2009) amb el Govern de Martín Torrijos. O quan va concórrer molt abans a les eleccions presidencials del seu país, el 1994, quan quedà en una més que digna tercera posició amb un vint per cent dels vots. Ni a continuar amb la seua carrera com a actor, desenvolupada en més d’una vintena de pel·lícules i més d’una desena de sèries de televisió, la més recent de les quals és Fear The Walking Dead.\nAl capdavall, el gran gegant de la salsa no dimiteix, ni de bon tros, de la seua incessant activitat creativa i política. Ni de la seua responsabilitat cívica com a ciutadà amb projecció pública i renom internacional. De fet, va mantenir una agra polèmica fa poc amb Nicolás Maduro, president de Veneçuela, sobre una interpretació lliure i esbiaixada que el bolivarià va fer de la lletra de “Pablo Pueblo” (1977), una de les més antigues i emblemàtiques peces del seu repertori. Maduro li havia retret que havia traït les seues conviccions. I tot i l’admiració artística, li advertia que ja no podia enorgullir-se del personatge de “Pablo Pueblo”, la seua cançó de 1977, la història d’aquell “home fill del poble, fill del crit i del carrer, de la misèria i la fam, del cul-de-sac i la pena”. Blades va respondre que el personatge de “Pablo Pueblo” “mai no va viure en un palau com el que hi viu vostè, rodejat de tota mena de luxes, ni va actuar com un emperador, com ho fa vostè... amb els seus diners?”. També li va etzibar: “Vostè no és d’esquerres i, de fet, les seues accions han fet molt de mal al concepte mateix d’esquerra, i l’han convertida en un circ de bufonades”.\nCuriosa i molt paradoxal polèmica venint d’algú que va ser declarat persona non grata per l’elit anticastrista al Miami del anys 80: la seua cançó “Tiburón” (contrària a la intervenció nord-americana als països del Carib) va ser vetada a les emissores de ràdio del bel·ligerant exili cubà. Els problemes propis de mantenir sempre un criteri independent. Blades va reconèixer que, tot i que “es poden canviar les coses a favor del poble perquè no tot el que entra a la política ho fa per a aprofitar-se’n”, no tornaria mai més a afiliar-se a cap partit polític. Si hi torna, serà com a independent.\nEn l’àmbit estrictament musical, resumir la trajectòria d’aquest guanyador de nou premis Grammy, posseïdor de més de vint referències al seu nom i més de quinze en les quals ha col·laborat, és una feina quimèrica. Tot i això, val la pena rememorar almenys un parell de punts d’inflexió en la seua carrera, treballs que eixamplaren el cabal creatiu de la salsa fins a límits difícilment imaginables: en primera instància, el seu àlbum Siembra (Fania, 1978), segon que va enregistrar amb Willie Colón, que va ser la pedra filosofal de la salsa com a gènere amb consciència sociopolítica, amb referències als desequilibris per racisme o per esquerdes de classe social. Un disc modèlic, que a més albergava clàssics com “Pedro Navaja”, el single més venut mai en la història del gènere. L’altre punt àlgid seria Buscando América (Elektra, 1984), gravat amb Seis del Solar, obra clau en la configuració d’un concepte de salsa molt allunyat del vells tòpics, enriquit amb reggae, rock i jazz llatí i emprat com a veu dels desheretats d’una Amèrica Llatina llavors enfrontada a greus desafiaments socials i polítics.\nPer contra, quan Blades va intentar triomfar amb les mateixes regles del tradicional mercat anglosaxó, l’empresa no va tenir continuïtat: el seu àlbum Nothing But The Truth, gravat en anglès amb Lou Reed, Elvis Costello o Sting, va ser un relatiu fracàs de vendes i repercussió. Per això, i possiblement escarmentat per l’experiència, no estranya gens ni mica que en una entrevista amb Diego A. Manrique, el 1991, volguera refermar la dèria autònoma de la música que ell va fer universal. I que s’ha afanyat a mantenir amb totes les conseqüències fins als nostres dies. “No vull que ens ubiquen com un gènere exòtic”, deia al periodista, “com si anaren a veure el Ballet Nacional del Senegal: això és imposar-nos una camisa de força folklòrica que ens infravalora, quan el nostre focus es urbà i universal, enllà de les limitacions que imposa la ignorància cultural de tantes persones”.\nImpossible trobar una declaració de principis més diàfana. El trobarem a faltar.


Òpera-Cinema Vesa - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nL'edifici Òpera-Cinema Vesa es troba a l'Eixample del XIX de Vitòria (Àlaba, Espanya), entre San Prudencio i Fueros, amb façanes en tots dos carrers. Es va edificar amb l'objectiu que tingués un ús d'edifici d'espectacles, tot i que a causa de canvis en les condicions de rendibilitat de l'ús inicial, ha estat profundament transformat interiorment per albergar oficines i locals comercials.\n42° 50′ 39″ N, 2° 40′ 13″ O / 42.84415°N,2.67021°O / 42.84415; -2.67021\nFaçana de l'Edifici Òpera de Vitòria-Gasteiz\nCom a elements a valorar, tan sols queden de l'edifici original les façanes i el pati del vestíbul. La façana principal (c/ San Prudencio), amb la seva distribució de buits i estructura de cossos subordinats uns dels altres, traçats segons un esquema central i simètric. Aquesta façana es troba unida a la del Teatre Principal amb la qual comparteix cornisa, mentre que en el seu altre extrem se situa un edifici d'habitatges, que varia lleugerament la cota de cornisa. La façana del carrer Fueros té un esquema igualment simètric de enguixats llisos i grans buits verticals, intencionadament austera respecte la façana principal. El pati del vestíbul fa la funció de distribuïdor interior i d'espai central de l'edifici.\nLa façana del carrer San Prudencio, se situa entre dues edificacions de la seva mateixa altura, de tres plantes, amb les quals manté continuïtat de ràfec i cornises intermèdies. Està construïda amb maó buit doble, rasat i pintat; s'organitza en un cos central i dos laterals, destacant per la seva amplitud el central, que té una escala monumental i presentant un gran nínxol semicircular que ocupa la planta baixa i la primera. L'intradós de l'arc està decorat amb casetones on s'inscriuen cartel·les coniformes.\nEl cos central es compartimenta horitzontalment quedant en la planta baixa tres buits de llinda separats per columnes toscanes, apariades les centrals. Sobre ells corre un entaulament que dóna pas a una volta de quadrant d'esfera de forma avenerada finament decorada en escaiola imitant fusta i vidrieres. Una cornisa separa aquest nínxol de la planta superior, ocupada per una galeria sobra la qual hi corren arcs de mig punt que es recolzen en columnitas toscanes amb petites mènsules decorades en la clau, l'ampit té els balustres realitzats en formigó lluït amb morter i pintura, recorre horitzontalment la façana.\nEls cossos laterals, de tendència vertical, contrasten amb el central, descrit abans. En ells, el mur es disposa en filades, obrint-se en la planta baixa un accés en arc escarser adovellat. En els cossos laterals, es dóna una continuïtat vertical de les plantes superiors i inferiors gràcies als emmarcaments. En les primeres plantes destaca una balconada volada, amb arc de mig punt i mànsula a la clau. També la cartel·la es recolza en mènsules decorades i l'ampit és balustrat i fet de pedra. Els buits es troben flanquejats per pilastres llises que sostenen l'entaulament superior rematat per frontó corb, partit, en col·locar-se en el seu interior una gran mènsula amb gerro situat en un òcul ovalat amb el qual culminen aquests cossos laterals.\nAquesta façana es remata amb una cornisa. Els elements decoratius són bastant interessants. Es tracta d'elements historicistes que reprodueixen motius renaixentistes i manieristas.\nLa façana del carrer Fueros, construïda en formigó armat, està formada per tres elements verticals sobre la imposta que delimita el buit d'entrada de la planta baixa. El cos central sobresurt dels laterals en altura i respecte del plànol de la façana, estant rematat per motius decoratius en els laterals: uns gerros col·locats sobre la volada que constitueix la imposta sobre l'entrada en la planta baixa. El tractament dels paraments és llis, amb uns grans buits verticals rematats en arc, que contribueixen a augmentar la sensació de verticalitat del conjunt.\nEl pati central té una disposició circular amb una balconada perimetral a la planta superior, presentant il·luminació zenital. Per ell s'accedeix a la resta de dependències de l'immoble i connecta, a més, les dues entrades de l'edifici.\nLes crugies adjacents dels elements descrits s'hi integren com a components la concepció dels quals és estructural i constructiva.\nEl contingut d'aquest article incorpora material de la declaració d'un bé d'interès cultural publicada a BOPV Nº 1999046 el 8 de marzo de 1999 (text disponible en línia), considerada de domini públic de conformitat a allò dispost a l'article 13 de la Llei de Propietat Intel·lectual espanyola (castellà).\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Òpera-Cinema_Vesa&oldid=22406563»


Afiliació i Inscripció Afiliació i Inscripció f27d87b6-0060-41ee-aeaa-12f120e6ffdf\nA través d'aquest servei podeu sol·licitar l'alta en el Règim Especial de treballadors per compte propi o autònoms dins el sistema de la Seguretat Social.\nAlta en el Sistema Especial per a Empleats de la Llar\nA través d’aquest servei es pot tramitar l’alta de treballadors en el Sistema Especial per a Empleats de la Llar.\nAquest servei permet sol·licitar, per Registre Electrònic, l'alta o continuació de la situació d'alta o assimilada en el Règim que correspongui a través de la subscripció d'un conveni especial amb la Seguretat Social.\nAquest servei permet la sol·licitud, per Registre electrònic, de la baixa al conveni especial ERO per mort o passada del subscriptor a la situació de pensionista.\nAquest servei permet anotar, per Registre electrònic, en el Sistema de la Seguretat Social l’acabament de l’activitat per part de l’empresa, després de la baixa de tots els seus treballadors.\nBaixa del Sistema Especial per a Empleats de la Llar\nA través d’aquest servei es pot tramitar la baixa de treballadors del Sistema Especial per a Empleats de la Llar.\nAquest servei permet sol·licitar, per Registre electrònic, l’extinció d’un conveni especial subscrit amb la Tresoreria General de la Seguretat Social per una de les causes descrites en la normativa.\nCanvi de base de cotització en el règim especial de treballadors autònoms\nA través d'aquest servei podreu sol·licitar l'increment o la modificació de la vostra base de cotització.\nComunicació del telèfon i l’adreça electrònica de l’empresari\nA través d'aquest servei podreu efectuar l'alta i/o la modificació de la informació relativa a telèfon mòbil, telèfon fix i correu electrònic.\nA través d’aquest servei es poden eliminar altes/baixes prèvies de treballadors del Sistema Especial per a Empleats de la Llar.\nA través d'aquest servei podreu sol·licitar l'assignació de codi de compte principal (CCC) o un compte de cotització secundària.\nModificació d'Activitat RETA\nAquest servei permet corregir l'activitat anotada erròniament en l'alta en el Règim Especial de Treballadors Autònoms (RETA) i també modificar-la posteriorment.\nModificació de la Condició RETA\nAquest Servei permet corregir la Condició del treballador autònom (com a titular, col·laborador familiar, soci col·laborador, etc.) anotada erròniament en l’alta, i també permet modificar-la posteriorment en el Règim Especial dels Treballadors per Compte Propi o Autònoms (RETA).\nAquest servei permet sol·licitar, per Registre electrònic, el reinici de l’activitat empresarial i l’activació del codi de compte de cotització associat a l’activitat esmentada.\nSol·licitud de Moratòria COVID-19 o de base reduïda per pluriactivitat RETA\nAquest servei permet sol·licitar la moratòria prevista per la crisi COVID-19 al Reial Decret Llei 11/2020. En les altes inicials del Règim Especial dels Treballadors per Compte Propi o Autònoms (RETA), permet l’anotació de la base reduïda per trobar-se en “situació de pluriactivitat”. També permet tornar a indicar la base reduïda en els supòsits en què s’alternés una situació de pluriactivitat - no pluriactivitat - pluriactivitat, sempre que no hagi transcorregut el termini de durada màxima de 36 mesos, comptat a partir de la primera anotació inicial de base reduïda coincident amb l’alta en el Règim d’Autònoms. Ateses les circumstàncies actuals, si teniu algun problema amb el tràmit us heu de posar en contacte amb la Direcció Provincial de la TGSS.\nSol·licitud de desplaçament. Model TA 300\nSol·licitud de modificació INSS-Mútua. Sol·licitud de modificació per al proper any de Mútua col·laboradora i de la cobertura de contingències RETA\nS’ha actualitzat el servei de Sol·licitud de modificació per a l’any vinent de Mútua col·laboradora i de la cobertura de contingències RETA que, fins al dia 21 de setembre de 2020, també permetrà sol·licitar el canvi d’INSS a Mútua, segons estableix la disposició addicional desena del Reial Decret Llei 15/2020, de 21 d’abril.\nAquest servei permet sol·licitar el canvi de Mútua i la modificació de les dades de cobertura de la Incapacitat Temporal, Accident de Treball/Malaltia Professional i Cessament d'Activitat per al proper any. Així mateix, permetrà efectuar l’opció per una Mútua col·laboradora en els casos en què el treballador autònom encara tingués cobertes les contingències comunes i professionals amb l’Institut Nacional de la Seguretat Social - INSS.\nVariacions/Correccions de dades de treballadors en el Sistema Especial per a Empleats de la Llar\nA través d’aquest servei es poden modificar o corregir les dades de la relació laboral relatives al tipus de contracte i retribució.\nVariació de dades en el Règim Especial de Treballadors Autònoms\nAquest servei permet modificar, per Registre electrònic, les dades identificatives laborals d'un treballador en situació d'alta en el Règim Especial de treballadors per compte propi o autònoms. També permet adjuntar documentació complementària a l'alta per acreditar el compliment dels requisits per a l'accés a determinats beneficis.\nAquest servei permet sol·licitar, per Registre electrònic, la variació de les dades que identifiquen una empresa inscrita en qualsevol dels Règims de la Seguretat Social, excepte la variació de l'entitat gestora i/o col·laboradora.


mrh, Autor a mrh-udg | Pàgina 22 de 25\n30 de juliol de 2016 mrh\nJa podeu consultar els horaris del Màster en Recerca en Humanitats en aquest enllaç\nhorarismàster humanitatsmàster recerca\nBeques per a l’excel·lència universitària\n14 de juny de 2016 mrh\nLa Universitat de Girona, a través del Consell Social, convoca ajudes, en règim de concurrència competitiva, per cursar estudis de màster durant el curs acadèmic 2016-2017. L’objectiu d’aquesta convocatòria és captar estudiants que tinguin un bon expedient acadèmic de grau, tant si l’han cursat a la UdG com en altres universitats, i concedir-los ajuts per a la matrícula en els estudis oficials de màster de la Universitat de Girona.\nCol·loqui «La complexitat de les llengües»\nX col·loqui internacional «Problemes i Mètodes d’Història de la Llengua”. La complexitat de les llengües.\nDies 27, 28 i 29 de juny de 2016 a la Universitat de Girona.\nLa complexitat de les llengües vol abordar la complexa distribució interna de les llengües (vives) que, encara que sovint ha estat vista com un entrebanc per a la fixació i per a l’expansió de la “bona llengua”, constitueix un patrimoni cultural de primer ordre, moltes vegades invisible, gairebé sempre maltractat.\nEl congrés està promogut pel grup d’Història de la Llengua i Llengua Normativa que en els darrers anys ha contribuït decisivament a la singularització de la Història de la llengua com a disciplina lingüística. Des d’una perspectiva interdisciplinària, s’ha volgut incorporar aportacions provinents del camp de la literatura, de la història social o d’altres disciplines aparentment més allunyades com ara la sociologia, la psicologia o la filosofia del llenguatge.\nhistòria de la llenguallenguallengüesUdG\nSeminari «Proust a Catalunya. Experiències de lectura»\n5 de juny de 2016 mrh\nLa Càtedra Josep Pla de Literatura i Periodisme i Institut de Llengua i Cultura Catalanes de la Universitat de Girona organitza el seminari interancional: «Proust a Catalunya. Experiències de lectura», els dies 9 i 10 de juny de 2016. Més informació\nCàtedra Josep PlaGironaInstitut de Llengua i Cultura CatalanesProustSeminari internacionalUdG\n← Anteriors 1 … 21 22 23 … 25 Següent →


Jornada esportiva de germanor de totes les escoles de Formentera\nÀrees Acció Social Esports Jornada esportiva de germanor de totes les escoles de Formentera\nDivendres, 17 de Novembre de 2017 12:28\nEl Consell de Formentera, a través de l’àrea d’Esports, ha organitzat avui una jornada esportiva de germanor al Camp Municipal d’Esports. Aquesta iniciativa s’inclou dins el cartell d’activitats del Dia Internacional de la Infància.\nEls 650 alumnes d’entre 6 i 12 anys, de primer a sisè de primària, de les tres escoles de l’illa, CEIP Mestre Lluís Andreu, CEIP Sant Ferran i CEIP El Pilar de la Mola han participat en aquesta jornada que té lloc durant aquest matí dins l’horari escolar.\nL’objectiu de la trobada, segons ha explicat el conseller d’Esports, Jordi Vidal és “crear una jornada en què els infants puguin compartir un moment d’esbarjo a la vegada que potenciem els esports i la germanor entre els alumnes dels diferents centres”.\nPer aconseguir-ho s’han programat activitats de socialització cooperació i integració. El conseller ha agraït la col·laboració de les escoles i de la Federació Balear d’Esports adaptats.


INFORME SETMANA DEL 22 AL 28 D’OCTUBRE | CUP Capgirem Barcelona\nINFORME SETMANA DEL 22 AL 28 D’OCTUBRE\n29 d'octubre de 2018 Generalrita\nEl dilluns al matí les tres regidores i l’equip de l’oficina tècnica es van reunir per tal organitzar la setmana. Per la tarda el Pere va anar a l’acte on es va realitzar la descoberta d’un faristol de memòria a la plaça de Sant Felip Neri, bombardejada per l’aviació feixista el 30 de gener de 1938.\nDimarts, el Pere es va reunir amb la UFEC (Unió de Federacions Esportives de Catalunya) per parlar sobre el Pla de delegació de competències del Port Olímpic, que es votava al plenari municipal del divendres 26 d’octubre. L’Eulàlia va anar a la junta de portaveus i més tard, va participar de la comissió d’habitatge. La Maria va anar a una formació sobre violència masclista al CJAS (Centre Jove d’Anticoncepció i Sexualitat). El Pere va participar en l’aturada d’un desnonament i per la tarda va assistir al Consell de l’ICUB (Institut de Cultura de Barcelona). Per la tarda la Maria va participar a un acte a la Farinera del Clot que feia part de les jornades “Metropoli propera”.\nDimecres les regidores es van reunir amb la resta de l’OTM per preparar el plenari municipal, més tard, el Pere es va reunir amb la CGT i la Maria va assistir a una reunió a la Diputació. Més tard, la Maria i l’Eulàlia van participar a la roda de premsa on la CUP Capgirem Barcelona va exposar el recurs al contenciós administratiu en el qual s’ha demanat al jutge que paralitzi el projecte de l’Espai Barça. Per la tarda, tota l’oficina tècnica es va reunir amb el Secretariat Municipal, trobada que es realitza habitualment cada quinze dies.\nDijous al matí les regidores van fer la roda de premsa sobre les propostes portades pel grup al plenari municipal del dia següent. Més tard, la Maria va anar al plenari de la Diputació de Barcelona i el Pere al debat de “La Ciutat” a Onda Cero.\nEl divendres, les tres regidores van assistir al Plenari Municipal. Més tard, l’Eulàlia va participar a l’acte de presentació d’ARRAN Cassoles i la Maria va participar en un acte organitzat a la Cruïlla que valorava la situació política un any després de l’1 d’octubre i les prospectives de futur.\nDissabte, l’Eulàlia va anar a Rac1 en motiu del primer aniversari del 27-O de 2017.\nDiumenge l’Eulàlia va participar en una jornada organitzada per la Crida LGBTI.


Per guanyar diners, la Ru decideix fer de pintora... de parets. Ho prova a casa, i se’n surt força bé. Penja anuncis per les botigues del barri, i li surt l’oportunitat de pintar un local que vol obrir un xinès. De seguida corre la veu que ho fa bé i barat, i comencen a ploure-li encàrrecs. Mentrestant, a casa estan en crisi: el pare, el Rafel, farà cinquanta anys i està molt i molt deprimit. Per animar-lo, la Ramona li prepara un sopar sorpresa en un restaurant de luxe. Com que el pare només parla del Rai, un company seu de la mili, els fills decideixen buscar-lo i fer-lo venir al sopar. El Sami acompanya la Ru a veure el Rai, i la noia descobreix qui és en realitat el pare del Sami. Però, quan sembla que tot va bé, les coses s’espatllen: un pintor professional amenaça la Ru i li adverteix que deixi de prendre-li els clients, i la trobada del Rafel i el Rai és un desastre.


Recuperem articles locals! (IV) – Candidatures Alternatives del Vallès\nRecuperem articles locals! (IV)\n12 juliol, 2018 19 desembre, 2018 Candidatures Alternatives del Vallès Articles18, feixisme, No passaran\n“EL EJÉRCITO REPUBLICANO CAUTIVO Y DESARMADO”\nPublicat al web de CUP Santa Perpètua 16/04/2018\nTenim presos polítics i exiliades però la seva resistència i determinació és un símbol de dignitat i llibertat. No som un poble captiu i tampoc estem desarmades.\nAixí començava l’últim comunicat de guerra de l’exèrcit feixista a la guerra del 36. Ni llavors, ni amb el règim del 78, ni ara amb el TS, el 155 i les forces d’ocupació i repressió, aquest Estat pot\nengarjolar ni la llibertat ni la democràcia. Tenim presos polítics i exiliades però la seva resistència i determinació és un símbol de dignitat i llibertat. No som un poble captiu i tampoc estem desarmades. Les nostres armes estan ben afilades i son les mateixes que Garcia Lorca, Antonio Machado, Miguel Hernàndez, Rafael Alberti, Antonio Benaiges, Francesc Ferrer i Guardia, Rosa Sensat, Teresa Pàmies, Federica Montseny, Mercè Rodoreda, Maria Mercè Marçal…\nDes dels moviments populars, des de la sobirania de les classes populars, des de la paraula i des de la desobediència civil no violenta podrem aconseguir la República feminista, socialista i ecologista. Tenim la raó de voler una república fraternal, igualitària i lliure, i tenim solidaritat per rebre i donar. I ens fem nostres totes les lluites d’emancipació social i nacional arreu, des de Múrcia a Palestina i passant pel cementiri del Mediterrani. Tenim dignitat i resiliència per seguir lluitant sense venjança ni odi. Una lluita des del convenciment de la noviolència i de cap pas enrere. Som poble i la gran majoria tenim dos dons, haver nascut de classe baixa i nació oprimida. I per tant dues vegades rebel. La rebel·lia necessària i obligada davant de lleis injustes i la violència institucional.\nQue cap cregui que podran amb la determinació d’un poble que anhela justícia social, cohesió social i llibertat de pensament i d’expressió. Que cap pensi que el feixisme tornarà a guanyar, perquè mai ho ha fet. Ni un pas enrere. No Passaran!!!\n← Recuperem articles locals! (III)\nRecuperem articles locals! (V) →


Almussafes acull del 2 al 4 d’octubre el seu XXII Open Nacional de Tennis en Cadira de Rodes – RiberaTV\nAlmussafes acull del 2 al 4 d’octubre el seu XXII Open Nacional de Tennis en Cadira de Rodes\nEl Club de Tennis de la localitat organitza novament el torneig en col·laboració amb l’Ajuntament i amb la presència de nombrosos patrocinadors\nEsportistes d’un total de set comunitats autònomes participaran en l’esdeveniment, que es disputarà en les Pistes de Tennis i Pàdel del polígon\nDel 2 al 4 d’octubre, les principals figures del tennis adaptat d’Espanya es donaran cita en el XXII Open Nacional de Tennis en Cadira de Rodes d’Almussafes, que se celebrarà en les Pistes de Tennis i Pàdel situades en el Polígon Industrial Joan Carles I de la localitat. Està prevista la presència d’esportistes de set autonomies, els qui s’enfrontaran per aconseguir la victòria en dues categories, simples i dobles. La gala inaugural se celebra el dijous 1 d’octubre a l’Hotel Bartos, on també se sortejaran els encreuaments del torneig. La cerimònia en la qual s’entregaran els premis del campionat, puntuable per al rànquing nacional, es durà a terme el diumenge 4 d’octubre a partir de les 13.30 hores. El regidor d’Esports, Pau Bosch, ressalta “el tremend esforç que fa cada any el Club de Tennis per a tirar avant aquest torneig. A més, aquest 2020 el procés s’està veient condicionat inevitablement per la pandèmia, amb tota la incertesa que això provoca”.\nSeguint la tradició, iniciada fa ja més de dues dècades, el Club de Tennis d’Almussafes es prepara per a la celebració del XII Open Nacional de Tennis en Cadira de Rodes de la població. Es tracta d’un esdeveniment de primer nivell i d’àmbit nacional amb el qual l’entitat busca potenciar la pràctica d’aquesta disciplina esportiva i promocionar la labor realitzada per totes les persones que es dediquen a ella, precisament en l’any en el que el club commemora el seu 40 Aniversari, una efemèride que ompli de satisfacció a tots els associaciats i a la seua Junta Directiva, presidida per Miguel Ribes.\nLa pròxima edició de la iniciativa, organitzada per l’entitat i subvencionada per l’Ajuntament d’Almussafes i la Generalitat Valenciana, es desenvoluparà del 2 al 4 d’octubre en les Pistes de Tennis i Pàdel situades en el Polígon Industrial Joan Carles I, on mesuraran les seues forces tennistes de set comunitats autònomes (La Rioja, Galícia, Aragó, Catalunya, Madrid, Andalusia i Comunitat Valenciana).\n“Vull ressaltar el tremend esforç que fa cada any el Club de Tennis per a tirar avant aquest torneig. A més, aquest 2020 el procés s’està veient condicionat inevitablement per la pandèmia, amb tota la incertesa que això provoca. Aquesta situació no ha sigut un impediment perquè, seguint amb totes les mesures establides per les autoritats sanitàries, l’associació haja continuat apostant per una competició plenament consolidada i reconeguda pel món del tennis adaptat, per la qual cosa felicite públicament els seus responsables per la seua excepcional labor”, explica el regidor d’Esports, Pau Bosch.\nSeguint el reglament, hi haurà dues modalitats, Individual i Dobles, i els caps de sèrie es triaran em base al rànquing Nacional. El sorteig per a determinar les trobades es realitzarà el dijous 1 d’octubre durant el sopar de gala que se celebrarà a l’Hotel Bartos de la localitat, i a la qual està prevista l’assistència d’autoritats, membres de l’organització, jugadors i col·laboradors.\nEl lliurament de trofeus es durà a terme el diumenge 4 d’octubre a partir de les 13.30 hores en una cerimònia que servirà, a més, per a fer balanç i clausurar l’open. S’entregaran premis per al campió, el finalista i per als semifinalistes en cadascuna de les categories de simples i dobles. A més, als campions i finalistes de consolació se’ls concedirà un guardó donat per Esplai Esport.\nDes de l’organització recorden que els resultats obtinguts en aquest open, que compta amb el suport de la Federació de Tennis de la Comunitat Valenciana i de la Real Federació Espanyola de Tennis, són puntuables per al rànquing nacional i destaquen la dificultat que ha comportat la cerca de finançament en plena pandèmia. Malgrat les circumstàncies, l’entitat ha aconseguit el suport del consistori municipal però també de la Generalitat Valenciana i d’al voltant de quaranta empreses de l’entorn.\nEnguany han confirmat la seua presència en la pista un total de 16 jugadors, dels quals tres es troben entre els deu millors de tota Espanya. És el cas del madrileny Alberto Naranjo (2) i dels catalans Emilio Isamat (6) i Mario Roque García (8). També participarà en la competició el valencià Juan P. Plaza, la llicència del qual està en aquests moments en procés de tramitació. Completen la llista d’inscrits Francisco Javier Sánchez Alba (Andalusia), Iosu Villaoz (Múrcia), Jakup Dominic Bukala (Catalunya), Patxi Fadrique (País Basc), Carlos Pina (Aragó), José Coronado (Catalunya), Juanjo Rodríguez ((La Rioja), Francesc Prat (Catalunya), Jorge Iglesias (Madrid), Arturo Montes (Andalusia), Juan Ramón Ortiz Estévez (Andalusia) i Cisco García (Andalusia).\nAlmussafes acull del 2 al 4 d’octubre el seu XXII Open Nacional de Tennis en Cadira de Rodes added by Ribera Televisió on 29 setembre, 2020


Per la conservació d’un sistema de pensions garantides, solidàries i universals - MÉS per Mallorca\nMÉS per Mallorca, MÉS per Menorca i Podem hem registrat al Parlament una proposició no de llei en defensa del sistema públic de pensions i per una legislació laboral que elimini la precarietat i aposti pel canvi de model productiu amb la innovació, la transició energètica i les noves indústries\nEspanya es troba entre els grans països europeus amb una menor despesa en pensions sobre el nivell del PIB i amb unes de les cotitzacions més regressives. Pel que fa a les illes, tenim les pensions més baixes de tot l’estat, segons l’informe de l’Observatori Social de les persones majors de 2015.\nEl diputat de MÉS per Mallorca, Josep Ferrà, ha acusat el PP de mentir i li ha exigit que rectifiqui. "Amb aquesta proposició denunciam l’espoli a la guardiola de pensions que està fent el govern estatal i el seu discurs en contra d’aquestes. Exigim al PP que rectifiqui per mantenir el pacte social amb la ciutadania’. ‘Avui hem conegut les darreres dades de l’EPA que semblen positives per a les illes i no s’entén que el PP es dediqui a llençar missatges negatius en constant referència a la crisi o l’increment de l’atur per tal de perjudicar el sistema públic de pensions, quan és fals", ha conclòs.\nPer la seva banda, el diputat de Podem Carlos Saura ha criticat el PP per voler rompre el pacte social i voler acabar amb el sistema públic de pensions. S’ha dirigit a Celia Villalobos, diputada del PP i presidenta de la comissió del Pacte de Toledo, qui hauria de garantir el funcionament adequat del sistema de pensions i no jugar amb aquest. Sobre la recomanació de Villalobos, qui anima als joves a estalviar 2 euros al mes a partir d’ara per a la seva jubilació, Saura li ha dit ‘que accepta el repte" però li proposa també que faci la jornada d’una cambrera de pis. "El PP no tocarà els i les nostres padrines. Estarem al front d’ells, tant al carrer com a les institucions per evitar-ho", ha assegurat. I ha afegit que avui Podemos presenta també al Congrés una Proposició de Llei perquè les pensions siguin viables malgrat el malbaratament del Partit Popular.\nL’estratègia de desprestigi del sistema de pensions del Partit Popular, amb l’objectiu de la seva privatització i el benefici dels bancs, de determinades empreses i d’un model social que no creu en el fet col·lectiu, posa en evidència que la conservació d’un sistema de pensions garantides, solidàries i universal requereix, únicament, de voluntat política.\nEl PP fomenta un model productiu que ha promogut durant massa temps la precarietat, la mà d’obra intensiva de baixa qualificació, la temporalitat en la contractació, els salaris baixos i l’economia submergida. Per aquestes raons, la pensió mitjana de Balears es situa 71 euros per abaix de la mitjana estatal.\nCosa que canviaria substancialment de cara al futur si Balears apostàs decididament per un canvi d’estructura productiva en sectors d’alt valor afegit com és la innovació, la transició energètica i l’aprofitament de l’estructura industrial existent amb l’aposta per la creació de noves industries.\nModificar l’Impost de Societats, potenciar els Impostos sobre les rendes del capital financer, la lluita contra el frau, la creació d’imposts finalistes (per augment demogràfic, o contribució de solidaritat) per cobrir els dèficits del finançament contributiu, com s’ha introduït en altres països, o un IVA social, modificar l’IRPF i gravar més els trams de rendes més alts serien algunes de les solucions per garantir i millorar l’actual sistema de pensions. De fet, un augment de la pressió fiscal d’1,2 punts durant entre cinc i deu anys podria permetre recaptar 12.500 milions d’euros.\nPer la defensa d’un sistema públic de pensions, els grups Podem, MÉS per Mallorca i MÉS per Menorca registram la següent Proposició no de llei:\n1.El Parlament de les Illes Balears insta al Govern estatal a modificar l’estructura productiva del nostre país i avançar en una legislació laboral que elimini la precarietat i disminueixi l’atur al nostre país, incrementant, així, les cotitzacions socials que permetin la viabilitat del sistema de pensions.\n2. El Parlament de les Illes Balears insta al Govern estatal a garantir la sostenibilitat del sistema de pensions tornant a la vigència del topall que es pot gastar cada any de la guardiola, suspès el 2012, i la introducció de la finançament per via impositiva sobre la base d’un sistema tributari progressiu.\n3. El Parlament de les Illes Balears insta al Govern estatal a tornar l’edat de jubilació ordinària a 65 anys, facilitant-ne tant l’accés als autònoms, com fent possible la jubilació anticipada en bones condicions.\n4. El Parlament de les Illes Balears insta al Govern estatal a revisar amb criteris d’igualtat de gènere el llistat de treballs de naturalesa penosa que puguin acollir-se a la jubilació anticipada, com és el cas de les cambreres de pis.\n5. El Parlament de les Illes Balears insta al Govern estatal a què posi en marxa mecanismes que puguin compensar el fet de que, determinades comunitats autònomes, com Balears tingui les pensions més baixes de tot l’estat, revalorant les pensions no contributives i les pensions més baixes.\n6. El Parlament de les Illes Balears insta al Govern estatal a suprimir l’Índex de Revalorització de les pensions previst a la Llei 23/2013 i que s’indexi l’evolució de les pensions a l’Índex de Preus al Consum; de manera que es garanteixi el poder adquisitiu dels pensionistes.


Quan una cosa ens és botifarra… – marionamar\nAvui dijous us vull parlar altre cop d’expressions idiomàtiques alemanyes molt utilitzades però que no totes tenen una traducció directa al català o castellà. Per fer-vos conèixer la primera m’heu de permetre no ser del tot políticament correcta. Precisament el dijous de fa dues setmanes vaig entrar a classe de comunicació i atenció al client i em vaig trobar tots els alumnes de cara a un ordinador i amb rostres de patiment. Sabeu què feien? Doncs practicar l’esport nacional: seguir un partit de futbol. Era un partit del Barça contra un equip que jo pensava que jugava a segona, tercera o ves a saber on. Vaig haver de convèncer els meus alumnes de que apaguessin l’ordinador per concentrar-se en la classe. Llavors una alumna molt xamosa em va preguntar si a mi no m’interessava el futbol i li vaig respondre en anglès «I couldn’t care less» que en alemany seria “das ist mir Wurst”. O sigui, que en català ens importa un rave però en alemany ens és botifarra. Es veu que en tenen tantes que una botifarra més o menys és igual. Sé que sona molt malament pels aficionats del futbol de butaca que jo digui que aquest esport no m’interessa. Jo respecto els seguidors incondicionals d’equip que marca gols sense que ells hagin de fer cap esforç i que sigui capaç d’aplegar gent de tota mena davant una pantalla de televisió per veure un partit. Ho entenc i sé que aquesta gent “sent els colors” però jo em mantinc fidel a voler posar la meva energia només en allò que jo pugui aconseguir per mi mateixa i no soc amant de seguir les masses.\nDoncs ara ja sabeu, “das ist mir Wurst” vol dir que m’importa un rave. I d’aquesta expressió podem passar-ne a una altra “das ist nicht mein Bier” que podríem traduir com això no és la meva cervesa. I quan es fa servir? Doncs quan no volem posar els nassos en assumptes que no ens pertoquen i ho volem deixar clar. No és assumpte meu, o com dirien els alemanys, no és cervesa meva si els meus coneguts gasten molts diners en capricis com rellotges cars pels que cal pagar 80 euros per canviar la pila. Mentre a mi no em facin pagar-ho ja estic contenta.\nUna altra expressió que vaig escoltar molt sovint quan vivia a Alemanya és la de “Schwamm drüber” que literalment vol dir “ esponja per sobre”. Sona estrany però si pensem que una esponja que passem per sobre d’alguna superfície galdosa pot emportar-se la brutícia llavors podem entendre l’expressió. L’emprem quan volem dir que no ens hem d’amoïnar més per quelcom perquè no és vital o hem de relativitzar-ne la importància. Si jo li explico a un amic que m’he emprenyat perquè la meva perruquera m’ha tallat el cabell com li ha semblat a ella sense demanar-me permís, en aquest cas jo podria dir “Schwamm drüber” que equivaldria a “no cal pensar-hi més” perquè com els alemanys dirien no és “nicht so wild”, no és tan salvatge, és a dir, no és tan important i no cal pensar-hi més.\nNo obstant, quan jo no puc “passar l’esponja” és quan algú per exemple em vol refregar pels nassos “unter die Nase reiben” com de bé viu aquesta persona. Per exemple, si algú té un pis que lloga i en cobra uns diners que li permeten pagar un altre lloguer molt més econòmic i amb això guanya diners en negre aquesta persona en qüestió es vana del que fa o com diuen els alemanys “ er/sie lässt es rausposaunen”. La “Posaune” és un trombó. I si algú deixa que una cosa surti pel trombó el que vol dir és que esbomba com si res una cosa de la que no cal estar orgullós/a.\nAra direu que de persones que van esbombant coses que no haurien d’esbombar no n’hi ha gaires però jo us podria demostrar el contrari.\nPer últim avui us voldria parlar de la paraula “Saftladen”. Com sabreu està composta de “Saft” que vol dir suc i “Laden” que vol dir botiga o negoci. Un Saftladen és un lloc tenebrós, un indret on no es fan les coses de manera correcta. Quan a una empresa els negocis no són del tot clars llavors parlaríem de “Saftladen”. Si en una escola no hi ha disciplina de cap mena, llavors també la podríem anomenar “Saftladen”.\nI generalment, en aquestes “Saftladen” hi balla l´os, “dort tanzt der Bear”. Aquest darrera és una expressió que s’utilitza quan creiem que s’estan fent les coses de manera incorrecta. Per exemple si sospito que algú ha aconseguit una feina no per mèrits propis sinó per recomanació llavors diria en alemany “dort tanzt der Bär”.\nI per avui jo crec que n’hi ha prou. Les expressions idiomàtiques s’aprenen poc a poc i no de cop i per això us vull deixar descansar fins dijous vinent. Us desitjo un bon carnestoltes i fins la setmana vinent!\nPedres lingüísticament productives.


COVID-19: CONSELL DE GOVERN: ES REPARTEIXEN 1.000 TARGETES DE PREPAGAMENT ENTRE TOTES AQUELLES FAMÍLIES VULNERABLES QUE NO TENEN AJUDES DE MENJADOR\n1 maig 2020Conselleria d'Afers Socials i Esports\nCOVID-19: CONSELL DE GOVERN: ES REPARTEIXEN 1.000 TARGETES DE PREPAGAMENT ENTRE TOTES AQUELLES FAMÍLIES VULNERABLES QUE NO TENEN AJUDES DE MENJADOR CConsell de Govern\n\_ Es disposarà de 100 euros per a l’adquisició de productes d’alimentació i de primera necessitat\n\_ A partir del 15 de maig s’entregaran en els centres educatius pertinents\nEl Consell de Govern ha donat el vistiplau a la proposta de la Conselleria d’Afers Socials i Esports de repartir 1.000 targetes de prepagament, amb 100 euros cada una, per a totes aquelles famílies que no disposen de beques menjador i estan en situació de vulnerabilitat econòmica agreujada per la crisi sanitària de la COVID-19. Aquestes targetes seran repartides per la Conselleria d’Educació, Universitat i Recerca a partir del 15 de maig, un pic identificades les famílies perceptores.\nAl llarg de l’Estat d’Alarma, els equips directius i els professionals dels centres educatius han detectat un percentatge elevat de famílies d’alumnes que han experimentat una sobtada baixada d’ingressos econòmics que, en molts casos, compromet, fins i tot, la possibilitat d’adquirir aliments i altres productes de primera necessitat. Davant aquesta realitat, la Conselleria d’Afers Socials i Esports es va posar a fer feina per donar una solució ràpida i eficient en aquest nova emergència.\nLa distribució de les targetes es farà en els centres educatius a partir del dimecres 15 de maig. Els destinataris seran les unitats familiars que es troben en vulnerabilitat econòmica i hauran de complir aquests dos requisits:\n• No disposar de cap altra font d’ingressos procedent d’activitat laboral, subsidi o prestació del sistema de garantia d’ingressos.\n• No ser beneficiària de l’ajut individualitzat de menjador concedit per la Conselleria d’Educació, Universitat i Recerca durant el curs escolar 2019-2020.\nPer al Govern de les Illes Balears, és una prioritat inajornable la garantia alimentària i de productes bàsics de les famílies amb menors a càrrec. Un dels objectius de les polítiques de Serveis Socials és detectar i atendre les situacions de manca de recursos bàsics i les necessitats socials de les persones i la comunitat en general. La prioritat és atendre a les persones més vulnerables en moments d’emergència com l’actual.


L'estafador de l'EMT va prohibir a l'empleada acomiadada parlar amb les persones implicades | Valencia Extra\nEl mateix dia que es va destapar el frau la treballadora va amenaçar amb trencar la confidencialitat i el fals advocat li va demanar “tranquil·litat”\nL’home que es va fer passar per advocat per a presumptament estafar fons de l’Empresa Municipal de Transports (EMT) de València va prohibir a la treballadora que ha sigut acomiadada a causa d’aquest frau que parlara amb la resta de persones implicades en la suposada operació econòmica amb una empresa xinesa al·ludint a qüestions de “confidencialitat”.\nAixí es desprén de la declaració jurada que la mateixa empleada va realitzar davant la responsable jurídica de l’empresa pública el 23 de setembre, quan es va destapar el frau que va provocar el seu acomiadament.\nEl document, al qual ha tingut accés Europa Press, deixa constància que la treballadora va rebre múltiples correus i al voltant d’una desena de trucades de l’estafador. La primera d’elles es va realitzar el 3 de setembre, quan una persona que es va identificar com el senyor Parada, advocat d’una coneguda consultora, li explica que es durà a terme una oferta pública d’accions i que li enviarà un document de confidencialitat perquè el signe. Ja ací li reclama total discreció per a l’èxit de l’operació.\nLa treballadora va mostrar estranyesa però poc després va rebre un correu electrònic d’algú que es feia passar pel president de l’EMT i regidor de Mobilitat Sostenible, Giuseppe Grezzi, corroborant l’autenticitat de la trucada rebuda i sol·licitant-li també discreció en aquest assumpte.\nUna vegada rebuda aquesta suposada confirmació, l’estafador i la treballadora van parlar de com es realitzaria el pagament de les factures. Ella li va apuntar que el sistema era mitjançant signatura mancomunada del gerent de l’empresa, que es trobava en aqueix moment de vacances, i la cap de Gestió, de baixa per maternitat. D’acord amb la seua declaració, l’empleada va pensar que tot s’havia tramitat des de l’oficina de Grezzi. Així, van quedar en què les transferències es farien ordenades a través de carta signades per tots dos directius.\nDes d’aquell dia i fins al 23 de setembre, el fals advocat comunica diverses vegades amb la treballadora per a saber si existia saldo disponible i previsió de tresoreria per a realitzar el pagament de les factures que enviava.\nEn una d’aquestes comunicacions, la treballadora informa el supòsit advocat que el director gerent de l’EMT ja ha tornat de les seues vacances pel que ella podia recollir la seua signatura per a la carta de pagament. A això, el presumpte estafador es nega i prohibeix a l’empleada que parle amb la resta de persones implicades en l’operació.\nL’OPERACIÓ “VA MOLT BÉ”\nEn una altra de les telefonades, el fals Parada li indica a la treballadora que l’operació anava molt bé i que s’anava a realitzar una nova transferència.\nDe la declaració es desprén a més que els pagaments van causar també recels en entitats bancàries. De fet, ja el dia 20 un gestor de CaixaBank assenyala que li estan posant moltes pegues per a realitzar les transferències i reclama les cartes de pagament d’aquestes, així com les factures.\nJa el 23 de setembre, l’empleada informa Parada d’aquesta petició i, davant el silenci d’aquest i en compliment de la llei, envia la còpia de les factures pagades al representant del banc. Aqueix mateix dia, l’estafador i la treballadora mantenen una conversa telefònica en la qual ella li exposa que el banc està demanant confirmació de transferències als apoderats i que no es podia aguantar més el tema de la confidencialitat, en la qual estafador insisteix al llarg de tot el procés. El fals advocat li diu que estiga tranquil·la.\nEn total, el frau en l’EMT València està quantificat en 4 milions d’euros, encara que les pretensions de l’estafador superaven els 11 milions, segons han revelat els correus electrònics i de la pròpia declaració.


Surten a licitació obres de millora de l’accessibilitat de voreres | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nSurten a licitació obres de millora de l’accessibilitat de voreres\nL’obra té un valor superior als 180.000€\nLa Junta de Govern Local va aprovar fa uns dies el projecte relatiu a les obres de pavimentació, reparació i millora de l’accessibilitat de diverses voreres del municipi, un projecte que ja ha sortit a licitació amb un pressupost de 183.307,71 € (IVA inclòs). El termini de presentació d’ofertes finalitza el 19 de setembre i la durada prevista de les obres és de tres mesos.\nLes actuacions es basen en finalitzar les voreres previstes en el projecte que poden ser de quatre tipus: voreres on només hi manca el paviment, voreres on la base de formigó i/o la vorada està en mal estat, voreres on només hi ha vorada o aquesta es troba en mal estat i la realització de diversos rebaixos en passos de vianants.\nPel que fa a les voreres que cal pavimentar, finalitzar i/o realitzar rebaixos, el projecte preveu actuar principalment en els següents vials: carrer dels Garrofers, carrer del Pou, avinguda de Sant Jordi – camí de la Pobla de Montornès, carrer de la Dàlia, carrer del Gerani, carrer de la Farigola i carrer de la Germandat.\nEl regidor de Via Pública i Manteniment, Vale Pino, ha explicat que tot i que en els darrers anys s’han anat succeint nombroses actuacions per a la millora de l’accessibilitat, aquest projecte que ara surt a licitació és el més ambiciós en aquest àmbit. En aquest sentit, s’ha mostrat especialment satisfet perquè comporta millores per al col·lectiu de persones amb mobilitat reduïda.\nCal recordar que dins la trama urbana del nucli urbà i les diferents urbanitzacions existeixen diversos vials amb voreres que encara estan per acabar de pavimentar, principalment en parcel·les urbanitzades els anys 60 i 70. A més, també cal realitzar el manteniment corresponent en les zones on les voreres s’han anat deteriorant.\nMés informació sobre la licitació.


Vídeo: Jazz de qualitat tot l’any a Olot – elgarrotxi.cat\nVídeo: Jazz de qualitat tot l’any a Olot\n15 de Gener de 2014 Redacció MULTIMÈDIA 0\nJazz Olot és una aposta de l’Institut de Cultura d’Olot per potenciar el jazz a la ciutat i crear públic al voltant d’aquest tipus de música, amb concerts de primer nivell i que s’oferiran d’una forma regular al llarg de l’any, tal i com ha explicat el regidor de Cultura d’Olot, Josep Berga.\nJazz Olot s’organitza conjuntament ambla sala Jamboree de Barcelona (gran referent en aquest món i l’única de tota la península que ofereix concerts a diari). Josep Berga ha destacat que, el fet de treballar colze a colze amb Jamboree, garanteix la qualitat de les propostes que s’inclouran dins el cicle.\nLa sala El Torín es transformà en un veritable club de jazz per acollir els concerts de Jazz Olot. S’ambientarà de manera que es converteixi en un espai acollidor i agradable on el públic podrà gaudir de la música tot prenent una copa. Això, sumat a l’extraordinaria sonoritat de la sala i a la qualitat de les propostes, farà que es crei una atmosfera especial.\nEl programador de Jamboree, Pere Pons, ha felicitat l’Institut de Cultura d’Olot per la voluntat de potenciar la música jazz i ha qualificat d’excel·lents els tres primers concerts que formaran part de Jazz Olot.\nEl primer serà amb Andrea Motis i Joan Chamorro (17 de gener), que actuaran acompanyats de tres altres músics. Dos grans noms del panorama jazzístic del moment que estan apropant i introduint un públic important a la música jazz. “Un privilegi”, segons Pere Pons, tenir-los com a obertura de Jazz Olot.\nLa segona cita serà el 15 de març amb Carla Cook (nascuda a Detroit), un dels grans referents del jazz nord-americà que, tot i ser molt jove, ja ha actuat al costat de primeres espases.\nI, el tercer concert d’aquesta temporada anirà a càrrec de Myriam Swanson (17 de maig), que recupera la tradició del swing dels anys cinquanta i a qui Pere Pons a definit com a “volcànica”.\nLa idea és que, en cada temporada, els concerts programats dins Jazz Olot segueixin una línia temàtica que, en aquest cas, és la de presentar tres grans veus femenines.\nJoan Mas del Grup Mas i Mas responsable de la Sala Jamboree, ha valorat molt positivament la creació de circuits de jazz pel territori remarcant que és un tipus de música en què gaudir dels directes és molt important per apreciar-la.\nLa informació detallada dels tres primers concerts del cicle la trabareu en aquest enllaç.\nPunt de molt mèrit de l’absolut de waterpolo contra el Santa Eulàlia\nArriba a Olot “Dos cops bo és bobo”