ARRIBA LA NOSTRA AJUDA HUMANITÀRIA A LAGUNILLAS, BOLÍVIA - Menuts del Mon\nHome/Uncategorized @ca/ARRIBA LA NOSTRA AJUDA HUMANITÀRIA A LAGUNILLAS, BOLÍVIA\nEns arriben les primeres imatges de la nostra ajuda humanitària a les comunitats afectades per les inundacions de Lagunillas a Bolívia. Una acció que vam fer en col·laboració amb la municipalitat i la nostra contrapart boliviana.\nSegons els informes 115 comunitats indígenes van patir les conseqüències de les inundacions entre elles,Tapera, Iguazurenda, Yapumbia Yaiti, Buena Vista i Itacuatía entre altres.\nGràcies a la Defensoria de la Niñez Boliviana i el gran treball de les nostres especialiestes de Camp Mariane Soriano i la Coordinadora de Menuts del Món,Viki MIller, vam obtenir el registre de les famílies afectades.\nPuntualment l’ajuda que van enviar gràcies a totes vosaltres es va destinar a compra de llavors, aliments i productes bàsics com matalaps, mantes, etc. Així com ajudar a reconstruir les seues cases temporalment.\nEn una circumstància d’emergència no podíem girar l’esquena als beneficiaris del nostre projecte ‘Jerovia‘, menors amb disfuncionalitat que tant aconseguiments hem tingut i tenim.\nA continuació vos mostrem els efectes de les inundacions y la nostra intervenció


Cor en anglès a l’Aula de Música AdM d’Arenys de Munt | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nL’Aula de Música AdM amplia la seva oferta formativa i torna a oferir el cor en anglès de música moderna, que permetrà aprendre anglès tot cantant i gaudint de la música\nA través de les lletres de les cançons, es treballarà la llengua anglesa; aspectes com el vocabulari, la sintaxi o la pronúncia.\nEl curs s’iniciarà aquest octubre si s’arriba al mínim de 5 alumnes, i es farà els dilluns de 19 a 20 h per al grup de joves de 12 a 16 anys i els divendres de 18 a 19 h per als nens i nenes de 9 a 11 anys. El màxim d’alumnes per grup és de 10.\nEl preu de la matrícula és de 12 € i el de cada mensualitat 23 €.\nPer a més informació, podeu trucar al 616911655 o escriure a aulamam@aulamam.com.\nImatge i Font: Ajuntament d’Arenys de Munt


CCOO de Catalunya reclama que la violència vicaria deixi de ser "invisible"\nCCOO de Catalunya ha reclamat aquest divendres al Govern de la Generalitat que estudiï i publiqui "dades certes sobre la violència vicaria perquè no romangui invisible davant l'opinió pública", arran de la troballa del cadàver d'una de les nenes desaparegudes i presumptament assassinades pel seu pare a Tenerife.\nSegons han explicat en un comunicat, la violència vicaria "és una de les formes de la violència masclista que consisteix a utilitzar a les filles i als fills per infligir dolor i control cap a les seves mares", i han expressat que és una forma de violència poc denunciada, però que passa amb freqüència, en les seves paraules.\nCCOO de Catalunya també ha demanat a Parlament de Catalunya que legisli "per protegir els nens" i que destini recursos necessaris per a les seves mares.\nHa manifestat que segons fonts del Consell General de Poder Judicial (CGPJ), a Espanya, només un 3% dels casos de violència de gènere "acaba amb la suspensió del règim de visites als pares que han exercit el maltractament, i només en un 5,2% dels casos els jutges dicten la retirada de la custòdia als agressors com a mesura cautelar de protecció dels menors ".\nHa assegurat que el Conveni del Consell d'Europa sobre prevenció i lluita contra la violència contra les dones i la violència domèstica, conegut com a conveni de Istanbul, demana als governs europeus que "adaptin mesures legislatives per castigar amb sancions efectives, que incloguin la pèrdua de llibertat, el seguiment o vigilància de la persona condemnada o la pèrdua de la pàtria potestat ".\nUn vídeo revela que Amazon destrueix el que no pot vendre\nEls espanyols han de pagar almenys sis impostos per la compra i...\nMort o fama i passarel·les: el que els espera als albins depenent...\nEls pacients amb COVID-19 poden patir problemes cognitius fins a...\nNefilim, el nou virus dissenyat per atacar els rics


Acta Comissió del Centenari | 18.01.2020 – Centenari de La Prosperitat. 1919-2019\nActa Comissió del Centenari | 18.01.2020\n18 de gener de 2020 a les 12 del migdia\nAssistents:Pepi Ramírez, Joan Llatge, Elia Herranz, Gonzalo García, Jordi\nFoix, Andrés Naya, Ferni Seijas, Joan Catafal, Kiko Ruiz, Laura Sánchez, Pedro\nCervera, Alex López\nS’excusen: Isidre Ramos, Pepi Ramírez, Ferni Seijas, Pedro Cervera, Mercè Abeyà\n1) Es valoren les últimes activitats:\n– Rutes «(Re)volta popular, Omnium Cultural (30 de novembre i 21 de desembre). Bon nivell d’assistència. Arriba informació de que es va trobar a faltar, aterrar més al barri i parlar de lluites concretes.\n– «Donants de Memòria». Quatre sessions grupals i dues més, d’entrevistes individuals, amb molta participació i aportacions entusiastes del veïnat.\nCaldrà veure el resultat final de l’audiovisual que estan muntant la Núria i la Mireia de la Cooperativa Trama. La feina es presentarà públicament, primer als «donants», pel febrer/març de 2020.\n– Dos actes emotius i amb molt públic els del Vermutsical i Ball del Centenari del 14 de desembre. Un «Mateolika» generós i entusiasta va fer xalar a tota la sala del Casal que es va quedar petita. Marxa, bona música i un Casal també ple a vessar, al vespre, amb «Mon Casino Casamor». D’agrair la participació de la Xaranga de la Prospe.\nEls dos actes, amb la presència de «la Prospe» i «el Pestanya», els dos cap-grossos nascuts amb el Centenari. – El 16 de desembre s’inaugurà a la Presó Model- 5ª Galeria, l’exposició: «Harry Walker: obrers i veïns en lluita».\nSet torres quadrangulars, amb 28 plafons, on s’expliquen les dues lluites, complementat per una vitrina amb documentació original.\nAmb una afluència notable de gent del barri i de fora. L’exposició és una proposta de la Comissió del Centenari i realitzada pel Museu d’Història de Barcelona (MUHBA). L’acte fou presentat pel Director de Muhba, Joan Roca, amb intervencions de Jordi Rabassa, regidor de «Memòria Democràtica», un membre de la Comissió del Centenari i dels tres Comissaris de l’exposició. Hi era també Carles Vicente, Director de Memòria, Història i Patrimoni del Institut de Cultura de Barcelona (ICUB).\n– El «Sopar de Traje» del Casal, 19 de desembre, tingué un pastís de postres, elaborat per en Joan Llatge de la Comissió, on l’exquisidesa, es complementava amb simbologia del Centenari.\n– Extraordinària la mostra de cartells d’Azagra i Revuelta. Una crònica del barri, materialitzada en l’exposició, inaugurada el 15 de gener al Casal de Barri.\nKike Espinoza s’encarregà de llegir, en nom de la Comissió, el text d’agraïment a la feina d’Azagra i Revuelta-\n2) Estat de comptes. Memòria per justificar la subvenció de 2019\nEn Ferni presenta de forma detallada i precisa l’estat de comptes del Centenari, període 2019.\nLa facturació supera amb escreix el 50% de la subvenció, 6.000 €.\nEs farà una donació de 40’10 € a Open Arms. En Ferni se n’encarrega.\nResta al compte de l’AV un romanent, aproximat, de 2.000 €\nEs fan algunes observacions tècniques de caràcter comptable.\nEls dubtes, en Ferni, els aclarirà amb l’ Antònia del Casal. Els comptes, amb les esmenes, es faran arribar a Isabel Santaulària, Coordinadora de Serveis a les Persones, qui ens ha assessorat a l’hora de demanar i justificar les subvencions.\nEn Pedro té enllestida la memòria, formulari i part gràfica. Incorporarà les aportacions que s’han fet.\n3) Activitats programades des de la Comissió i encara per realitzar:\n– El dia 25 de gener el Muhba ha programat una visita guiada a l’exposició de la Model. Cap dels Comissaris està disponible i ens proposen que ho faci la Comissió, afegint que pagarien la feina.\nEntre els presents no hi ha ningú que pugui. Elia s’encarrega de dir-li a l’Albert Recio que té pensat anar-hi aquest dia.\n– El dia 28 de gener l’exposició es presenta a la Lleialtat Santsenca. S’apunten per anar-hi: Gonzalo, Elia i Joan C.\n– L’exposició arriba a la Via Júlia el 2 de març.\nEs queda per fer la presentació el mateix dia, a les 7 del vespre. Jordi Foix s’encarrega de fer el cartell per publicitar-la.\nUn dels comissaris, Nestor Bogajo, serà qui intervindrà.\n– Es parla de la proposta de portar-la, no està programat, a la plaça de les Treballadores i dels Treballadors de Harry Walker.\nEl fet que no hi hagi dates per la fàbrica Oliva Artés, que està en obres, es veu més factible que sigui la Comissió qui s’encarregui de portar-la.\nCal veure com transportar-la, s’ignora com ho fa el Muhba. El lloc escollit seria el carrer Baltasar Gracián, davant del Poliesportiu, on es podria guardar.\n– Tallers de Memòria: dijous: 6, 13, 20, 27 de febrer i divendres, 6 de març.\nEs programen tres reunions per preparar-los:\na) 22 de gener, a les 19’45 h. Per definir el format. Andrés, Jordi Foix i els moderadors, José Manuel i Elia.\nb) 29 de gener, a les 20 hores, amb els ponents del barri.\nc) Data per concretar. Amb tots els ponents.\nEl Muhba ha fet el díptic per fer la difusió. Demanen entitats, amb adreces, per fer-los arribar. Es fa una llista: Biblioteca de Nou Barris, Biblioteca Vilapicina i Torre Llobeta, Biblioteca Zona Nord- Ciutat Meridiana, Biblioteca Trinitat Vella, Biblioteca Ignasi Iglesias, El Pou. Grup d’estudis de la Vall d’Horta i la Muntanya Pelada, Centre d’Estudis Ignasi Iglesias, Memòria Trinitat Vella ( Amador), Memòria Històrica Trinitat Nova (Jaume)…\nAndrés i Joan busquen les adreces i ho fan arribar al Muhba.\nDos-cents exemplars ens els reserven perquè sigui la Comissió qui els reparteixi.\nLa Comissió també ha editat un díptic, més casolà. Es va començar a repartir el dia de la inauguració de l’exposició d’ Azagra i Revuelta.\n– El llibre «la Prosperitat: arrels històriques» està pràcticament enllestit. Falten algunes esmenes i el contingut de les dues solapes i de la contraportada.\nEs mostren les 5 propostes de la portada que ha fet en Ru i se n’escull una.\nLa presentació del primer llibre de «La Prosperitat», es programa pel divendres, 13 de març, a les 19’30, al Casal. La presentació s’encarregarà a la Mercè Tatjer, que és qui la revisat i ha fet el pròleg.\n– Visionar el treball de la Cooperativa Trama «Donants de Memòria.\n– Exposició «Poliesportiu Valldaura (1978-2020). 42 anys gestionant esport, fent barri». La previsió és pels mesos de març/abril al Poliesportiu, on seria permanent. Abans de final d’any passaria pel Casal.\n4) Reunions pendents\nHi han pendents de concretar dues reunions, ja emparaulades, amb en Jordi Rabassa i la regidora Margarida Marí-Klose.\nL’Andrés farà l’esborrany, l’enviarà al Joan C. Després serà en Tòfol qui faci les correccions. Amb en Jordi Rabassa els temes serien: els faristols de Harry Walker, el refugi del carrer Florida, la Torre de Florida 50…\nEs deixa a les seves mans el que convidi a Carles Vicente.\nLa de la Regidora seria per presentar-li la Comissió, el pla de treball i els temes de Memòria i patrimoni…\nSeria interessant fer-la abans del 2 de març, per poder convidar-la a la inauguració de l’exposició a la Via Júlia…\n5) Destí dels quadres de Miquel Fuster\nEls dibuixos van servir per il·lustrar el llibre: «Harry Walker: lluita obrera, victòria veïnal»· Es decideix donar-los a entitats: Arxiu Històric de Roquetes-Nou Barris, Casal de barri, AV Prosperitat, Parròquia Santa Engràcia, Poliesportiu, …Néstor Bogajo, autor de la primera part del llibre.\nEs trien els que sembla que encaixen més amb cada entitat. Es dedicaran, en nom de la Comissió. Text i «cal·ligrafia»: Andrés, Joan C., Alberto i Tòfol.\n6) Subvenció 2020\nS’acorda, no demanar-la.\nSi es crea un grup de treball, després de tancar la Comissió que sigui aquest qui ho faci, el 2021.\n7) Toni Carlo canta a la Serrat\nLa decisió és que el Centenari acabi només el que té programat.\nPer la implicació amb el barri de Toni Carlo i per la vàlua de l’espectacle, es demana que sigui Programació del Casal qui l’assumeixi.\nPROPERA REUNIÓ: dissabte, 14 de març a les 12 del migdia. Hi haurà refrigeri?\nEs contempla la possibilitat de convocar reunió abans si hi han coses concrets que ho exigeixen!!!! Han quedat sobre la taula temes com:\n– Campanya per la torre de Florida, 50\n– Gestió i manteniment dels Cap-Grossos\n– La Web del Centenari\n– Creació d’un grup de treball de Memòria i Patrimoni\n– Continuïtat de la col·lecció de llibres «La Prosperitat»


La riauda solidària recapta en total 152.396,01 euros | Radio Montblanc\nLa riauda solidària recapta en total 152.396,01 euros\nAquesta xifra s'ha destinat a ajudar 62 projectes entre l'Espluga de Francolí i Montblanc\nRiuada solidària de l'Espluga de Francolí i Montblanc han aconseguit 152.396,01 € de recaptació. D'aquests 108,875€ els van aconseguir la plataforma de l'Espluga i 43.521€ la de Montblanc.\nRiauda solidaria neix el 25 d'octubre de 2019, tres dies després de la riuada al Francolí, amb la voluntat d'ajudar a tots els afectats de manera altruista i desinteressada. Neix a l'Espluga de Francolí i obria les seves portes a qualsevol poble afectat que es volgués afegir i crear la seva plataforma com va ser el cas de Montblanc.\nA l'Espluga de Francolí es van rebre 47 sol.licituds de les quals només 38 han estat admeses i 9 d'elles es queden fora per no cumplir amb els requisits de les bases de Riuada Solidaria. Arrel del covid s'ha hagut d'ajornar l'entrega d'aquests diners però a l'Espluga ja s'han donat 10.000€ a 5 dels negocis més afectats. Ara comença la segona fase de pagament, per la resta d'afectats i fins el 22 d'octubre.\nA Montblanc es van rebre 24 sol.licituds, totes elles acceptades perquè cumplien el 100% dels requisits. A Montblanc hi ha 5 línies d'ajuts: Empreses i activitats empresarials amb 5 sol.licituds; Habitatges d'ús habitual amb 6 sol.licituds; Altres habitatges amb 2; Magatzems i altres cncepcions d'ús agrícola amb 8 sol.licituds; i per finalitzar infrastructures de rec comunitari amb 3 sol.licituds. A Montblanc el període de pagament s'allarga un mes fins al 22 de novembre.\nFinalment, els tres portaveus, Roger Odena, Anna March i Àlex Rebollo agraeixen a totes les entitats i voluntaris que han fet possible la recaudació d'aquests diners.


CREATIVITATEXPRESSIÓTALLERS EN FAMÍLIAHUMANITATS I CIÈNCIES SOCIALSGASTRONOMIARECURSOSSALUT I CREIXEMENT\nMúsica ClàssicaCinemaVespres de Jazz\nEspectacles i Conferències (Cinema)\nFamília -- CategoriesMúsica ClàssicaCinemaVespres de Jazz\nDijous de 19.30 a 21.30h\nEspai: Sala d'actes\nDirecció: Jaime Rosales, 2018, 107 min. Intèrprets: Barbara Lennie, Àlex Brendemühl, Joan Botey, Marisa Paredes\nLa Petra no és la primera protagonista de cinema que queda òrfena i decideix trobar al seu veritable pare, però, fins a quins límits està disposada a arribar? La vida de la Petra, la del seu pare Jaume, un artista amb arquetip de geni dolent, i l'actual família d’aquest es veurà submergida en secrets familiars, violència i esperança. Acompanyat del curtmetratge:\nCURT: NIT BUS Direcció: Juanjo Giménez Peña, 2007, 9 min.\nZOG, DRACS I HEROÏNES\nDimarts de 17.30 a 19h\n60 minuts, de 3 a 7 anys\nEl Zog és un drac que va a l’escola per a aprendre a volar, a treure foc per la boca i a raptar princeses. No se’n surt massa bé, però va superant els obstacles gràcies a l’amistat d’una princesa que l’ajuda i li fa entendre que no han de ser el que el món espera d’ells. Una història acompanyada de quatre curts protagonitzats per nenes valentes i imaginatives.\nPodreu realitzar les inscripcions presencials i on-line a partir del 17/12/2019\nDirecció: Marianna Economou, Canadà, Dinamarca, 2018, 72 minuts\nDos enginyosos cosins, amb l'ajuda del saber de les àvies i la il·lusió dels habitants d’un isolat poble de Grècia, aconsegueixen aixecar els ànims i l'economia de l’indret, exportant petits pots amb tomàquets orgànics i conserves amb un mètode poc ortodox... Una història entranyable sobre el poder de les relacions humanes. Els dos protagonistes han descobert el secret perquè els tomàquets tinguin més bon gust: Wagner. Desafiant l'agricultura industrial i cultivant tomàquets orgànics amb llavors centenàries, venen tomàquets sensibles a la música per tot el món.\nRenovacions del 2 al 13 de desembre\nInscripcions a partir del 16 de desembre i fins esgotar places\nConsulta el fulletó dels tallers aquí\nAbans de fer una inscripció en línia has de saber que la inscripció és nominal. Amb les teves dades no pots inscriure a una altra persona.\nSuplement pel material\nRecorda que alguns tallers tenen suplement per al material comú, que hauràs de pagar en efectiu el primer dia de classe.\nPer beneficiar-te de reduccions de tarifes cal que presentis la documentació i facis la inscripció presencialment al centre.\nInformació sobre reserves a espectacles\nAforament limitat. Les entrades no recollides 10 minuts abans de l’inici de l’espectacle perdran la reserva. En cas de no poder assistir a l’espectacle agrairíem que aviséssiu amb un correu a fortpienc@fortpienc.org o per telèfon al 932327827 per tal d’alliberar la plaça.\nSi tens qualsevol dubte ens pots trucar al telèfon 932327827 o escriure al correu fortpienc@fortpienc.org o visitar la nostra web www.fortpienc.org\nLudic3 SCCL (F60475902) | C/Diputació 185 Pral. 1a 08011 Barcelona\nPlaça Fort Pienc, 4-5


Dràstic canvi de temps a les Terres de l’Ebre - Imagina Ràdio\nDràstic canvi de temps a les Terres de l’Ebre\nAhir i abans-d’ahir a les Terres de l’Ebre vam viure una altra onada de calor, un clima al qual ja ens hi hauríem d’acostumar, ja que podríem dir que les onades de calor formaran part del clima d’estiu ebrenc. Les temperatures han arribat als 40 graus en algunes zones més interiors i aquesta tarda i dissabte s’espera que les temperatures en prou feines superin els 30 graus.\nAquesta propera matinada pot ser fresca, sobretot al litoral, però les temperatures centrals del dia també seran menys caloroses que els dies passats. Feia temps que teníem el sol ben present, i sembla que avui a la tarda quedarà tapat completament pels núvols negres. Aquests deixaran escapar algunes precipitacions, que fins i tot poden ser moderadament intenses.\nEl cap de setmana, sobretot dissabte, també tindrem núvols però les clarianes s’imposaran, tot i que aquest fet no farà que les temperatures augmentin. Entrem en uns dies on les temperatures seran inferiors a les habituals per aquestes dates i, sense cap mena de dubte, serà un estrès tèrmic per animals, plantes i boscos.\nArticle anterior30.000 euros per rehabilitar habitatges socials d’Amposta\nArticle següentPas endavant cap a la reindustrialització del nord de les Terres de l’Ebre


Obras, Instalaciones y Mantenimientos\nATYCA és una empresa constructora creada a l’any 1997 que ofereix un servei integral en l’àmbit de l’obra nova i l’interiorisme i així aconseguir la gestió total del procés constructiu amb uns objectius definits: qualitat, serietat i satisfacció del client.\nAquestes característiques ens diferencien de les empreses petites i mitjanes dedicades al sector de la construcció. Permeten que tan el promotor privat com el públic tinguin la seguretat de que la seva obra es realitzarà amb garanties gràcies als nostres equips tècnics de direcció i al personal qualificat responsable de l’execució de tot el procés.\nObra nova i promoció d’habitatges\nEstem especialitzats en l’execució d’habitatges unifamiliars aïllats d’alt standing i promocions d’habitatges plurifamiliars on la qualitat és l’objectiu principal.\nRehabilitació i interiorisme en habitatges\nL’interiorisme ocupa la major part de la nostra activitat. Oferim un servei integral d’estudi i rehabilitació d’habitatges d’alt nivell, a més del suport en la redacció de projectes per llicències municipals i del disseny d’espais adequant-los al programa i a les indicacions definides pel client.\nTambé ens dediquem a la rehabilitació estructural d’immobles antics i a l’adequació dels mateixos per l’ús de lloguer o venda.\nAdequació espais d’ús diferent a habitatges\nActuem a oficines, espais comercials de venda o restauració, espais públics, etc. per adequar-los a habitatges.\nConstrucció d’oficines bancàries i despatxos d’assegurances, arquitectura, enginyeria i empreses de construcció. A més, serveis i espais d’oficines habilitades per un ús polivalent i destinades al mercat del lloguer.\nBotigues d’importants firmes de moda com Purificación García, Carolina Herrera i Bimba y Lola o d’electrodomèstics de gamma alta com Bang & Olufsen.\nA més, realitzem reformes en locals de restauració.\nUrbanitzacions parcials o total de zones a la via pública o a equipaments públics com col·legis, seus socials o cementiris.\nLes obres en organismes públics com la Generalitat de Catalunya, els ajuntaments de l’Àrea Metropolitana de Barcelona o el Parc de Collserola ens permeten diversificar l’oferta i mantenir contacte amb una extensa varietat de tipologies d’obra i donar un servei més ampli gràcies a la promoció pública de les mateixes. En són exemples la rehabilitació i les reformes de col·legis, oficines, locals socials, carrers i cementiris.\nTan les obres privades com les públiques s’executen complint amb els objectius d’empresa de qualitat, serietat i satisfacció del client, que inclou els terminis d’entrega segons l’acord inicial.\nRedacció de projectes i legalitzacions d’obres i/o instal·lacions en compliment de la normativa vigent.\nDisposem d’oficina tècnica i dels serveis de delineació necessaris per qualsevol projecte d’obra i interiorisme.\nProjectes d’obres menors i legalitzacions d’activitats\nRedacció de projectes i tràmits davant les Administracions per obtenir diferents llicències.\nCèdules d’Habitabilitat i certificats\nCertificats d’Habitabilitat d’Habitatges i tramitació de cèdules davant la Direcció General d’Arquitectura i Habitatge.\nRedacció d’informes tècnics de patologies o problemes existents a tot tipus d’immobles.\nProves d’aluminosi i anàlisi estructural d’immobles\nEstudis estructurals d’immobles afectats per aluminosi, carbonatació i forjats antics de bigues de fusta o ferro.\nATYCA - Obras, Instalaciones y Mantenimientos, SL.\nRambla Catalunya 120 Pral. 1ª 08008 Barcelona · T. 93 368 67 80\nAvís legal · Tots els drets reservats per ATYCA © Copyright 2016


Preocupació pel deteriorament del paviment del carrer Major de la Seu d'Urgell — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Preocupació pel deteriorament del paviment del carrer Major de la Seu d'Urgell\nPreocupació pel deteriorament del paviment del carrer Major de la Seu d'Urgell\nCompromís X La Seu creu que les obres de manteniment del vial, reformat el 2009, incomoden comerciants i veïns. L'equip de govern (PDeCAT) assegura que els treballs són necessaris de forma periòdica pel pas de vehicles de gran tonatge\nObres de manteniment al carrer Major (Foto: Compromís)\nCompromís X La Seu ha lamentat que el carrer Major de la Seu, eix vertebrador del centre històric de la ciutat, està obstaculitzat "de nou" per obres de manteniment del seu paviment. Segons indica el grup municipal, "això comporta molèsties i dificultats a comerciants i veïns".\nEl partit urgellenc creu que "la reforma del vial, efectuada l'any 2009 per l’actual equip de govern, liderat per Albert Batalla i Jesús Fierro, ha estat un fracàs perquè un cop es va obrir al trànsit va començar a patir deficiències el ferm del carrer". Així mateix, manifesta que "això ha portat a fer obres constants de manteniment, les quals dificulten el trànsit rodat al carrer".\nEl principal grup de l'oposició a l'Ajuntament de la Seu subratlla que el comerç de la ciutat "ja té prou dificultats i neguits", fent referècia a l'enquesta que va realitzar el grup al comerciants ara fa uns mesos, "com per a afegir els inconvenients provocats per la deficient reforma portada a terme per Convergència". I recorda: "la millora del carrer Major del 2009 va tenir un cost d'1.391.938 euros, una xifra a la que s’ha de sumar les contínues reparacions".\nEl portaveu de Compromís X La Seu, Òscar Ordeig, qüestiona que "una vegada més, s'ha de sumar a l'encara crisi que pateix la ciutat els efectes d’una obra deficient al carrer Major” i assenyala que "comerciants i veïns mereixen un vial digne i en condicions per poder fer-hi vida i portar els seus negocis amb normalitat".\nProjecte aprovat per unanimitat\nEn relació amb el malestar expressat pel grup municipal, el tinent d'alcalde d'Urbanisme de l'Ajuntament de la Seu d'Urgell, Jesús Fierro (PDeCAT), ha recordat que el projecte executat al carrer Major va ser aprovat per unanimitat al plenari. Així mateix, Fierro especifica que les feines de manteniment "són necessàries de forma periòdica pel trànsit de camions de gran tonatge que passen pel vial a causa del mercat setmanal".\nL'equip de govern remarca que "mentre hi hagi mercat al carrer Major, cosa per la qual apostem, aquest tipus d'intervencions seran inevitables". En aquest sentit, Fierro indica que podria haver-hi una millora si es reubiquen algunes parades, tot i que és difícil evitar el pas pel carrer Major de vehicles grans.


Sant Cugat commemora enguany el centenari d’una de les infraestructures que més han contribuït a modernitzar la ciutat: l’arribada l’any 1917 del ferrocarril, que va suposar una ràpida connexió amb Barcelona i posteriorment amb la resta del Vallès. Aquesta infraestructura va ajudar decisivament a transformar la fesomia rural de Sant Cugat i fer-la créixer en població i serveis.\nPer aquest motiu l’Ajuntament, Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC) i una Comissió Ciutadana –formada pel teixit associatiu, veïnal i empresarial de la ciutat- han organitzat un programa d’actes per commemorar aquesta efemèride. Comptarà amb una trentena d’activitats que s’allargaran entre l’octubre del 2017 i el juny del 2018 (es pot consultar el programa a santcugat.cat/centanystren).\nAj. Sant Cugat @ajsantcugat #santcugat es bolca per mostrar el dol a les víctimes dels atemptats de #barcelona i #Cambrils i en contra del terr? https://t.co/EnVmMWeolT\n010santcugat @010santcugat RT @FGC: Avui a les 12h aturada d'un minut del servei en record a les víctimes de l?atemptat de #Barcelona #FGC #BCNCiutatdepau


L'Auberge La Source de Peyssou Beaumont-du-Perigord França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVeure tots els 18 allotjaments a Beaumont-du-Perigord.\nL'Auberge La Source de PeyssouGrand Peyssou, Saint-Avit-Senieur, Beaumont-du-Perigord, França, 24440 - Veure al mapaExcel·lent9,0Basada en23comentarisL'Auberge La Source de PeyssouVeure més fotos"Set in a beautiful location, L'Auberge de Peyssou is off..."RussellUnited KingdomVeure més fotosVeure totes les 47 fotosMolt bona ubicació 8,6Veure al mapa8,6UbicacióParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsjardíRestaurantsesports d'aigua (no motoritzats)\nVeure les fotosLa Rose Double Room20 m21 llit dobleFixa les dates per veure preusVeure les fotosSuite50 m22 llits doblesFixa les dates per veure preusVeure les fotosDoble (Double)40 m21 llit granFixa les dates per veure preusVeure les fotosLes Violettes Double Room40 m21 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosLes Cèpes Double Room35 m21 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosDoble (Double)35 m21 llit granFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació de convidats (Guestroom)20 m2Fixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióAl visitar Saint-Avit-Sénieur, vosté es sentirà com a casa a L'Auberge La Source de Peyssou, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. L'Auberge La Source de Peyssou també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Saint-Avit-Sénieur. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, restaurant. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, escriptori, aparell de televisió, habitacions interconnectades disponibles, plat de dutxa a cada habitació. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com pesca, equitació, jardí, esports d'aigua (no motoritzats). L'Auberge La Source de Peyssou és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Saint-Avit-Sénieur.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-seequitaciójardí esports d'aigua (no motoritzats)pesca Àpats, begudes i refrigeriRestaurants Serveis i comoditatsmagatzem d'equipatgezona de fumadors Accésinstal.lacions per a minusvàl.lidss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més\nL'Auberge La Source de Peyssou


28 febrer 2021 01:42\nToni Rotget | 14 juliol 2019\nAquest passat divendres vespre es va fer la conferència de cloenda del primer fòrum 'Mallorca i els seus suds' a Ca n'Oleo de Palma. La conferència final va ser a càrrec de Ramón Grosfoguel, professor del departament d’estudis ètnics de la Universitat de Califòrnia Berkeley.\nGrosfoguel va pronunciar una conferència titulada '¿Qué significa descolonizar el Estado español?'\nRamón Grosfoguel (Puerto Rico, 1956) és un sociòleg que pertany al Grup modernitat/colonialitat. Aquest grup treballa en la Universitat de Califòrnia a Berkeley. Defineix el seu pensament com adscrit al corrent decolonial, superador de l’escola post-colonial amb la que es considera emparentat.\nAquest grup de pensament sosté que existeix un vincle estructural entre modernitat i colonialisme, que els efectes del colonialisme europeu no acabaren amb els processos de descolonització i independència nacional dels segles XIX i XX, persistint en la cultura i les formes de pensar. Proposa un 'gir decolonial' per a realitzar una descolonització epistemològica que corregeixi les deformacions universalistes i ahistòriques de l'eurocentrisme i la modernitat, a la que considera en situació de 'crisi terminal'.\nAquesta línia de pensament posa l'accent en la crítica del racisme i la línia divisòria que el pensament colonial fa entre allò que és humà i allò que no ho és. Defineix la idea de interseccionalitat de categories com ara classe i gènere, a partir d’aquesta esmentada línia de distinció del pensament colonial.\nEn aquesta conferència el professor Grosfoguel ha alertat que «no s'ha de caure en el parany del debat semàntic, això és, a partir del fet colonial de l’imperi castellà en terres dels imperis inca o azteca es produeix un relat i un discurs colonial eurocèntric i que posteriorment ha esdevingut i s’ha esbrancat en multitud de variants i discursos del colonialisme».\nÉs justament per això que la narrativa posterior eurocèntrica del colonialisme ha intentat, i ho ha aconseguit, intoxicar les veus i els documents que relaten el fet colonial menystenint l’opinió dels historiadors i investigadors que han divulgat un relat diferent a l’oficial.\nEl problema fonamental del fet colonial castellà en terres americanes, africanes i asiàtiques és «la destrucció i aniquilació de tot allò que es descobria i es conqueria imposant en conseqüència la seva lògica civilitzadora, tot justificat per la fe religiosa cristiana de l’època i el seu desmesurat anhel de cristianitzar tota terra salvatge».\n«Quan Castella arribà a terres americanes ja existia un cert comerç i unes relacions interculturals entre pobles i grups humans diversos: els vikings, els xinesos, els africans, d’una manera o altra coneixien aquestes terres, mai no es plantejaren però invadir cap territori aliè i manco destruir-lo», explica Grosfoguel.\nEl colonialisme que es produeix a partir del 1492 adoptà «unes formes concretes d’explotació humana i territorial».\nSegons Gosfoguel: «De llavors ençà i a través de les etapes històriques ha anat conformant figures diverses (capitalisme, invasions, guerres) però en el fons contenen els mateixos ingredients d’opressió, sotmetiment, injustícies socials, i destrucció que abans».\nSegons el professor Grosfoguel l'Estat espanyol té un conflicte d’identitat, és a dir, «un problema territorial (Euskadi, Catalunya, Galícia, Navarra), que projecta de forma artificial una imatge cap a l’exteriorinserida dins el relat oficial».\nEl que realment fa que ES:ÑÑA sigui única, és veure la gent amb carreres universitaries, fent de camarers servint cerveces i a gent sense el graduat, dirigint el pais.\nA un documental de TVE. emés a la 2ª mostraren més de 4.000 presoners a la guerra civil,(Extremadura) i per no haver-los de cuidar, i perque havian de seguir cap a Salamanca amb un parell de dias als afusellaren a tots.\nPer I una altra, fa dervers d'un any\nSi l'autor del Kitah Ta'rij Mayurqa va fugir al Nord d'Àfrica, com podia saber que feien els cristians amb els àrabs que se quedaren a la nostra terra?\nEn canvi, podem contar sense equivocar nos, el que feren els espanyols amb els francesos que feren presoners a la batalla de Bailén. I mirau que és mala sort, que ells que mai pensaven en les nostres illes, hi van haver de pensar per cometre aquell genocidi envisnt los a Cabrera..\n@ Idò. M'has deixat de pedra, noi. Estàs sobreposant subrepticiament, unes idees de la teva pròpia collita sense cap fonament ni raó històrica, per la qual cosa aprofito per dir-te, que no es pot quedar més ridiculament amb el cul enlaire, que de la manera que ho has fet tú. Sense cap estil ni referències històriques, només per el teu encaparrament i tossuderia pròpies del qui embesteix els molins de vent, que penso que en Cervantes sense arribar a conèixer-te, ja endevinava que hi hauria gent així, però mancat de lluïment. O és que potser també els havia de patir a la seva època...\nPer No se sap si és veritat, fa dervers d'un any\nPerquè no parlau del que feren les tropes borbòniques junt amb les castellanes a les Illes Balears, València i Catalunya, que és més recent i ben segur que ès veritat? La història de la Conquesta segons els vençuts podria dir mentides, per demonitzar als que els van véncer. I encara més: si se va conquerir Mallorca, va ser perque els moros de Mallorca atacaven contintinuament les poblacions de les costes catalanes i les massacres i els sequestrs de gent jova i infants era continus.\nI és que hi ha massa "historiadors i filòlegs" gonelles, que com que s'han donat eñ títols a ells mateixos, no han estudiat ni han anat a classe, i escriuen el que els hi dona la gana.\nEstic farta, va ser va ser, sí, va ser un genocidi, però sabeu què va ser un genocidi també? La conquesta dels Regnes de Mallorques i de València, el fet important és.... que es pot fer ara per reparar-ho? En el cas de les Illes Balears i València (país Valencià o comunitat valenciana, com li vulguis dir) ja no és pot fer res ja que no queden rastres, els països d' Amèrica poden reparar el mal fet per la conquesta castellana encara poden, perquè encara queden natius americans. Però és feina dels governs en qüestió, ARA JA NO ÉS RESPONSABILITAT DE CASTELLA ni d' ESPANYA(em fa mal fer aquesta afirmació, però és la veritat)\nEncara ara van de conquistadors i desructors... veg. sinó el procés!\nPer cala major, fa dervers d'un any\nÉs s´adn lupus esteparius rapiÑus ibericus .\nDes de la òptica actual, no fa més que confirmar els fets de que a les Balears som "vasallos de Castilla" i ells imposan i administran la nostra economía, la nostra manera de parlar i la nostra manera de viure per la DOMINACIÓ de las nostras terras.\nArgumentas sobre el comunisme d'un parell d'anys, i passas de llarc sobre el nazisme i el franquisme, que encara avui está enquistat en el poder d'Espanya.\nSé que els que estimen Mallorca, el seu somni és no haver de donar contes a Espanya, és clar que per tú no és un bon sentiment.¡Visca les Balears lliures !\nPer Víctor, fa dervers d'un any\nM'ha sorprés llegir que, abans dels espanyols, els vikings, els xinesos i els africans coneixien les terres americanes.\nDuim tan aferrada la cultura hispànica que aquestes troballes historiogràfiques ens descomponen la imatge que teníem.\nEl 'descobriment' d'Amèrica fou una altra cosa.\nI als qui no se'ls ponia el sol aviat no sabran on pondre.


La Vila Joiosa - Notícies: El Ple de la Vila suspèn l'adequació de terrasses i paradors de comerços a l'Ordenança municipal fins al 2022\nEl Ple de la Vila suspèn l'adequació de terrasses i paradors de comerços a l'Ordenança municipal fins al 2022\nEl bloc plenari també ha garantit la màxima transparència i compliment del protocol de vacunació\nL'Ajuntament de la Vila Joiosa ha realitzat aquest matí el seu Ple ordinari del mes de febrer per via telemàtica, que ha estat presidit per l'alcalde del municipi, Andreu Verdú, des del despatx d'Alcaldia.\nEn ell, el grup Popular ha presentat una sèrie de mesures que tenen com a nexe comú la reducció i l’eliminació de diversos impostos municipals. Les propostes, seguint models ja proposats en altres localitats, se centren a reduir en un 50 % la taxa de fem per a tots els locals amb activitats econòmiques, eliminar l'impost de vehicles a tots els vehicles comercials, suprimir el cobrament de llicència d'obertura de nous establiments i de les taxes de cursos de formació municipals, i les lligades a l'ocupació de la via pública.\nLes mesures no han comptat amb el suport suficient de la majoria del bloc plenari. Des del Govern s'ha defensat que les mesures no contemplen de manera objectiva les diferents situacions econòmiques d'empreses i particulars, i que s’apliquen per igual en sectors comercials i personals amb volum d'ingressos molt dispars; per la qual cosa, no es tracta d'una ajuda equitativa. En aqueixa línia, el Govern viler ha defensat les facilitats que ja es presten des de l'administració i preveu un repartiment més equitatiu de les subvencions de concessió directa del Pla Resistir i dels 2 milions d'euros anunciats ahir, amb els quals l'Ajuntament complementarà les ajudes de la Generalitat, mentre que des del PP s'ha defensat la superioritat de la seua proposta.\nLa moció dels populars dirigides a invertir una subvenció de 500.000 euros per al sector de la restauració i hostaler per a millorar la imatge de comerços lligada a les dates de les llàgrimes de Santa Marta, tampoc ha comptat amb el suport suficient per a la seua aprovació. Aquesta subvenció, unida a les reduccions i l’eliminació de taxes municipals suposaria una reducció al voltant d'un 1 milió d'euros del pressupost destinat a altres accions necessàries per al municipi, han defensat des de l'Equip de Govern.\nSí que s'ha aprovat la moció del PP, amb el suport de Compromís, sobre les ajudes al comerç i hostaleria. La proposta ha tirat endavant després de la proposta del regidor de Comerç per a incloure un nou punt que insta el Govern central a què autoritze els ajuntaments a gestionar el 15 % de les ajudes europees i no només el 6 %.\nEl Ple de la Vila ha ratificat la proposta de Cs perquè el Ple de la corporació garantisca la màxima transparència i el compliment del protocol de vacunació amb el suport de PSOE, Compromís i PP. Des de l'Equip de Govern s'ha incidit a aprovar un esmena que elevara la moció a totes les administracions públiques, provincials, autonòmiques i nacionals, sense ser ben rebuda la proposta des del bloc de l'oposició i considerar des de Ciutadans que “desvirtuava” la moció.\nS'ha aprovat amb els vots favorables de l'Equip de Govern, en detriment de la presentada pel grup Popular, la moció del grup Compromís per a instar el govern d'Espanya que pose fre a l'especulació energètica amb el control del preu de la llum i el gas per a les xicotetes consumidores; i instar les administracions públiques perquè estudien la viabilitat de la creació d'una empresa pública energètica que afavorisca la competència del sector i beneficie les persones consumidores.\nLa moció del PP per a sol·licitar la suspensió de l'Ordenança local d'ocupació de via pública i d'ocupació del Mercat de proveïments no ha tirat endavant. Des del Govern s'ha recordat que l'Ordenança d'ocupació de via pública es troba actualment suspesa a la Vila Joiosa i que les parades del Mercat de proveïments estan exemptes de pagament de taxa municipal.\nLa moció de Cs per a instar la Conselleria de Sanitat perquè realitze un cribratge massiu en el municipi de proves d'antígens i la proposta per a la instal·lació de mesuradors de CO₂ en els centres d'ensenyament secundari de la localitat, no s'han aprovat per considerar la majoria plenària que no és competència de l'Administració local, que estan cobertes des de la Generalitat i que se centraran primerament en les seues responsabilitats.\nSí que s'ha aprovat per unanimitat la proposta conjunta de l'Equip de Govern i el Partit Popular per a la suspensió de l'article 15.3 de l'Ordenança municipal de protecció del paisatge urbà fins el 31 de desembre de 2021, així com la devolució de l'aval de Successors de Batiste Orquín SL.\nFinalment, s'ha aprovat amb el vot favorable de tots els grups municipals la moció conjunta del Dia Internacional de la Dona, 8 de març, que convida la ciutadania a reivindicar un futur sense discriminació per raó de gènere, en el qual dones i homes formen part de la nostra societat en igualtat de drets i responsabilitats.


La Selva Negra és un bonic massís de muntanya que sembla sortit d'un conte: boscos espessos, rellotges de cucut, paisatges típics, pobles amb encant, tradicions ancestrals, llacs i cascades són una delícia per passejar i descobrir. Us proposem un viatge tranquil, movent-vos al vostre aire en tren o amb cotxe de lloguer, allotjant-vos en bons hotels i descobrint tots els racons de la Selva Negra. Natura si, però també petites ciutats molt boniques com Heidelberg, Frigburg o Baden-Baden.\n1. Nits a Selva Negra a dos hotels tradicionals de qualitat.\n2. Transport eficient, còmode i ràpid en trens excel·lents.\n3. Vols amb Lufthansa en horaris que us permetran aprofitar el dia.\nDia 1. Vol a Frankfurt i visita de Mannheim\nA l'hora indicada presentació a l'aeroport de Barcelona o Madrid. Tràmits de facturació i sortida en vol directe destinació Frankfurt. A l'arribada, recollida de l'equipatge i, segons l'opció escollida, recollida del cotxe de lloguer o sortida amb tren des del mateix aeroport fins a Mannheim (el trajecte és d'una mica més de mitja hora). Check-in en el Novum Hotel Mannheim City 3*, al costat de l'estació. Després d'instal·lar-vos tindreu gairebé tot el dia per visitar la ciutat on hi destaquen la Torre de l'Aigua, l'Església dels Jesuïtes, el palau barroc (que, amb més de 400 habitacions, és el més gran d'Alemanya) i la col·lecció d'escultures del Museu de Belles Arts. Nit a Mannheim.\nDia 2. Mannheim-Heidelberg-Selva Negra Sud\nEsmorzar, check-out de l'hotel i deixeu les maletes a recepció. Avui us recomanem prendre un tren local a Heidelberg (tipus metro, bitllet a comprar a l'estació), situat a uns 15 minuts. Banyada pel riu Neckar i dominada per un espectacular castell, Heidelberg és una de les ciutats més romàntiques d'Alemanya. A primera hora de la tarda recolliu les maletes a l'hotel i sortida en tren cap a la Selva Negra Sud (és un recorregut, via Friburg, d'una mica més de dues hores). A l'arribada, check-in i nit a l'Hotel Winzerstube 4* o similar a Ihringen, situat a 300 m. de l'estació.\nDia 3. El Tren dels Llacs a l'Alta Selva Negra\nDesprés de l'esmorzar us recomanem agafar el tren dels llacs (no oblideu la targeta KONUS que us lliuraran a l'hotel) que, creuant Höllental (la vall de l'infern), us portarà als 3 llacs de l'Alta Selva Negra. El bonic recorregut és d'una mica més d'una hora. Podeu anar baixant i pujant de el tren per visitar-los tranquil·lament, especialment els llacs Titisee i Schluchsee. Si fa bon dia una altra opció és prendre el telecadira de Feldberg i fer la caminada fins al cim (90 min anada i tornada) per gaudir d'una de les millors vistes de Selva Negra. Una altra opció és anar a St. Blasien, l'església barroca té la tercera major cúpula d'Europa. Nit a l'Hotel Winzerstube de Ihringen.\nDia 4. Friburg, capital de Selva Negra\nEsmorzar i pren el tren a Friburg (23 min.) Per passar el dia visitant aquesta ciutat, una de les més boniques i encantadores d'Alemanya. Passejar pel seu nucli antic és una meravella amb edificis històrics totalment preservats. És de visita oligada la catedral (Münster) i, si podeu, pugeu a la seva espectacular torre per gaudir de vistes fabuloses. També val la pena pujar al turó de Schlossberg pels panorames. Els amants de la cultura gaudiran de l'esplèndid Museu dels Agustins, amb una excel·lent col·lecció d'art medieval. Nit a l'Hotel Winzerstube de Ihringen.\nDia 5. Vinyes i boscos de Selva Negra\nEsmorzar i sortida cap al nord de la Selva Negra. Pren primer el tren a Offenburg (1h. 15 min. via Friburg), on us recomanem deixar unes hores les maletes a consigna. El centre d'Offenburg té edificis bonics i és agradable per passejar. Però el nostre consell és que prengueu el trenet a Oberkirch (10 min,) o el bus a Durbach (15 min.) per gaudir dels bonics paisatges de vinyes i dels pobles amb moltíssim encant i amb llocs molt agradables per menjar i provar el vi de la regió. A la tarda agafaeu el tren que us pujarà des de Offenburg a Schekenzell, al centre de Selva Negra. És un trajecte molt bonic d'uns 50 min. Check-in i nit a l'Hotel Winterhaldenhof 3* o similar. L'hotel és a uns 750 metres de l'estació.\nDia 6. Cascades i Rellotges de Cucut\nEsmorzeu i dediqueu el dia a visitar amb els trenets locals la part més típica de Selva Negra (no oblideu la targeta KONUS que us lliuren a l'hotel). Podeu començar a Triberg, poble d'artesans de rellotges de cucut, on podreu visitar les boniques cascades. Després magnífic Museu a l'Aire Lliure de la Selva Negra a Gutach i Schiltach, per a molts el poble més bonic de la Selva Negra. A Alpirsbach val molt la pena l'església romànica de segle XII, la més antiga de Selva Negra. Nit a L'Hotel Winterhaldenhof de Schenkenzell.\nDia 7. La Ruta de Baden-Baden\nEsmorzar i sortida en tren cap a Freudenstadt per visitar la Marktplatz, la major plaça de mercat d'Alemanya. Després prengueu el tren a Baden-Baden, un bonic recorregut d'una mica més d'hora i mitja (via Gensbach). Baden-Baden va ser el balneari per excel·lència de la reialesa europea i la ciutat traspua elegància per totes bandes, passejar pels seus carrers, visitar l'històric balneari Kurhaus i la bonica avinguda de Lichtentaler Allee és una veritable passada. A última hora retorn amb tren a Schenkenzell (via Offenburg). Nit a L'Hotel Winterhaldenhof de Schenkenzell.\nDia 8. Selva Negra-Vol de Tornada\nEsmorzeu i aprofiteu que el vostre vol surt a última hora per fer una caminada al matí pels boscos dels voltants de l'hotel, tan típics de la Selva Negra (a l'hotel us poden prestar bastons de marxa nòrdica i indicar els millors recorreguts). A l'hora indicada sortida cap a l'aeroport de Frankfurt (aprox. 2h 40 min. fins al mateix aeroport). Devolució del cotxe a l'aeroport en cas d'haver escollit aquesta opció. Tràmits de facturació i sortida en vol de tornada al vostre aeroport d'origen. Arribada i final de el viatge.\nEl preu de "La Selva Negra" inclou\nVols a / t directes de Barcelona o Madrid a Frankfurt amb Lufthansa.\nOpció "en Tren": Trens ICE o Inter-City: Aeroport-Mannheim-Ihrlingen-Schenkenzell-Aeroport.\nOpció "en Cotxe": 8 dies cotxe de lloguer tipus VW Polo (2 persones) o tipus Skoda Scala (3-4 persones) amb quilometratge il·limitat i assegurances a tercers i de col·lisió (amb franquícia).\nTots els trens i busos locals de Selva Negra (Targeta Konus, 6 Dies) per fer totes les excursions i visites (excepte metro-tren local de Mannheim a Heidelberg).\nA Selva Negra cal que pagueu la Taxa Turística a l'hotel (1,50 €/nit per persones més grans de 14 anys).\nOpcional: Podeu triar habitació superior a l'hotel de Ihringen (Suplement: 11€/persona/nit).\nTradició a la Selva Negra\nBoscos a la Selva Negra


L'Europa dels 25 rubrica avui a Roma la Constitució\nEls caps d'estat i de govern dels 25 firmaran avui a Roma la primera Constitució de la història de la Unió Europea. La cerimònia se celebrarà, amb tots els honors, a la mateixa sala on el 1957 es va rubricar el Tractat de Roma, que va donar lloc a la Comunitat Econòmica Europea. Tant el Tractat com l'acta final que establirà una Constitució per a Europa seran rubricats pels 25 membres de la UE, mentre que els països candidats, com Turquia, Bulgària i Romania firmaran l'acta final. Croàcia, que encara es troba en una fase anterior, només assistirà a la cerimònia.\n29/10/2004 - 00.00 Actualitzat 29/10/2004 - 09.19\nEls caps d'estat o de govern dels 25 països membres de la Unió Europea firmen avui a Roma la futura Constitució, en un acte que tindrà lloc a la seu de l'Ajuntament de la capital italiana. A banda dels caps d'estat i de govern, també firmaran el text els ministres d'Afers Estrangers dels països comunitaris. A partir de les deu del matí, els caps d'estat i de govern dels 25 començaran a arribar a la plaça del Capitoli, on seran rebuts pel primer ministre italià, Silvio Berlusconi, i pel president de torn de la Unió Europea, l'holandès Jan Peter Balkenende. A la sala Juli Cèsar del Palau Senatori es donarà inici als actes de la firma, amb les paraules de benvinguda de l'alcalde de Roma, Walter Veltroni. El text que avui es firma es va consensuar al Consell Europeu de Brussel·les del passat mes de juny, després d'un procés que va començar fa gairebé quatre anys, després de l'entrada en vigor del Tractat de Niça. A partir d'avui començarà un procés de ratificació als 25 estats de la Unió, que durarà un màxim de dos anys, tot i que si tan sols un país no hi dóna suport el text no entrarà en vigor per a cap dels socis comunitaris. A banda de l'acte institucional de la firma de la Constitució, els líders de la Unió Europea també mantindran contactes informals per tractar sobre la crisi derivada de la retirada en ple del nou equip de comissaris europeus. El president designat, José Manuel Durao Barroso, ha dit que només farà canvis puntuals en la composició del seu col·legi, per tenir-lo a punt abans d'un mes. El ministre d'Afers Estrangers italià, Franco Frattini, s'ha mostrat convençut que el primer ministre, Silvio Berlusconi, i Durao Barroso trobaran una sortida per al controvertit Rocco Buttiglione.\nBarroso avança que la remodelació de la Comissió serà "molt limitada"\nItàlia manté Buttiglione mentre els líders de la UE es reuniran a Roma per abordar la crisi\nLa crisi oberta per la decisió de Barroso no té precedents en la història de la Unió Europea


setembre, 2020 | Sublimis\n30set. 2020 by admin No Comments\nReciclatge de cartró per a empreses\nPer què reciclar el cartró? Avui, moltes empreses (comerciants, industrials ..) produeixen cada dia a la seva activitat, quantitats significatives de cartró excedentari. OFF, el cartró està fet de fibres de fusta biodegradables, reciclables i no tòxiques: cel·lulosa. Per tant, és possible compostar-los, reciclar-los o valorar-los enèrgicament. El reciclatge de cartró permet produir molts productes:…\nJessica Alba: el seu pare que pateix càncer, comparteix un vídeo d’ell abans de començar la seva radiació\naquest vespre el diumenge 7 de febrer 2021, milions de nord-americans van ser reblats davant de la pantalla del televisor per seguir el Super Bowl. I durant aquesta tarda precisament, Jessica Alba va anunciar una nova consternació a les seves xarxes socials. L’actriu de 39 anys va anunciar a la seva comunitat que el seu…\nDestiny High School: Currículum (Català)\nDestiny High School (DHS) és una escola d’escola pública sense taxes de matrícula sota l’autoritat del Departament d’Educació de Florida. Com a tal, el nostre programa inclou el programa bàsic tradicional requerit per l’Estat, així com altres oportunitats educatives. Aquí hi ha una visió general del que ofereix DHS: Diverses opcions de pistes / currículums,…\nAlcohol: Al Japó, fins i tot el baix consum augmenta el risc de càncer\nÉs ben conegut, beure l’excés d’alcohol és dolent per a la salut. Això augmentaria el risc de depressió, úlcera, diabetis, obesitat, trastorns hormonals, impotència, cirrosi i fins i tot càncers. I en els japonesos, sembla que fins i tot un baix consum d’alcohol està vinculat a un augment del risc de càncer. Els resultats d’aquest…\nEsquí: lliscant per menys\nAlgunes vies a considerar per al Smart Skier o Planchist que vol reduir els costos del seu dia de lliscament. Miles aeris És possible intercanviar punts de recompensa de milles d’aire contra els bitllets d’elevació. Entre els complexos turístics de Quebec participants: Mount Orford, Massís de Charlevoix, Mont del Sud, Mont Tremblant, Mont Saint-Sauveur. www.airmiles.ca…\nMuseu Màgic: els misteris de la pressridigitació\nMuseu Magic – Els misteris de la pressridigitació Es troba al Remolí Gion que visitarà un museu increïble. El vostre viatge màgic us farà cobrir un fascinant o il·lusionista i els conjunts han estat de totes maneres. Les torres es presentaran i s’explicaran per la nostra guia i mag “Monika”. Una increïble col·lecció d’objectes fantàstics,…\nEnllaços de la barra de menú comú (Català)\nConsulteu la versió més recent. Arxivat Contingut La informació indicada com a arxivada es proporciona per a la referència, la cerca o la subjecció de documents. No està subjecta al govern dels estàndards web del Canadà i no ha estat modificat ni actualitzat des del seu arxiu. Per obtenir aquesta informació en un altre format,…\nImpostos comercials Impostos: Encara a la part superior dels guanyadors més impostos\nEls propietaris d’edificis comercials continuen escalfant a la metròpoli i la capital amb els seus impostos sobre la propietat. Montreal i Quebec condueixen a la plaça, 1r i 3r a Canadà, per al tipus impositiu més alt refillat als empresaris del sector residencial. Aquest element és un informe recent pan-canadenc del grup Altus que processa…\nAliments ràpids de calories, gos calent, embotits arrebossats amb sèmola de blat de moro (gos de blat de moro). Composició química i valor nutricional\nJocs de beisbol amb la graella a l’aire lliure, els gossos calents captiven les papil·les degustables de totes les persones, joves i grans. El menjar ràpid clàssic americà és ric en calories i no és la manera més saludable de menjar. Si controleu el pes, limiteu el greix i la sal de la vostra dieta,…\nConsulta veterinària clínica a La Ciotat\nÉs amb gran plaer que us donem la benvinguda al nostre lloc web. Els clients poden mantenir un enllaç amb nosaltres a part del vostre Visites a la clínica. El nostre equip de veterinaris, metges Véronique Camilleri i Alexandre Chenin, serveixen animals i els seus propietaris, per oferir-los la millor qualitat de servei possible. La…


ERC de l'Escala denuncia abocaments il·legals prop del parc del Montgrí - El Gerió Digital\nERC de l'Escala denuncia abocaments il·legals prop del parc del Montgrí\nL'ajuntament assegura que sancionarà el propietari si no neteja la zona\nDijous, 5 de maig de 2016 11:38h\nTroncs de palmeres llençats al terreny © ACN\nTània Tapia / Alt Empordà, Baix Empordà / L'Escala\nERC de l'Escala ha denunciat que s'estan fent abocaments il·legals a un terreny privat a tocar del parc natural del Montgrí, Medes i Baix Ter. Segons els republicans –a l'oposició- el cas s'arrossega des de 2008 i un veí s'ha queixat en reiterades ocasions a l'ajuntament, a qui acusen de no fer res.\nERC també ha posat el tema en coneixement de l'Agència Catalana de Residus. A la parcel·la hi ha tant runes procedents de la construcció com electrodomèstics o restes de palmeres.\nEl regidor republicà Xavier Ballesta ha demanat que s'actuï a la zona i que es netegi. Per la seva part, el regidor de Serveis, Robert Figueras, ha explicat que al 2015 es va instar l'amo a netejar-la i que així ho va fer. A més, assegura que han anat fent seguiment a través de la policia local i que, fins a finals de febrer, els constava que la zona estava en condicions. No obstant això, alerta que tornaran a requerir la propietat i amenaça amb sancionar-los.\nEl grup municipal d'ERC ha volgut denunciar públicament que s'estan abocant runes i d'altres restes de manera il·legal en un paratge verd a tocar del parc natural del Montgrí, les Medes i el Baix Ter. Segons el regidor Xavier Ballesta, la situació s'està produint des de 2008 i lamenta que, tot i les queixes reiterades d'un veí, no s'ha aconseguit redreçar la situació.\nEl terreny és de propietat privada i està situat a la zona del Camí dels Termes, al límit amb el parc natural. Al seu interior, hi ha muntanyes de runes procedents de la construcció, també s'hi extreuen sorres i s'hi llencen restes vegetals com palmeres senceres. "Sabem que alguns constructors pirates venen aquí a tirar les runes perquè així no han d'anar a un abocador controlat i els és més econòmic", ha alertat Ballesta.\nDes d'ERC acusen l'ajuntament de ser "passiu" i han fet arribar el cas fins a l'Agència Catalana de Residus per tal que actuï. "El que volem és que es deixin d'abocar runes i que es netegi la zona, és igual si ho ha de fer l'ajuntament o qui sigui", ha reclamat el regidor. Per la seva banda, la regidora Etna Estrems ha recordat que hi ha una normativa catalana que impedeix llençar runa de manera descontrolada a zones verdes i ha reclamat que es faci complir la llei.\n"Tenir un abocador descontrolat a 20 metres del parc natural i que ningú vingui a fer res ens sembla quasi un acudit", ha lamentat. La regidora explica que la situació es repeteix al llarg de l'any i que el partit té fotografies on es veuen camions abocant runa al paratge.\nL'ajuntament defensa que està actuant\nL'equip de govern de l'Escala, però, desmenteix que no s'estigui fent res al respecte. El regidor de Serveis, Robert Figueras, ha reconegut que és veritat que l'any passat van rebre una instància d'un veí queixant-se però explica que, arran de la queixa, van requerir el propietari del terreny perquè el netegés. Segons ha explicat, van comprovar que s'havien retirat les runes i d'altres materials i, durant mesos, han estat fent un seguiment de la situació. "La policia local ha estat setmanalment passant per la zona per comprovar que tot estava bé", ha explicat.\nSegons apunta, els consta que fins a finals de febrer la zona estava neta. Ara bé, avança que si s'han tornat a abocar runes requerir novament l'amo dels terrenys perquè els torni a netejar. Si no ho fa, alerta que el sancionaran (la quantia de les multes és a partir de 600 euros). "De passivitat res, estem fent el que toca i si comprovem que s'ha tornat a abocar runa tornarem a requerir el propietari i si cal el denunciarem", ha declarat Figueras.


La llengua és la superfície on impacten altres lluites - Nosaltres La Veu\nDijous, 28 de març de 2019 a les 11:16h\nEl llenguatge inclusiu posa sobre la taula les disputes de les dones, i també per extensió dels col·lectius LGTBI, al voltant de la seua visibilitat. En els dos últims anys, hem vist milers de dones i homes recorrent els carrers en les manifestacions del 8M. L'èxit de 8M és incontestable!\nEntre les reivindicacions feministes, que no són més que una ànsia d'igualtat, es troba la de l'ús del llenguatge inclusiu. El sexisme del llenguatge va començar a combatre's a nivell internacional a partir de la primera Conferència Mundial sobre la Dona, celebrada a Mèxic l’any 1975.\nEls detractors del llenguatge inclusiu basen els seus arguments en l'economia, la concreció, la precisió, els costums del llenguatge.... però, qui decideix que s’han d’esborrar les dones per a fer valdre l'economia del llenguatge? En contra dels detractors del llenguatge inclusiu tenim l'argument basat en el fet que ens sembla important allò que ho és: els canvis, les lluites i l'ampliació de drets de les dones i les persones LGTBI com una nova oportunitat per a crear un sistema més just i respectuós, d'acord amb els canvis socials, i els moviments i corrents que espenten amb força.\nLa llengua crea realitat i alhora s'adapta als canvis d'aquesta per a anomenar-la. Fins al 1979 les dones no podien accedir a judicatura i notaria, mentre que actualment més del 40% d'aquests professionals són dones. Les paraules jutgessa i notària són, per tant, adaptacions de la llengua a aquesta realitat nova. No obstant això, encara que la RAE ja les ha incorporades en el cas del castellà, podem veure que en l'accepció de jutge-ssa apareix el genèric “Persona que té autoritat i potestat per a jutjar i sentenciar”, però en l'accepció de notari-ria es continua emprant el masculí “Funcionari públic facultat per a donar fe dels contractes, testaments i altres actes extrajudicials, conforme a les lleis”.


És recomanable crear un web per a un esdeveniment? | DigitalDixit\nEts una empresa que organitza esdeveniments de forma habitual? Llavors ja saps de què estem parlant. Si no en tens costum, però vols començar a aprofitar els esdeveniments com a eina de promoció, aquest post t’interessa.\nPer tal que un esdeveniment d’empresa assoleixi l’èxit, és necessari tenir molta cura de tots els detalls.\n‘Una bona planificació és sempre pas previ a una bona execució.’\nDe tots els elements a tenir en compte a l’hora d’organitzar un acte d’empresa, n’hi ha un que cada cop ha anat prenent més rellevància: el web de promoció de l’esdeveniment.\nEl web de promoció vé a ser l’equivalent del que, antigament, era el catàleg imprès, i que ara serveix per anunciar l’esdeveniment a Internet. Tanmateix, el web hi aporta altres avantatges afegits que no pot oferir un catàleg tradicional.\nAvantatges de crear un web per a un esdeveniment\n1. Flexibilitat i autogestió.\nEl disseny i els continguts poden ser autogestionables, cosa que aporta una gran flexibilitat. Permet fer modificacions i actualitzacions en qualsevol moment. Els canvis de darrera hora en el programa ja no representen un maldecap.\n2. Imatge de marca i posicionament.\nUn esdeveniment que té el seu propi web, amb el seu domini i un disseny a mida totalment personalitzat transmet professionalitat, confiança i rellevància.\nSi, a més, el web està ben estructurat, conté tota la informació necessària, és de fàcil navegació i és visualment impactant tindrem ja bona part de l’èxit garantit.\nEl fet de comprar un domini exclusiu per a l’esdeveniment, que inclogui les paraules clau, ens ajudarà també en un bon posicionament a Google.\n3. Promoció i publicitat.\nCrear webs de promoció d’esdeveniments ens en facilita la difusió a través de les xarxes socials i de les plataformes específiques que publiquen tota mena d’actes. Un descompte “early bird” o un vídeo promocional, per exemple, ens ajudaran a viralitzar l’esdeveniment.\nAltres maneres de donar-lo a conèixer inclouen l’enviament d’un e-mail a la base de dades, una invitació a la premsa, o el disseny de banners publicitaris. Tot dependrà del sector, del públic objectiu i del pressupost, entre d’altres condicionants.\n4. Registre i inscripcions.\nSi organitzem un esdeveniment per al qual és necessari un registre previ, amb pagament d’entrada o sense, un web ens facilita molt aquesta tasca.\nA qualsevol hora del dia i en qualsevol moment, la persona interessada en pot fer la inscripció. Hi ha plataformes especialitzades, com ara Eventbrite, que ens poden alleugerir la feina i ajudar-nos en la difusió.\n5. Interacció i networking.\nLa possibilitat d’interacció aporta un plus als participants d’un esdeveniment, que volen saber amb quines altres persones hi coincidiran. Aquest fet es dóna, especialment, en jornades que inclouen activitats de networking.\nFer pública la llista d’assistents és quelcom bastant habitual. En altres casos, pot ser convenient muntar un xat o un fòrum a mida, a través del qual les persones puguin connectar abans del dia D.\nLes apps creades “ad hoc” són també bones eines per connectar persones amb interessos comuns.\n6. Seguiment de resultats\nEl control de l’eficàcia dels canals de promoció emprats, el feedback del nostre públic objectiu i la possibilitat de rectificar l’estratègia en funció d’aquesta informació continuament actualitzada és un avantatge que no té preu.\nTan sols haurem hagut de definir prèviament els objectius i els indicadors de rendiment (KPIs) que ens serviran per a mesurar les desviacions.\nÉs del tot recomanable crear un web per a un esdeveniment. Aquest tipus de webs són una solució flexible i econòmica, molt útils a l’hora de donar a conèixer un acte obert al públic en general i que permeten d’obtenir un feedback puntual per saber, en cada moment, quin és l’estat de la convocatòria.\nSi l’esdeveniment és privat o reduït a un públic específic podria ser també interessant, en aquests casos més per qüestions d’imatge d’empresa que per objectius de difusió.\nCom hem apuntat abans, conèixer els objectius ens guiarà a l’hora de buscar la solució estratègica més adequada i ens ajudarà a seleccionar les eines més precises per avançar cap a l’èxit.\nT’ha agradat aquest article? L’has trobat interessant? El pots compartir?


Quina bella sort de tenir germana!\nResseguint el fil històric de germanes com les Brontë, les Stephen o les Mitford, mirem com viuen aquest vincle germanes com les Abril, les Terribas, les Colau Ballano o les Batet Capdevila\nText: Sílvia Soler / Fotos: Cristina Calderer 12/02/2017 00:00\n987x555 Quina bella sort de tenir germana!\nNo podria comptar les vegades que la meva germana m’ha ensenyat alguna cosa, m’ha escoltat, m’ha ajudat o m’ha fet companyia. Quan era petita això passava, esclar, encara més sovint. I aleshores, quan passava, quan la meva germana gran em defensava si em renyaven, o intercedia davant dels meus pares perquè em donessin permís per fer alguna cosa, o jugava pacientment amb mi malgrat els anys de diferència, cada vegada que això succeïa, la meva mare citava els versos de Guerau de Liost: “Quina bella sort / de tenir germana!” Tant és així que un any, pel seu aniversari, els pares em van animar i em van ajudar a posar música als versos i li vaig oferir la cançó com a regal.\nI aquests dos versos són, probablement, el resum més escaient per a aquest reportatge, la conclusió del qual és que si la vida et dona germanes és una sort que cal agrair. Així ho asseguren les nostres protagonistes, a les quals vaig demanar que fessin l’esforç d’encapsular en una sola paraula la relació entre germanes: vincle, amor, suport, riure, complicitat, emoció, pinya, comunicació, acompanyament, sort.\nLes sessions fotogràfiques per a aquest reportatge van ser un seguit de rialles, gestos afectuosos -la mà de la Lucía a la panxa embarassada de l’Ada, la Sílvia despentinant l’Annabel-, les intervencions plenes d’alegria i ganes d’explicar coses, les unes trepitjant les altres.\nSi la vida et dona germanes és una sort que cal agrair\nFinalment la Charlotte va entendre que les històries que totes les germanes escrivien, a més de servir per evadir-se de la penosa realitat i connectar-les amb la seva infància fantasiosa, podien alliberar-les. Per publicar un llibre de poemes conjunt va haver de superar les reticències de l’Emily, la més feréstega, i acceptar uns pseudònims masculins per no provocar les ires del seu pare i el seu germà, que no podien acceptar de cap manera que les noies podien escriure i publicar.\nVisió de les Brontë a la rectoria\nDesprés dels poemes van venir les novel·les - Cims borrascosos, Jane Eyre, Agnes Grey -, que esdevindrien clàssics de la literatura universal. Està documentat que les obres van ser escrites en el mateix període de temps i que l’escena que hem imaginat abans, doncs, va ser realitat força sovint. Les tres germanes, a la rectoria, fent-se companyia i compartint els dubtes i els encerts sobre el que estaven escrivint. Sabem, per exemple, que el títol triat per l’Emily no agradava a la Charlotte, que considerava que Cims borrascosos era massa aspre, i que va provar de convèncer la seva germana perquè el descartés.\nI quan tot semblava encarrilat, el germà Brontë va emmalaltir i va morir i, després d’ell, la malvada tuberculosi es va endur l’Emily i, poc després, com ella mateixa havia predit (“Si tu et morissis, jo em moriria l’endemà”), la seva estimada ànima bessona, l’Anne. “Em desperto al matí i m’adono que Solitud, Record i Enyorança seran els meus únics companys durant tot el dia, que a la nit em ficaré al llit amb ells i que em tindran desperta molta estona, que l’endemà em llevaré amb ells un altre cop”, escrivia la Charlotte després d’haver perdut les seves germanes.\nCompanyia i protecció\n“Quan hi ha un problema, truquem a l’Ada”, admeten les seves germanes petites. “La Teresa és la que mana, la germana gran”, diuen les tres bessones. “De vegades tinc la sensació de tenir tres mares més, a més de la meva”, assegura la Meri. “Quan vaig veure entrar la meva germana en aquella habitació d’hospital -recorda la Mònica- se’m va obrir el cel”.\nSolidaritat, protecció, consol, companyia. Paraules de pes que van esquitxant la conversa alegre i compartida sobre les baralles naturals entre germanes. “Que si les petites em tocaven les coses i jo era molt ordenada”, diu l’Ada. “Ens encantava entrar a la seva habitació -confessen les bessones Clara i Alícia-, però ens esforçàvem per no tocar res!” La Sílvia assegura que els seus amics encara recorden “l’episodi del biquini”, quan l’esperaven per anar a passar el cap de setmana fora i ella va sortir de casa cames ajudeu-me mentre tots sentien els crits de la seva germana des del capdamunt de l’escala: “El meu biquini! No t’emportis el meu biquini!” “Estava tan enfadada que m’hauria tirat escales avall”, reconeix la Mònica.\nSolidaritat, protecció, consol, companyia\nTot i que no hi ha res més natural que la rivalitat entre germans, sembla que en el cas de les noies això es considerava -fins no fa gaire- poc femení. Per això, diuen, el tradicional conte infantil de La Ventafocs substitueix germanes per germanastres, sembla que en una maniobra barroera per explicar a les nenes que les baralles fraternes eren detestables. Les germanastres de La Ventafocs, recordem-ho, eren dolentes, maleducades i, no cal dir-ho, terriblement lletges.\nBaralles sorolloses i intranscendents i, a l’altre plat de la balança -que s’inclina fins a tocar a terra-, el suport incondicional, el vincle indestructible.\nUna cosa que et pot passar si tens una germana és que sigui una persona brillant, excel·lent en tot el que faci, i que la seva llum poderosa et deixi a tu a l’ombra. És el cas, sense anar més lluny, de la pintora Vanessa Bell (Stephen, de soltera). La Vanessa va mostrar una clara inclinació per l’art des de ben petita. Es va preparar amb un professor de dibuix, assistint a classes a una escola d’art privada i, finalment, a la Royal Academy de Londres. Era una dona excepcional, tant pel que fa al seu talent artístic, com a la seva personalitat, absolutament lliure i moderna. Es considera que va fer una contribució destacada a la pràctica del retrat i del paisatge en la pintura britànica del segle XX. Quina és la seva obra més recordada? Doncs els retrats que va fer de la seva germana Virginia. La llum de Virginia Woolf (Stephen, de soltera), efectivament, va eclipsar la seva germana Vanessa, la seva companya inseparable, segons la pila d’assajos que s’han escrit sobre aquesta escriptora cabdal i el seu Grup de Bloomsbury.\nLa Vanessa i la Virginia van crear, segons sembla, una aliança indestructible des dels seus primers anys de vida, sobretot arran de la mort prematura de la seva mare. En paraules de l’escriptora: “El pitjor que ens podia passar”. La Virginia i els seus germans -que ja formaven aquesta primera persona del plural- van créixer amb un pare distant, uns germanastres abusananos i la protecció de la seva germanastra, Stella, que també va morir abans d’hora.\nEl senyor Stephen, un home culte, no va permetre que la Vanessa i la Virginia anessin a la universitat, tal com ho feien, en canvi, els seus germans Thoby i Adrian. Segons Pilar Godayol, estudiosa de la vida i obra de Virginia Woolf, ella va deixar escrit al seu diari, en relació a la mort del seu pare: “La seva vida hauria acabat amb la meva. Què hauria passat? Res d’escriure, res de llibres -inconcebible-”. Em pregunto com es pot sobreviure emocionalment després d’admetre que la mort del teu pare era imprescindible per a la teva pròpia felicitat.\nLa Vanessa i la Virginia van crear una aliança indestructible des dels seus primers anys de vida\nDesprés de la mort del pare, la germana gran, la Vanessa, decideix vendre la casa de Hyde Park Gate i instal·lar-se al barri bohemi de Bloomsbury amb els seus germans. Allà comença el famós grup intel·lectual del qual la Virginia acabaria sent l’estrella. Les dues germanes ja havien creat, aleshores, un lligam molt potent, pròxim a la identificació absoluta, que queda clarament reflectit als escrits de totes dues. Segons el diari de Virginia Woolf, quan està lluny de la seva germana se sent resseca i àrida. La Vanessa és, segons ella, l’aigua, l’oasi, la vida. “No hi ha dubte que tu ets la persona a qui estimo més del món”, li escriu, en una carta poc temps abans de casar-se.\nLa Vanessa era l’ànima del Grup de Bloomsbury: creativa, lliure, enèrgica. Va empènyer els seus germans a viatjar per Europa, va conduir la seva vida sentimental aliena a les convencions de l’època i va ser el puntal que mai fallava quan van començar les crisis nervioses de la Virginia. Després de la dolorosa pèrdua del seu germà Thoby, les germanes es van instal·lar l’una a prop de l’altra, per poder veure’s cada dia. La Virginia visitava la casa de la Vanessa, plena de criatures, d’amics i d’amants, era testimoni de l’activitat frenètica de la seva germana, de la seva creativitat i capacitat organitzativa, i l’envejava, alhora que s’arrecerava en el seu afecte maternal. “El nom de Vanessa conté tota la bellesa del cel, i la malenconia del mar, i la rialla dels dofins”, escrivia en una carta adreçada al marit de la seva germana, Clive Bell.\nDesprés, quan la Vanessa va caure en una profunda depressió a causa de la mort del seu fill Julian a la Guerra Civil Espanyola, la Virginia i el seu marit, Leonard, van cuidar-se’n. La vida de la Vanessa va entrar en una etapa plena de dolor i de renúncies, que va culminar amb el suïcidi de la seva estimadíssima germana Virginia. Diuen que la Vanessa va entomar aquella pèrdua, tantes vegades imaginada, amb serenitat. Va tornar a pintar.\nUn segle abans de Virginia Woolf, una altra de les grans escriptores angleses, Jane Austen, també reconeixia la relació amb la seva germana Cassandra com un salvavides. Les dues germanes, solteres, van fer-se companyia un dia rere l’altre, durant tota la vida, i van teixir una relació sòlida i de complicitat que les ajudava a suportar l’avorrida vida a què estaven condemnades i que acabaria reflectint-se en la majoria de les novel·les de Jane Austen (Jane i Elizabeth a Orgull i prejudici, Marianne i Eleanor a Seny i sentiment ).\nUns anys més tard, a Amèrica, es publicava una novel·la sobre quatre germanes que esdevindria un clàssic: Little women (com costa dir-ne Donetes!). La seva autora, Louise May Alcott, es va inspirar en la seva infància, compartida amb les seves germanes Anne, Elizabeth i Abigail, una de les quals havia mort d’escarlatina com la Beth de la ficció.\nPerò, per descomptat, no totes les germanes tenen una relació tan idíl·lica. Hi ha relaciones fraternals contaminades per la gelosia, rivalitats que acaben als tribunals, mirades sarcàstiques que fereixen. Mireu, si no, les germanes Mitford!\nLes germanes Mitford no serien un exemple de les excel·lències de la fraternitat femenina. Aquestes sis aristòcrates angleses es van fer molt populars, a principis del segle XX, per les seves excentricitats i les seves discrepàncies, que van arribar a ser tan radicals que van acabar amb denúncies entre germanes, amb conseqüència de presó.\nLa gran, la Nancy, era socialista, escriptora i romàntica. Es va enamorar d’un homosexual, es va casar amb un alcohòlic i va mantenir una llarga relació amorosa amb la mà dreta de De Gaulle, Gaston Palewski. A les seves novel·les criticava, amb ironia però sense embuts, tota la seva família.\nLa Pamela -que havia quedat afectada per la pòlio i sovint era objecte de mofa per part de les seves germanes-, va acabar sent una aventurera que, casada amb l’hereu d’una gran fortuna, va viatjar per tot el món i es va acabar retirant al camp amb una dona.\nLa Diana -de gran bellesa- es va casar amb l’hereu de la família cervesera Guinness i el va abandonar pel seu gran amor, el fundador de la Unió Britànica de Feixistes. Hitler va ser el convidat d’honor al seu casament. L’any 1940 la seva germana Nancy la va denunciar, i tant ella com el seu marit van passar més de tres anys a la presó.\nLa Unity, fervent seguidora del Führer, va arribar a ser-ne íntima amiga. Quan Alemanya va entrar en guerra amb Anglaterra, la noia es va disparar al cap amb un revòlver que li havia regalat el mateix Hitler. El suïcidi va ser fallit, però la Unity va acabar morint anys després d’una infecció derivada d’aquell tret.\nNo totes les germanes tenen una relació tan idíl·lica. Les Mitford fins i tot es van denunciar\nLa Jessica era l’ovella negra. Rebel i inquieta, va fugir de casa amb el seu cosí Esmond, nebot de Churchill, que regentava una llibreria comunista a Londres. Quan ell va morir, la Jessica va ser una activista pels drets civils incansable, també com a periodista, i va publicar reportatges de denúncia. De petites, la Unity -la nazi- i la Jessica -la comunista- eren inseparables i tenien, fins i tot, un idioma propi...\nI, finalment, la petita Deborah, la més discreta. Li atribueixen el mèrit de mantenir viu, malgrat tot, l’afecte entre les sis germanes. Es va casar amb l’onzè duc de Devonshire i va mantenir una íntima amistat amb grans líders polítics, inclòs John Fitzgerald Kennedy.\nEl 2010, quatre anys abans de morir, la Deborah va publicar les seves memòries. Va triar el significatiu títol d’ Espereu-me! En el seu balanç vital, recuperava el paper d’aquella nena petita que corria darrere de les seves germanes grans. Ella era, sempre va ser, fins als noranta-quatre anys, la germana petita.\nFa uns anys aquest diari recollia un article publicat al New York Times titulat Tenir una germana et fa feliç. S’hi recordaven coses ja sabudes, com que les dones es comuniquen més i són més propenses a expressar les seves emocions, o que la majoria de persones que tenen germans i germanes admetem que la diferència és que amb les germanes hi parlen més sovint, més estona i de temes més personals. La psicòloga i terapeuta de família Mati Segura ho resumia així: “Necessitem que algú hi sigui i les germanes tenen la qualitat de ser-hi”. Per això tenir germanes contribueix a la nostra felicitat.\nDesprés d’haver parlat i compartit una estona amb els quatre grups de germanes que veieu a les fotografies que il·lustren aquest reportatge em queda clar que això és així. Totes les dones que somriuen a les imatges comparteixen aquesta idea: la seva vida seria pitjor sense les germanes.\nO sigui que, fet i fet, Guerau de Liost i la meva mare tenien raó: quina bella sort de tenir germana!\n540x306 Germanes Batet Capdevila / CRISTINA CALDERER Germanes Batet Capdevila / CRISTINA CALDERER\nGermanes Batet Capdevila\nQuan li van donar la notícia, el primer que va pensar la Roser Capdevila va ser: “Mare meva, tinc seixanta dits a la panxa!” Van néixer tres nenes que, amb els anys, i gràcies als dibuixos de la seva mare, es convertirien en les tres bessones més famoses de Catalunya i part de l’estranger.\nAra tenen quaranta-vuit anys i set fills, entre totes. Són tot nois i aquest Nadal l’àvia els ha regalat samarretes d’ Els set magnífics. Per ser bessones, no s’assemblen gaire. Però s’avenen molt. Són xerraires i rialleres. Estan d’acord que la Teresa és la que mana. Ha adoptat el paper de germana gran, potser perquè va néixer la primera. I per caràcter. També porta la batuta a l’empresa Brot 72, que dirigeixen totes tres.\nDe petites celebraven més el dia del sant, que era exclusiu, que no pas el de l’aniversari, que compartien. Aquell dia decidien el dinar i es vestien com volien. No els agradava anar vestides igual -ho van fer fins als dotze anys-, però per a aquesta sessió fotogràfica, sense dir-s’ho, l’Anna i la Teresa s’han trobat que duien el mateix jersei.\n540x306 Germanes Abril / CRISTINA CALDERER Germanes Abril / CRISTINA CALDERER\nL’Annabel té 48 anys, la Sílvia 45, la Mònica 43 i la Meri 30. Els seus pares es van separar quan la Meri era molt petita, i com que la mare treballava la germana gran se’n cuidava molt. De fet, compartien habitació i l’Annabel s’emportava sovint la petita quan sortia amb el xicot. La Meri va tardar molts anys a verbalitzar un neguit que va créixer en aquells dies: “Pensava que potser jo era filla de l’Annabel i no m’ho volien dir”. Les altres la recorden plorant desconsoladament el dia que la gran es casava i marxava de casa. “Només tenia nou anys!”, es justifica ella. I afegeix: “Sovint tinc la sensació de tenir quatre mares”.\nLa Sílvia i la Mònica també compartien habitació. I tenien autèntiques trifulgues quan una agafava la roba de l’altra. Com el dia que la Sílvia va agafar un biquini de la seva germana i la Mònica cridava com una desesperada mentre l’altra corria escales avall. “És que la Mònica era molt guapa i a mi m’irritava que em fes ombra –reconeix la Sílvia–. Ara, amb la feina d’actriu, tinc l’ego més calmat”.\n540x306 Germanes Terribas / CRISTINA CALDERER Germanes Terribas / CRISTINA CALDERER\nLa Núria (52) i la Mònica (49) són la quarta i la cinquena. Els tres primers són nois. Es recorden unides des de sempre per un vincle que saben indestructible. Van compartir habitació a casa dels pares. Després, la Mònica va marxar a estudiar a Escòcia i, allà, va contraure una meningitis. Els pares van demanar a la Núria (que tenia 25 anys) que viatgés ella que parlava anglès. Comparteixen emocionades el record del moment en què la Núria va entrar a l’habitació de l’hospital on estava ingressada la Mònica.\nEn tornar a casa van decidir compartir pis. S’entenen bé, diuen, perquè tenen una manera semblant de veure la vida: donen molta importància a la seva carrera professional (la gran és jurista experta en bioètica, la petita periodista). “El pare ens deia: no permeteu que mai us mantingui un home”, recorden.\nUn altre moment crucial va ser el naixement del fill de la Mònica. La síndrome de Down del Marc va ser difícil d’encaixar per a tots. La Núria va tenir una filla unes setmanes després i se sentia culpable. De seguida va entendre que per a aquell nen l’estimulació era vital i van organitzar una llar d’infants familiar perquè les tres nenes de la Núria es criessin amb el Marc. “Ara els cosins són una pinya i el Marc és el millor que ens ha passat”.\n540x306 Germanes Ballano / CRISTINA CALDERER Germanes Ballano / CRISTINA CALDERER\nFan servir el cognom matern per al seu grup de WhatsApp: Ballano Girls.“La nostra família és un matriarcat”, admeten les germanes, que ho són només de mare. Quan necessiten suport, o consol, o riure una estona, convoquen per xat una partida de cartes i mengen pipes i xocolata.\nEstan d’acord que la seva relació de germanes ha passat per diferents etapes. Els primers anys eren l’Ada (42), per un costat, i les altres tres, de cognom Layunta, per l’altre: la Lucía (36) i la Clara i l’Alicia (34). La gran feia de cangur, classes de repàs, jugava a fer de mestra. I s’irritava si les petites entraven a la seva habitació i tocaven les seves coses. A l’adolescència, la distància es va escurçar i l’Ada era la germana informada que les animava a participar a les manifestacions reivindicatives\nDes de fa uns anys, la maternitat les ha unit encara més. Als cosins els agrada molt estar junts, sovintegen les celebracions familiars, fan vacances plegats. Totes quatre es reconeixen ploraneres. El dia més emocionant va ser quan l’Ada va oficiar el casament de l’Alicia. “No podíem parar de plorar!”, recorden, entre rialles.


Subvencions per afavorir l'autoocupació de joves inscrits al Programa de Garantia Juvenil. Garantia Juvenil\nEl termini per sol·licitar la subvenció és del 27 de setembre al 10 d'octubre de 2017\nS’obre la convocatòria de subvencions per afavorir l'autoocupació de joves inscrits al Programa de Garantia Juvenil, amb l’objectiu de facilitar la inserció laboral dels joves menors de 30 anys acollits a la Garantia Juvenil, mitjançant l'autoocupació.\nL’ajut va dirigit a joves que abans de donar-se d'alta com a treballadors autònoms estiguin inscrits al Programa de Garantia Juvenil, i que tinguin entre 18 i 29 anys, ambdós inclosos. L'alta com a treballador autònom ha de ser dins de l'àmbit temporal que va de l'1 de setembre de 2016 fins al 10 d'octubre de 2017.\nPer poder-hi optar cal, doncs, els següents requisits:\nEstar inscrit en el programa de Garantia Juvenil abans de donar-se d'alta com a treballador autònom. A aquest efecte es verifica que l'alta al programa de Garantia Juvenil sigui anterior a l'alta d'inici de l'activitat que consti en el document d'alta al règim especial de treballadors autònoms o mutualitat del col·legi professional corresponent.\nHaver iniciat l'activitat econòmica com a persones treballadora autònoma amb caràcter previ a la presentació de la sol·licitud d'aquest ajut. A aquests efectes es considerarà com a data d'inici d'activitat la que consti en el document d'alta al règim especial de treballadors autònoms o a una mutualitat del col·legi professional corresponent.\nNo haver estat beneficiari dels ajuts de la línia A que regula l'Ordre EMO/298/2015, de 16 de setembre.\nEs tracta d'un ajut econòmic per tal de facilitar la inserció laboral dels joves menors de 30 anys acollits al Programa de Garantia Juvenil, mitjançant l'autoocupació\nAquí t'expliquem com fer la inscripció a la Garantia Juvenil\nInscriu-te en línia a la Garantia Juvenil amb DNI electrònic o certificat digital


Drets humans i treball digne a les cadenes de subministrament mundials – NOTÍCIES UE\nDrets humans i treball digne a les cadenes de subministrament mundials\nEl Consell ha aprovat unes Conclusions en què demana als Estats membres i a la Comissió que promoguin els drets humans a les cadenes de subministrament mundials i el treball digne arreu del món.\nPer primera vegada, el Consell sol·licita a la Comissió que posi en marxa, d’aquí a 2021, un pla d’acció de la UE que estigui centrat en la configuració sostenible de les cadenes de subministrament mundials i en la promoció dels drets humans, les normes de diligència deguda en matèria social i mediambiental i la transparència. Això inclou una sol·licitud perquè la Comissió presenti una proposta de marc jurídic de la UE sobre governança empresarial sostenible que inclogui obligacions de diligència deguda de les empreses en els diferents sectors que conformen les cadenes de subministrament mundials.\nA més, el Consell insta la Comissió a que actualitzi la seva Comunicació de 2006 titulada «Promoure un treball digne per a tothom. Contribució de la UE a l’aplicació de l’agenda de la feina digne al món».\nEl Consell també demana als Estats membres que, d’acord amb les seves competències i les seves circumstàncies nacionals, redoblin els seus esforços per aplicar eficaçment els Principis Rectors de les Nacions Unides sobre les Empreses i els Drets Humans, en particular mitjançant plans d’acció nacionals nous o actualitzats que combinin mesures voluntàries i obligatòries.\nLes Conclusions del Consell recorden que la crisi actual ha empitjorat la situació de part de la mà d’obra en les cadenes de subministrament mundials i ha ocasionat un pronunciat descens del nombre d’hores de treball i la considerable pèrdua d’ingressos laborals a tot el món.\nComunicat de premsa (1.12.2020)\nText de les conclusions\nLinks sobre drets fonamentals i comerç exterior\nA Comerç Exterior, Empresa, Indústria & Mercat Únic, Ocupació & Política Social


Taller d'Autogestió de la Salut al Poblet (Aurea Social) - Unió · Acció · Autogestió\non sabato, 5 de maggio, 2018 at 14:13\nTaller d’Autogestió de la Salut\nEn Sebastià Godino, es una soci cooperatiu i col·laborador de la Eco Xarxa El Poblet. Ens proposa una serie de sessions -taller relacionades amb l’autogestió de la salut on ens donarà eines a les assistentes per poder desenvolupar nosaltres mateixes de forma quotidiana sense tenir que assistir de forma obligada al terapeuta.\nMitjançant estiraments dels meridians Makko Ho o meridians d’energia i amb ajuda de tècniques orientals com digito puntura xinesa i japonesa, Shiatsu, Okido i Sotai anirem aprenent a potenciar en nostra propi poder natural d’auto curació, harmonitzant al mateix temps la circulació de la nostra energia vital (Ki, Chi o Prana) amb l’objectiu d’anar sentint-nos mes saludables i dependre cada cop menys de l’ús de fàrmacs.\nAquestes interessants sessions seran tots els dimarts de 18 a 19, 30 h a Aurea Social,(Poblet) Carrer Sardenya 263 i estan al calendari d’activitats disponible al web: auresocial.org i tindran un cost de 10 u.m per persona participant, s’acceptarà moneda social, faircoins o euros.\nJa en tenim ganes de que comenci…\nSalut i Autogestió !!!


Gran Batuda - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Gran Agafada)\n30 juliol 1749 –\nRetrat del marquès de l'Ensenada, artífex de la batuda.\nLa Gran Batuda, també coneguda com a Presó general de gitanos, va ser una persecució autoritzada pel rei d'Espanya Ferran VI i organitzada en secret pel marquès de l'Ensenada que es va iniciar de manera sincronitzada en tot el territori espanyol el dimecres 30 de juliol de 1749, amb l'objectiu declarat d'arrestar i, finalment, «extingir» tots els gitanos del regne.\n2 El pla\nL'esdeveniment, avui quasi oblidat i escassament estudiat pels historiadors, resulta relativament insòlit, àdhuc tenint en compte que les tibants relacions de la Corona i del poder en general amb la comunitat gitana ja havien generat anteriorment episodis de discriminació o persecució relativament importants.\nEl fet que el nunci Don Enrique Enríquez permetera, mitjançant decret, que foren els bisbes de cada diòcesi els quals decidiren en casos d'asil eclesiàstic (i no ell mateix, tal com li havia delegat el mateix Papa), va permetre un control més directe sobre la població per part de l'Estat Absolut. Al mateix temps, la recent Guerra de Successió havia provocat que els camps s'ompliren de delinqüents, que es van sumar a l'arribada i permanència de tropes mercenàries que veien minvada la seua mobilitat per causa de la inseguretat ciutadana, que es va atribuir als gitanos.\nUna normativa anterior, de 1717, havia fixat la residència forçosa dels gitanos en un nombre molt determinat de ciutats i poblacions (un total de 75) a fi de sedentaritzar-los i assimilar-los. De fet, en el moment de l'organització i execució del pla, la capital (Madrid) estava plena de gitanos tot esperant reassentament (ja que els processos burocràtics eren lents), la qual cosa va provocar les queixes del mateix monarca, que va ordenar esgotar els tràmits per a expedir com més prompte millor els gitanos ambulants a la seua destinació i assegurar-ne així la localització posterior. Això va permetre conèixer amb exactitud el parador de 881 famílies gitanes, sent una de les claus de l'eficàcia de l'operació.\nEls plans van ser iniciats per Vázquez Tablada i continuats i executats pel Marquès de l'Ensenada quan aquell va caure en desgràcia, si bé idees semblants havien estat ja suggerides en dècades anteriors, sense arribar a materialitzar-se.\nL'organització es va portar a terme en secret i dins de l'àmbit de la secretaria de Guerra. Aquesta institució de l'Estat absolutista va preparar minucioses instruccions per a cada ciutat, que havien de ser lliurades al corregidor per un oficial de l'exèrcit enviat a aquest efecte. L'ordre era obrir eixes instruccions en un dia determinat, estant present el corregidor i l'oficial, per a assolir la simultaneïtat de l'operació. També es van preparar instruccions específiques per a cada oficial, que es faria càrrec de les tropes que havien de portar a terme l'arrest. Ni l'oficial ni les tropes coneixien fins a l'últim moment l'objectiu de la seua missió. Ambdues ordres foren introduïdes en un sobre, al que es va afegir una còpia del decret del nunci (abans esmentat) i instruccions per als bisbes de cada diòcesi. Aqueixos sobres es van remetre als capitans generals (prèviament informats), que van triar les tropes en funció de la ciutat a la qual havien de dirigir-se.\n↑ jesuslerma. «La Gran Batuda, l’intent d’extermini del poble gitano» (en català), 30-07-2016. [Consulta: 29 juliol 2019].\n↑ A raó d'una família gitana per cada cent no gitanes (Gómez Alfaro, op. cit., pàg. 20).\nArt. de Antonio Gómez Alfaro contenint un breu resum del llibre La Gran Redada de Gitanos (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gran_Batuda&oldid=23148122»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 abr 2020 a les 23:36.


Art & Ski-in Hotel Hinterhag Saalbach Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nArt & Ski-in Hotel HinterhagHinterhagweg 43, Saalbach, Saalbach, Àustria, 5753 - Veure al mapaExcel·lent8,3Basada en90comentarisArt & Ski-in Hotel HinterhagVeure més fotosVestíbulVeure més fotosVeure totes les 45 fotosMolt bona ubicació 8,7Veure al mapa8,7UbicacióParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionssaunasaunabartransport hotel/aeroportascensor\nVeure les fotosSuite, vista a la muntanya (Suite with Mounta...45 m22 llits individuals i 1 lli...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Doble amb Vistes a la Vall (Double ...30 m21 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosSuite amb vista a la vall (Suite with Valley ...45 m22 llits individuals i 1 lli...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosDouble Room Artist30 m21 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Doble - Anexa (Double Room - Annex)20 m21 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosSuite l'artista (Artist Suite)55 m22 llits extragransFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Quàdruple amb Vista sobre la Muntan...40 m22 llits individuals i 1 lli...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Doble amb Vistes a la Muntanya (Dou...30 m21 llit extragranFixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Art & Ski-in Hotel Hinterhag és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Saalbach. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Art & Ski-in Hotel Hinterhag ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, aparcacotxes, aparcament de cotxes. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara mini bar, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, caixa forta a l'habitació, articles de tocador per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses sauna, piscina coberta, esquí, spa, massatge, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Art & Ski-in Hotel Hinterhag no troba competidors en cap categoria.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi DesplaçamentaparcacotxesLloguer de cotxes aparcament de cotxestransport hotel/aeroport Coses a fer, maneres de relaxar-seesquípiscina [interior]saunaMassatgesaunaspaÀpats, begudes i refrigeribarRestaurantsservei d'habitacionsServeis i comoditatsbibliotecacaixa fortaservei de bugaderiaBotiguesmagatzem d'equipatgezona de fumadorsPer als nenshabitació familiar Accésascensorrecepció [24 hores]s'admeten animals de companyiaDisponible a totes les habitacionsarticles de tocadorCaixa forta a l'habitaciótelevisió de pantalla planaassecador de cabellempolles d'aigua de cortesia barnussossala d'estar Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.


José Antonio Sorolla Romero\nCàrrec: Especialitat MIR: Cardiologia a l’hospital La Fe de València\n«Les pràctiques en hospitals són un punt fort de la formació de l'UJI. També ho són el clima de proximitat, tant en la relació entre els companys com en el tracte amb el professorat: jove, accessible i amb il·lusió per ensenyar.»\nJosé Antonio Sorolla (Onda, 1993). Millor expedient de la primera promoció del grau. Guardonat en els VI Premis MIR de la Fundació Uniteco Profesional, que s’atorguen als 25 graduats i graduades que millor resultat han obtingut en les proves d’accés a Metge Intern Resident (MIR).\nDel Grau en Medicina en l'UJI destacaria diversos punts. Un d’ells és, sens dubte, ser sols 80 alumnes per promoció. Això afavoreix un clima de proximitat, tant en la relació entre els companys com en el tracte amb el professorat, cosa que trobe molt enriquidora. A més a més, degut a la curta història que té, una part important del professorat és gent jove, accessible i amb il·lusió per ensenyar.\nAltre punt molt positiu són les pràctiques assistencials. L'UJI aposta per començar-les des de segon curs (abans que altres universitats) fent que l’alumne estiga gran part del temps en contacte amb els pacients. En la meua opinió, són unes pràctiques de qualitat, on l’alumne (en la majoria dels llocs) és un subjecte que participa activament amb els professionals sanitaris.\nFinalment, cal esmentar el que al cap i a la fi és el més important: penso de veres que la formació que s’adquireix estudiant a la UJI proporciona una base més que suficient per a ser un bon metge i per poder afrontar amb garanties un examen com el MIR (que per bé o per mal, és objectiu obligatori de qualsevol graduat en Medicina).\n¡Volem saber de tu! Envia'ns la teua experiència juntament amb una fotografia a alumnisauji@uji.es. Si prefereixes el format vídeo (màx. 3 minuts), comparteix-ho mitjançant WeTransfer i envia'ns un correu amb les teues dades.\nEntrevista a José Antonio Sorolla\nJosé Antonio Sorolla Romero, graduat de la primera promoció de Medicina de la Universitat Jaume I de Castelló, ha sigut guardonat en els VI Premis MIR de la Fundació Uniteco Profesional, que s’atorguen als 25 graduats i graduades que millor resultat han obtingut en les proves d’accés a Metge Intern Resident (MIR).