Batalla de Struma - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa batalla de Struma va ser una operació ofensiva de l'exèrcit búlgar durant la Primera Guerra Mundial, entre el 17 i 23 d'agost de 1916.\nRiu Struma a tavés de Grècia i Bulgària\nDel 17 d'agost de 1916\nal 23 d'agost de 1916\n40° 47′ 09″ N, 23° 50′ 56″ E / 40.785833°N,23.848889°E / 40.785833; 23.848889\nA l'est del riu Struma, Grècia\nEls búlgars van poder conquerir tot el territori grec a l'est del riu Struma.\nVegeu també: Front de Romania i Front de Sèrbia\nL'agost de 1916, Romania va optar per unir-se al bàndol de la Triple Entesa. Els Aliats van planejar una gran ofensiva al front macedoni per a mitjans d'agost amb la finalitat de donar suport a l'entrada de Romania a la guerra i de destruir tantes forces búlgares com fos possible. L'alt comandament búlgar va suposar una ofensiva imminent, i els combats al voltant del Doiran que van esclatar el 9 d'agost van confirmar aquestes sospites.\nPer la seva banda, els búlgars havien instat una ofensiva en Macedònia des del començament de l'any, i que ara es planejava vagament amb el 1r i 2n Exèrcit Búlgar en els dos flancs aliats.\nEn el flanc occidental, l'ofensiva de Chegan va finalitzar amb la conquesta de Flórina, però el 1r Exèrcit Búlgar no va poder conquerir Chegan (actualment Agios Athanasios, Grècia).\nEl pla en el flanc oriental era apoderar-se de la via de ferrocarril de Drama-Komotini, i aquest objectiu se li va donar al 2n Exèrcit Búlgar i la 10a Divisió Egeu.\nPer al seu funcionament, el general búlgar Gheorgi Todorov podria disposar de 58 batallons, 116 metralladores, 57 bateries d'artilleria i 5 esquadrons de cavalleria en el seu exèrcit i un addicional de 25 batallons, 24 metralladores, 31 bateries i 5 esquadrons de la 10a Divisió.\nLes operacions militar de l'ofensiva de Struma va començar el 18 d'agost amb l'avanç de la 7a Divisió Rila d'infanteria de l'11a Divisió Macedònia i la 3/2a brigada d'infanteria, i la 10a Divisió d'Infanteria en un front llarg 230 km. Durant sis dies, les forces búlgares van aconseguir tots els seus objectius de cara a la feble resistència grega i francesa.\nAl 23 d'agost de 1916, parts de la 10a Divisió ja havien realitzat plenament les seves tasques. Juntament amb parts de la 7a Divisió de Rila va ocupar tot el territori a l'est del riu Struma. Després d'arribar a la costa de la mar Egea, se'ls va donar la tasca de defensar «tota la costa de la mar Egea, des de la desembocadura del riu Maritsa fins a la desembocadura del riu Struma».\nDesprés de l'expulsió del ministre simpatitzant de la Triple Entesa, Elefthérios Venizelos, el govern real grec d'Atenes va desmobilitzar les seves forces i, malgrat els costos, va seguit un cursa de neutralitat i va disposar que les tropes gregues locals no resistissin a la invasió búlgara.\nBulgària durant la I Guerra Mundial\nLa profunditat de l'avanç va ser de 80–90 km (un avanç de 13–15km diaris de mitjana), i es va ocupar una superfície de 4.000 km². El més important però, va ser que el front macedoni es va escurçar uns 100–120 km, és a dir, el front del Segon Exèrcit Búlgar es va reduir a la meitat.\nA més, es va desmobilitzar el IV Cos d'Exèrcit Grec (coronel Ioannis Hatzopoulos) format per 464 oficials i 6373 soldats i, malgrat que estava situat en la zona, el govern grec no li va permetre que oferís resistència. El cos es va dissoldre i les seves tropes i armament es van incorporar a les forces alemanyes a Görlitz per a la resta de la guerra, i per tant no estaven inclosos en la composició de l'exèrcit grec després de l'entrada de Grècia a la I Guerra Mundial al costat de la Triple Entesa.\nEs van prendre les ciutats de Kavala, Drama i Serres.\nLa negativa per part del govern grec per a defensar aquest territori, que es va guanyar amb dificultats després de combatre en la Segona Guerra dels Balcans de 1913 contra els odiats búlgars, va fer que Venizelos i els seus seguidors s'organitzessin militarment, establint la seva base a Tessalònica amb un grup paramilitar anomenat Govern Temporal per la Defensa Nacional, creant un nou estat que incorporava la Tessalònica, Creta i diverses illes del mar Egeu.\nEl 27 d'agost de 1916, el Regne de Romania va posar fi a la seva neutralitat i va declarar la guerra a Àustria-Hongria, unint-se d'aquesta manera a la guerra al costat de la Triple Entesa. El Comandament General búlgar, al veure aquesta amenaça del nord, va ordenar al 2n Exèrcit que adoptés una posició defensiva.\nCorsun, G.N. Балканский фронт мировой войны 1914–1918 гг. (Front dels Balcans de la Guerra Mundial 1914-1918) (en búlgar). НКО СССР, 1939.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Batalla_de_Struma&oldid=25018720»\nDarrera modificació: 23 set 2020 a les 19:19


Política de cookies - Luciérnagas Art en Acció\nEn el cas de les galetes d'Analytics, aquesta empresa emmagatzema les galetes en els servidors en Estats Units i es compromet a no compartir-la amb tercers, excepte en els casos en què sigui necessari per al funcionament del sistema o quan la llei obligui a aquest efecte. Segons Google no guarda la seva adreça IP. google Inc. és una companyia adherida a l'Acord de Port Segur que garanteix que totes les dades transferides seran tractades amb un nivell de protecció d'acord amb la normativa europea. Podeu consultar informació detallada referent a això en aquest enllaç. Si desitja informació sobre l'ús que Google dóna a les galetes us adjuntem aquest altre enllaç.


Turisme CV supera la emisión de 30.000 bonos a través del programa "Viatgem CV" - Valencia City\nTurisme CV supera la emisión de 30.000 bonos a través del programa «Viatgem CV»\nColomer califica la Semana Santa como «complicada» y apunta al segundo semestre de 2021 para el «resurgir del turismo, siempre al compás de la situación sanitaria y del ritmo de vacunación».\nEl secretario autonómico de Turisme, Francesc Colomer, ha anunciado «hemos emitido hoy 1.000 nuevos bonos del programa «Viatgem CV», y ya hemos superado los 30.000 bonos emitidos desde la puesta en marcha de este programa».\nFrancesc Colomer durante su visita a Oropesa del Mar.\nColomer ha incidido en que el programa del bono viaje «Viatgem CV» «lo activamos para estimular la demanda, coincidiendo además en un momento en que la demanda internacional está muy complicada y el turismo nacional es inexistente por los cierres perimetrales», por ello ha resaltado que «a través de este bono viaje impulsamos el turismo entre los propios residentes de la Comunitat, que está funcionando razonablemente bien y tiene vocación de perdurar en 2022».\nRespecto a la ocupación en la Semana Santa en la Comunitat Valenciana, Colomer ha explicado que «está enmarcada en la valoración que tenemos del primer semestre de este año, que es de unos meses de mucha complicación para el sector turístico», no obstante, ha señalado que «la parte positiva que hemos observado estos días es que la gente, a la mínima que tiene la oportunidad, muestra la ganas de viajar».\nRespecto a las cifras, Colomer ha señalado que, según las previsiones de Turisme, «la ocupación en el interior de la Comunitat se sitúa en un 60% de ocupación, mientras que en el litoral, con una apertura del 30% o 40% de la oferta hotelera, tenemos un pronóstico de un 50% para esta Semana Santa».\nColomer ha recordado que «estamos en un año muy complicado, hemos pasado un primer semestre, donde se incluye la Pascua, muy complicado», y ha apuntado al segundo semestre de 2021 para el «resurgir del turismo, siempre al compás de la situación sanitaria y del ritmo de vacunación».\nAsimismo, el titular de Turisme ha incidido en que «el mundo post Covid-19 necesitará el turismo como una escapatoria y una terapia colectiva para superar el desastre que vivimos».


Blog-via cap a la independència: d’agost 2017\nHe rebut un correu del Celdoni Fonoll. El compateixo amb vosaltres.\nUna quarteta, una cançó i una citació:\n“La independència no es demana, es pren i es defensa.”\nDr. Carles Cardó (Valls 1884 — Barcelona 1958)\nPublicat per Carme Rosanas a 16:10 1 comentari:\nPublicat per Carme Rosanas a 15:38 Cap comentari:\nPerquè hi vaig...\nPublicat per Carme Rosanas a 15:25 Cap comentari:\nPublicat per Carme Rosanas a 15:00 Cap comentari:\n35 i 36\nPublicat per Carme Rosanas a 15:36 Cap comentari:\nPublicat per Carme Rosanas a 15:35 Cap comentari:\nPublicat per Carme Rosanas a 15:33 Cap comentari:\nPublicat per Carme Rosanas a 15:31 Cap comentari:\nPublicat per Carme Rosanas a 15:28 Cap comentari:\nPublicat per Carme Rosanas a 15:27 Cap comentari:\nPublicat per Carme Rosanas a 13:24 Cap comentari:\nPublicat per Carme Rosanas a 13:22 Cap comentari:\nPublicat per Carme Rosanas a 13:21 Cap comentari:\n16.- Deixarem d’anar pel món havent de donar explicacions sobre els nostres anhels, història, llengua i cultura\nPublicat per Carme Rosanas a 13:20 Cap comentari:\nPublicat per Carme Rosanas a 13:19 Cap comentari:\nPublicat per Carme Rosanas a 13:18 Cap comentari:\nPublicat per Carme Rosanas a 13:17 Cap comentari:\nPublicat per Carme Rosanas a 13:15 Cap comentari:\n11.- El català serà llengua oficial a la Unió Europea\nPublicat per Carme Rosanas a 13:14 Cap comentari:\nPublicat per Carme Rosanas a 12:31 Cap comentari:\nPublicat per Carme Rosanas a 12:30 Cap comentari:\nSí, la República catalana sortirà bé. Aquí tens algunes respostes perquè et puguis explicar més bé i per a fer-les córrer.\nel futur de Catalunya l'hem de decidir els catalans\ncal una República Catalana\nés viable una Catalunya independent\nserem un país de la Unió Europea\npodré seguir sent espanyol i parlant en castellà\ncobrarem les pensions\ntindrem més eines per a combatre la corrupció\nserem un país imparable\nImprimeix-te i comparteix els materials del Sí!\nEls 100 arguments de Miquel Riera


La revista UNIÓ comença una segona vida - Tornaveu\nDimecres, 27 de gener de 2021 10:00h\nCapçalera del darrer número de la revista unió | Unió de Colles Sardanistes\nQui diu que les crisis no són oportunitats? La pandèmia ha tingut efectes devastadors en molts àmbits de la nostra vida, però també ha servit com a incentiu i impuls per a projectes que necessitaven una renovació per fer un salt endavant. I això és el que ha fet la revista UNIÓ, dedicada al món de la sardana esportiva, agafar embranzida per fer un gran salt endavant i consolidar un projecte comunicatiu molt necessari en un món que mou milers de persones arreu del territori.\nS’ha redissenyat la publicació i el logotip per “oferir una imatge més moderna, fresca i jove”, expliquen els seus impulsors, i s’ha creat un consell de redacció format sobretot per joves relacionats amb la comunicació, el periodisme i la filologia, un fet que garantirà una major professionalització del producte. “La idea és convertir-se en una estructura descentralitzada que pugui desenvolupar bona part de la tasca d'edició d'una revista de manera autogestionada i consensuada. Aquest consell de redacció, a més a més, també integra, per donar veu a tot el territori, les cinc demarcacions del món de la sardana esportiva: Barcelona Ciutat, Barcelona Comarques, Comarques Gironines, Comarques Tarragonines i Terres Lleidatanes”, s’explica en un comunicat.\nUNIÓ és la publicació trimestral especialitzada en el món de la sardana esportiva que edita des de l’any 1991 la Federació Unió de Colles Sardanistes de Catalunya, amb l’objectiu d’apropar sobretot el món de la sardana de competició, les colles i els concursos tant als aficionats sardanistes com a la resta de la societat a través de continguts diferents i rellevants. I és per això que ara fa aquesta revolució estètica i conceptual per ampliar el seu públic. Ho fa amb un nou disseny més atractiu, però també amb noves seccions, com una tria de continguts de les xarxes socials, una enquesta sobre temes concrets del món de la sardana esportiva i una entrevista a un personatge rellevant.\nPerò a més, hi ha també una revolució digital. La idea és digitalitzar la revista i poder oferir altres continguts al marge del paper, però mentre es treballa en aquest projecte, la revista ja es pot consultar a través de la plataforma iquiosc.cat, de l’Associació de Publicacions Periòdiques en Català (APPEC).


Edición del viernes, 05 septiembre 2008, página 18 - Hemeroteca - Lavanguardia.es\nEdición del viernes, 05 septiembre 2008, página 18\nXII LA VANGUARDIA ESPECIAL VIERNES, 5 SEPTIEMBRE 2008 JAVIER ORTEGA FIGUEIRAL Siurana d'Empordà L a Siurana gironina es un poble al marge del turisme. Regna la tranquil·litat,comma- nen els canons de la Girona d'interiori es viu amb una pauiunabellesanaturalenvejada pels urbanites. No hi ha fressa ni gaire pressa als seus petits ca- mins. Es precisament al dit Ca- rrerGranoncomençaaquestahis- toriafaunsquantsanys.Unllargi vell mur ben conservat amaga un secret rera un altre. A l'altre cos- tat d'aquesta tanca de pedra hi ha una propietat que només es pot imaginarveientlesteulesd'unan- tic mas que s'hi amaga. S'obrelaportadeferroquese- para el carrer del seu mon parti- cular ien aquell moment tot can- via car entrem en un dels jardins que potser es un dels mes espec- taculars del l'Alt Empordà: verd, equilibrat i com a teló de fons te la muntanya del Peni, a una dis- tància suficient perquè les ante- nes de l'exèrcit de l'Aire només siguin dues taques al seu cim. El jardí del mas dóna una sensació de perfecció dins d'un desordre molt ben plantejat. És un indret silenciós,atractiu,ambunavarie- tat infinita d'arbres i plantes que recorda al de la pel·lícula Un bon any de Riddley Scott, sobre el món dels records a una explota- cióvinícolafrancesa,otambépot semblar l'espai on Bernardo Ber- tolucci va filmar Bellesa robada, al 1996: un bucòlic i alhora bohe- mijardíd'unavilatoscana,unes- pai molt similar al d'aquesta casa empordanesa propietat d'Antoni Falcón i la seva dona, que es pre- cisament italiana. PerFalcónlanaturaielpaisat- ge són la seva vida. Va ser durant molts anys el gerent de l'Institut de Parcs i Jardins de Barcelona. Quan va deixar aquest càrrec va passar al sector privat creant la seva pròpia societat consultora d'espais naturals, Matèria Verda, desd'on assessoraa Ajuntaments de tot Espanya per dissenyar jar- dinspúblicsnousobemodificari modernitzar altres ja existents. A primers de l'any 2001, l'empre- sariestavacercantunllocondes- cansar, una mena de paradís pri- vat on poder plantejar-se passar la resta de la vida desprès d'anys de treball a ciutat. A Siurana tro- bà un terreny amb una masia en ruïnes i amb una gran figuera com a únic arbre destriable d'un anàrquic jardí ple de males her- bes i abandonat des de feia molts anys.Comapaisatgistai edafòleg –una ciència que estudia la com- posició i natura del terra en rela- ció amb les plantes i allò que l'envolta–, va crear el seu espai al temps que reformava la seva ca- sa.Enveure quebonapart delte- rreny era apte per cultivar es de- cantà per oliveres i ceps. Es així com de cop i volta, a Siurana hi ha un celler i quatre hectàreesdevinyets.Noesquela presència de raïm sigui recent en aquestes contrades, ja que consta en antigues documentacions que les vinyes eren part de la tradició agrícola del poble al segle XIX, com també hi eren la civada, l'ordi o el blat. En aquest cas les noves plantes estan plantades en una zona totalment envoltada de boscqueajudaaquelestempera- turesdeldiaidelanitsiguincon- trastades. Així, s'han plantat 18.200 ceps de set varietats diferents, des del merlotfinsel malbec,teninttam- bé l'italià cortese o el roussane com a protagonistes. Aquest camps a ple rendiment poden produir fins a 14.000 litres de vi, que traduïts en ampolles son unes 18.000 unitats. “Laproduccióéspetita,peròade- quada. És la filosofia d'aquest ce- ller”, comenta Antoni Falcón. “La meva intenció era una idea que ja està molt estesa a França, els anomenats vins de garatge: una producció a petita escala pe- rò de qualitat, fent us de part de les instal·lacions de cases al camp i per això he fitxat Jaume Serra com a enòleg assessor pel bon funcionament de la casa”. Lazonaons'elaboraelviesun cobert que, curiosament, abans eraunaporquera, adaptadaper la seva nova etapa vinícola. Hi ha deu dipòsits d'acer i equips de fred per on el vi passa la seva pri- mera etapa. En una sala propera, més fosca i a un nivell inferior, hi ha la imatge que un neòfit pot es- perar a un celler: 48 botes (ba- rrils) de roure de procedència hongaresaifrancesaqueemmaga- tzemen uns 225 litres per unitat, on el vi envelleix. Finalment una sala diàfana i un petit laboratori on es tenen emmagatzemades les ampolles ja com a producte aca- bat, fase prèvia a la distribució. A la collita de 2007 el celler va produir 15.000 ampolles, i per la propera temporada es preveu as- solir entre 18.000 i 20.000 uni- tats,queseràelsostreques'hapo- sataquestapetitaproductoraviní- cola. De moment, les ampolles de Vins de Taller només es venen a alguns cellers i botigues selectes de Girona o Barcelona i figura a lescartes d'alguns restaurants ca- talans d'aquestes dues demarca- cions. Segonslesdarreresnotesdeca- ta publicades, algunes varietats han assolit un 8 sobre 10. Bones notéciesperaunprojectedequa- litatmadeinl'Empordàonpartici- pen 15 socis, entre familiars, amics i coneguts d'aquest execu- tiu reconvertit en home de vins que pretenia reunir al voltant de l'enologia un grup de persones que a més d'invertir s'estimés el món del del vi. c JAVIER ORTEGA FIGUEIRAL Antoni Falcón, amb barret, comprova l'estat del raïm a la seva propietat a Siurana VINS‘DEGARATGE’ 24a MOSTRA DEL VI DE L'EMPORDÀ Les botes de roure hongarès Aquests camps a ple rendiment poden produir fins a 14.000 litres de vi, unes 18.000 ampolles JAVIER ORTEGA FIGUEIRAL L'empresa Vins de Taller aposta per la producció i comercialització a petita escala de vins de qualitat que produeix a una finca particular situada a Siurana d'Empordà


Posar la universitat en mans de les empreses\nSens dubte un dels atacs més destacat al que ens enfrontem és l’aplicació del Procés de Bolonya (Espai Universitari Europeu). Representa un catàleg de mesures per a privatitzar la universitat pública i la seva nova estructura (amb els graus i postgraus) està destinada a expulsar als fills dels treballadors de la universitat. Els imprescindibles postgraus (el títol que tindrà realment valor) tindran preus prohibitius (al voltant dels 3.000 euros) i seran les grans empreses multinacionals les que determinaran quines carreres i continguts s’impartiran a les aules. Un altre exemple d’això és que suprimiran els exàmens de setembre. A més a més el govern pretén substituir les beques en el Postgrau per préstecs bancaris. En comptes d’una beca, Bolonya t’ofereix una hipoteca.\nD’aquesta manera es pretén convertir el dret a l’ensenyament universitari en un lucratiu negoci privat i expulsar de la universitat a desenes de milers de fills de treballadors que no es poden permetre el cost dels estudis superiors. (Vegeu el document d’anàlisi de Bolonya a la web del Sindicat d’Estudiants).\nDes d’alguns mitjans de comunicació, suposadament progressistes, se’ns acusa de no voler convergir amb Europa i de ser immobilistes. Res més lluny de la realitat! Precisament els fills dels treballadors som els principals interessats en poder accedir a una universitat pública de qualitat, per al que caldria invertir un 2% del PIB, com fan els països més desenvolupats d’Europa, i no estar per sota de l’1,5%, com és el cas de l’estat espanyol. També som els joves de famílies obreres els que volem que s’ampliï la política de beques per a aquells que tenim majors dificultats econòmiques i que els estudiants amb beca passin de ser un pírric 14%, com passa actualment, a un 40% com passa als principals països europeus.\nPerò les mesures privatitzadores no només afecten a la universitat. El govern del PSOE ha aprovat un enduriment de la selectivitat, per limitar l’accés dels estudiants de secundària a les facultats. S’elabora una reforma de la Formació professional que, a la pràctica, significa una absoluta devaluació i degradació d’aquest sector educatiu. I, per descomptat, se segueixen destinant milers de milions d’euros dels pressupostos públics a l’educació privada concertada.\nLEC – llei de privatització de l’educació a Catalunya\nUn altre atac gravíssim a l’educació pública que tenim a Catalunya és la Llei d’Educació de Catalunya (LEC), que pretén aprovar el tripartit en aquest curs. Com hem vingut explicant des de la Vaga General del 14 de febrer de 2008, el govern tripartit vol aprovar una llei de degradació i privatització de l’educació pública, és a dir, una llei de dretes. No és casualitat que la dreta CiU i la patronal de l’educació privada (Jerarquia Eclesiàstica) recolzin el projecte de la llei.\nEl que hauria de fer el tripartit és una llei educativa d’esquerres, que trenqués amb l’herència de 23 anys de govern de CiU, augmentant la inversió a l’educació pública (estem a la cua d’Europa i de l’Estat espanyol en inversió a la pública) i acabant amb el negoci lucratiu de la privada concertada. Però la LEC planteja ben bé el contrari.\nEls centres privats – concertats rebran encara més diners públics, i seguiran fent un negoci de l’educació (cobrament de quotes il·legals, absència de drets democràtics, selecció de l’alumnat, religió obligatòria,...).\nEls instituts i escoles públiques funcionaran com empreses privades (el que en diuen autonomia de centres): gestió empresarial dels recursos humans (retallant drets laborals dels professors), dels recursos econòmics (fent que cada centre s’hagi de buscar la vida per finançar-se), entrada de l’empresa privada als centres (municipalització i externalització de serveis) i imposició dels directors – dictadors – gerents (retallada dels drets democràtics i de la participació de la comunitat educativa).\nEl Departament d’Educació està un altre cop intentant desviar l’atenció presentant mesures com el canvi d’horari escolar o les hores extres per professors. El que pretenen és dividir a la comunitat educativa en la lluita que duem a terme en defensa de l’escola pública i contra la LEC.\nL’intent de suprimir el batxillerat nocturn, o la implantació d’instituts guettos pels immigrants fills de treballadors, són una mostra clara del que és la LEC, i de les conseqüències que comportarà: augmentar les desigualtats entre les diferents xarxes educatives, degradant encara més l’educació pública (especialment als barris obrers) per a benefici de la patronal de la privada.\nDiners per als banquers, sí i molts. Diners per a l’educació, per a la sanitat i per als aturats, no, per descomptat!\nDes del Sindicat d’Estudiants hem exigit al govern del PSOE i al tripartit que han de rectificar immediatament la política que estan portant a terme. Diuen que no hi ha diners per l’educació i la sanitat pública, però mentrestant, en un moment en que la xifra d’aturats ja ha superat els tres milions, el govern del PSOE regala 150.000 milions d’euros a... ¡¡els banquers!! És així com es protegeix als més dèbils? És realment aquesta una política socialista?\n4 de març: vaga general d’estudiants d’instituts i universitat\n19 març: vaga general d’estudiants i professors a Catalunya\nLa lluita contra la privatització de l’educació pública, contra els Plans de Bolonya i perquè els joves i treballadors no paguem la crisi del capitalisme, ha de continuar, fer-se més àmplia i guanyar més suports.\nDes del Sindicat d’Estudiants (SE) sempre hem plantejat que la lluita contra Bolonya no es pot quedar a les universitats, sinó que ha d’unir-se als instituts públics i al conjunt de la classe treballadora, així com tenir una extensió el més àmplia possible a tot l’estat.\nEl Sindicat d’Estudiants hem convocat Vaga General d’estudiants d’Ensenyament Mitjà i d’Universitat per al 4 de març arreu de l’Estat, amb més de 40 manifestacions. Només lluitant podrem aturar tots aquests atacs i garantir que es paralitza la LEC i l’aplicació dels Plans de Bolonya, l’anulació de l’enduriment de la selectivitat, així com de la reforma que degrada i devalua l’FP.\nI després del 4 de març, la lluita continua. Els sindicats de professors (USTEC, CCOO, UGT, CGT i ASPEPC) convoquen a Catalunya Vaga General de tota la Comunitat Educativa el 19 de març, amb el lema “No a la LEC”. El Sindicat d’Estudiants convoquem el 19 de març la Vaga als instituts i la universitat, i manifestacions d’estudiants i professors, per tal d’unificar la lluita contra la LEC, contra Bolonya i en defensa de l’educació pública.\nOrganitzar la lluita!\nLa lluita és el camí per aconseguir les nostres demandes. És necessari explicar els motius de la vaga al conjunt dels estudiants d’instituts i facultats, organitzant assemblees massives i democràtiques, i/o organitzant passaclasses per a implicar al conjunt dels estudiants en la discussió democràtica dels motius de les vagues i el pla de lluita. Per coordinar i organitzar la lluita és necessari organitzar Comitès de lluita als instituts i facultats. Uneix-te al Sindicat d’Estudiants per enfortir el moviment estudiantil d’esquerres, combatiu i democràtic.\nLa lluita per aturar la LEC i el Pla de Bolonya la podem guanyar. La lluita serveix, i per això hem d’organitzar una lluita massiva, conscient i organitzada de la joventut. La participació dels estudiants en la lluita és decisiva. És necessari organitzar un pla de lluita que compti amb una perspectiva estatal de la lluita (com el 4 de març) i conjunta amb els professors i mestres (com el 19 de març a Catalunya), però és necessari donar nous passos endavant implicant directament a la classe obrera en la defensa de l’educació pública, vinculant-ho a la crisi econòmica i la defensa dels llocs de treball.\nEl Sindicat d’Estudiants fem una crida als treballadors aturats i als treballadors d’empreses en lluita contra els acomiadaments a participar activament en la mobilització del proper 4 de març. En aquest sentit, fem una crida als dirigents dels sindicats CCOO i UGT a organitzar una VAGA GENERAL de 24 hores contra la retallada dels serveis públics i en defensa dels llocs de treball. Que la crisi la paguin els seus responsables: els capitalistes!\nTots a la vaga el 4 de març!\nMANIFESTACIÓ · 12 hores\nBarcelona – Pl. Universitat\nTarragona – Pl. Imperial Tarraco\n19 de març - VAGA GENERAL I MANIFESTACIONS DE TOTA LA COMUNITAT EDUCATIVA A CATALUNYA\nNo a la LEC. No a Bolonya!\nPer un futur digne i un lloc de treball en acabar els estudis!


Nou operatiu de Mossos d'Esquadra, Policia Local i Policia Nacional en immobles ocupats de Mataró - Ajuntament de Mataró\nL’operació policial conjunta va tenir lloc ahir a la tarda i es va saldar amb 19 identificacions ...\nL’operació policial conjunta va tenir lloc ahir a la tarda i es va saldar amb 19 identificacions i el trasllat de 7 persones a dependències del Cos Nacional de Policia per qüestions d’estrangeria.\nSegon operatiu policial conjunt en menys d’un mes per identificar persones en locals i cases ocupades a Mataró respecte als quals hi havia hagut queixes veïnals per qüestions relacionades amb la convivència i la percepció d’inseguretat. En aquesta ocasió, 12 unitats de Mossos d'Esquadra, Policia Local i Cos Nacional de Policia (CNP) van intervenir en 10 immobles dels següents carrers: carrer de Pablo Picasso, avinguda del Velòdrom, carrer de Galícia, carrer Nou de la Mercè, carrer de Calassanç Marquès, Muralla de Sant Llorenç, carrer de Sant Agustí i carrer d’Iluro.\nEn virtut de la Llei Orgànica 4/2015 de Protecció de la Seguretat Ciutadana, es van identificar 19 persones, 7 de les quals van ser traslladades a dependències del Cos Nacional de Policia per qüestions relacionades amb estrangeria i, les 12 restants, no tenen ni antecedents actius ni cap irregularitat.\nL’operatiu policial conjunt que va tenir lloc el 17 de juny per identificar persones en locals i cases ocupades a Mataró es va saldar amb la identificació de 16 persones, 7 de les quals van acabar detingudes. En aquella ocasió, Mossos d’Esquadra, Policia Local i Cos Nacional de Policia van intervenir en 3 immobles situats al carrer de Cuba, al carrer de Sant Simó i al carrer de Guifré el Pelós.


El Port de Tarragona arriba a un rècord de càrrega d'alfals amb 47.141 tones\nPublicat 19/11/2021 11:42CET\nEl Port de Tarragona ha arribat a un nou rècord de càrrega d'alfals en pèl·lets amb 47.141 tones amb destinació a Orient Mitjà, segons un comunicat del port d'aquest divendres.\nEuroports ha estat la responsable de l'operativa i MV Jabal Hafit és el vaixell on s'ha transportat la mercaderia des del moll de Castella Oest, especialitzat en productes agroalimentaris.\nAl Dhara Europa, empresa de producció, processament i comercialització de farratge a tot el món, ha augmentat any rere any l'exportació d'alfals en pèl·lets des del Port de Tarragona, que es preveu que acabi el 2021 amb 180.000 tones.\nRECEPCIÓ, EMMAGATZEMATGE I CÀRREGA\nL'operació ha inclòs la recepció, emmagatzematge i càrrega de la mercaderia a bord i Euroports, juntament amb els altres actors implicats en aquesta mena d'operatives, han estat els responsables de col·locar tota la càrrega dins el vaixell "en el mínim temps possible".\nEl port ha recordat que "els cereals i farines, juntament amb pinsos i farratges, són les mercaderies que més aporten en les xifres de moviments de productes agroalimentaris", i que fins al juliol del 2021 han passat pel Port de Tarragona 2,4 tones.


Ramona Solé presenta “Bisturí” a les Borges Blanques\nL’acte es va fer a la Sala Maria Lois de la Biblioteca de la capital de les Garrigues\nLa xeringa es va clavar amb certa facilitat i l’home no va tardar gaire a deixar de bellugar-se, estabornit pels efectes del fàrmac. Estirat sobre la taula del menjador, dues persones li practiquen una operació amb un bisturí. Quan acaben, amb una imperdible, subjecten una nota a la camisa del pacient.\nQuan la policia de Lleida troba un professor d’institut mig estabornit i drogat a casa seva sospiten que pot haver estat víctima d’un assalt. L’home gemega de mal a les mans. Però és impossible perquè les hi han amputat.\nLa investigació policial intentarà descobrir qui ha pogut fer una barbaritat així, però quan una nova amputació amb bisturí els arriba des de Tarragona, sense cap connexió aparent amb la víctima de Lleida, el cas canviarà molt. Per què hi ha algú que es dedica a amputar mans amb un bisturí?\nFotografies de l'Ajuntament de les Borges Blanques


Raffaello Sanzio, Rafael d'Urbino, o simplement Rafael, (Urbino, actual Itàlia, 6 d'abril del 1483 – Roma, 6 d'abril del 1520), fou un pintor i arquitecte italià de l'alt Renaixement. És cèlebre per la perfecció i gràcia de les seves pintures i dibuixos. Juntament amb Miquel Àngel i Leonardo da Vinci, forma la paradigmàtica “trinitat” de grans mestres del període.\nRetrat de Rafael, Francesco Maria della Rovere , Museu Czartoryski, Cracòvia\nRaffaello Sanzio, Rafael d'Urbino, o simplement Rafael, (Urbino, actual Itàlia, 6 d'abril del 1483 – Roma, 6 d'abril del 1520), fou un pintor i arquitecte italià de l'alt Renaixement. És cèlebre per la perfecció i gràcia de les seves pintures i dibuixos. Juntament amb Miquel Àngel i Leonardo da Vinci, forma la paradigmàtica “trinitat” de grans mestres del període. Va morir el dia en què feia els trenta-set anys, i va nàixer i va morir en Divendres Sant. Malgrat la seva mort prematura, va ser immensament productiu, creant una inusual gran col·lecció de pintures. Encara es conserva una gran part de la seva obra, sobretot als Museus Vaticans. Aquests alberguen les Estances de Rafael, que foren el treball central i alhora més gran de la seva carrera, i restaren sense acabar a causa de la seva mort. Després dels seus anys de joventut a Roma, gran part de la seua obra, tot i haver estat dissenyada per ell, va ser executada pel seu taller, amb una considerable pèrdua de qualitat. Va exercir una gran influència en la seua època, tot i que fora de Roma la seua obra va ser coneguda sobretot per la producció que en van fer els tallers de gravat que col·laboraven amb ell. Després de la seua mort, la influència del seu principal rival, Miquel Àngel, va ser més intensa fins als segles XVIII i XIX, quan les qualitats més serenes i harmonioses de Rafael van ser considerades de nou com un model superior. La seua carrera es divideix de manera natural en tres fases i tres estils, descrits inicialment per Giorgio Vasari: els seus primers anys a Úmbria; el període posterior de quatre anys a Florència (1504-1508), on va absorbir les tradicions artístiques de la ciutat; i finalment el seu darrer i triomfal període de dotze anys a Roma, treballant per als papes i llur cort. (ca)\nRaffaello Sanzio, Rafael d'Urbino, o simplement Rafael, (Urbino, actual Itàlia, 6 d'abril del 1483 – Roma, 6 d'abril del 1520), fou un pintor i arquitecte italià de l'alt Renaixement. És cèlebre per la perfecció i gràcia de les seves pintures i dibuixos. Juntament amb Miquel Àngel i Leonardo da Vinci, forma la paradigmàtica “trinitat” de grans mestres del període. (ca)


Notícies | Page 83\nPublicat el Divendres, 20 abril 2012 11:49\nEn el marc de la VI Assemblea Ordinària del CAB hem aprovat un posicionament sobre el procés participatiu del #pambcn.\nVolem manifestar la nostra voluntat de treballar per definir un PAM de ciutat i la necessitat de garantir processos participatius de qualitat, accessibles i fàcils per a qualsevol tipus de ciutadà i d'associació i treballats des de la vessant transformadora que caracteritza el moviment associatiu.\nPodeu consultar el posicionament posicionament_PAMBCN.pdf\nPublicat el Dilluns, 02 abril 2012 09:09\nLa Fundació CONFAVC, acaba de publicar una interessant guia que té per objectiu enfortir el teixit associatiu i la seva capacitat d'intervenció. La "Guia de gestió bàsica per a associacions" és una eina útil tant per a les associacions veïnals (AV) com per altres organitzacions no lucratives (ONL).\nPodeu descarregar-vos la guia: "Guia de gestió bàsica per a associacions" en format pdf.


TIB - Notícia: Dues línies d'autobús gratuït per a gaudir de la Fira de la Sal - CIE\nDues línies d'autobús gratuït per a gaudir de la Fira de la Sal\nDes de divendres, 26 d'octubre, a la tarda, i fins diumenge, al Parc Natural de Ses Salines acollirà la III Fira de la Sal\nDes de divendres, 26 d'octubre, a la tarda, i fins diumenge, al Parc Natural de Ses Salines acollirà la III Fira de la Sal, amb multitud d'activitats previstes per a conèixer de primera mà el món saliner.\nPer a això, el dissabte i el diumenge, hi haurà un servei d'autobús gratuït, amb dues línies diferenciades, per facilitar l'accés al Parc Natural de ses Salines.\nEn el primer dels casos, hi haurà una línia que unirà Sant Jordi amb ses Salines, amb parada al Centre d'Interpretació i a Can Teixidor. Aquesta línia estarà en funcionament des de les 10,30 hores i fins a les 14,00 hores amb sortides cada 30 minuts. Els interessats podran agafar el bus gratuït al Banc Sabadell, a Sant Jordi, mentre que a ses Salines, el bus es podrà agafar a Can Masià.\nD'altra banda, s'habilitarà una segona línia gratuïta que recorrerà al Parc Natural de ses Salines. En aquest cas l'horari serà de 10,30 hores fins a les 14,00 hores amb parades al Centre d'Interpretació, a la Torre de sa Sal Rossa i, diumenge, a l'Antic Munt de Sal.\nDurant tot el cap de setmana es podrà visitar el Centre d'Interpretació de ses Salines per a l'observació d'aus, conèixer la història de la sal i de ses Salines així com la forma en què treballaven els antics saliners.


Aire / emulsió / escuma / bombolla / Aplicació / Sosa ca-es\nAire / emulsió / escuma / bombolla\nEspelma d'oli de mel i llimona\n5 gotes Aroma de Llimona Natural Sosa\n10 gotes Aroma de Mel Sosa\nPa de Coca El Raiguer\nCristalls de Sal Mediterrània Sosa\nEscalfar l'oli d'oliva amb el Wax Concept al bany maria fins a 65ºC.\nUna vegada calent, remoure amb varetes fins a dissoldre. Afegir les gotes d'Aroma de Llimona i Aroma de Mel i remoure.\nAbocar l'oli aromatitzat a una llauna de presentació. Refredar a la nevera fins que solidifiqui la mescla.\nA part, tallar tres metxes de fil i trenar. Fondre una mica de Wax Concept, banyar la trena anterior i reservar.\nUna vegada solidificada la espelma, introduir la trena de fil al centre i doblegar la punta amb cura. Tancar la llauna i servir.\nPresentar obrint la llauna i encenent la espelma, acompanyada torrades fines de Pa de Coca i Cristalls de Sal Mediterrània.\nThis entry was posted in Vídeos, Cuina, Aire / emulsió / escuma / bombolla, Texturitzants, Aromes and tagged Wax Concept, Aroma de llimona, Aroma de mel on 17 May, 2016 by sosa.\nEscopinyes amb escuma de salsa aperitiu\n250 g Salsa Aperitiu Culinary Journey\n30 g Proespuma Fred Sosa\nq/s Encenalls Copeaux de Llimona Cold Confit Sosa\nEn un pot, col·locar les escopinyes i tapar, posar al foc i deixar que s'obrin.\nAquest procés dura aproximadament 2 min.\nUn cop oberts, retirar del cassó i refredar.\nA part, barrejar la Salsa Aperitiu amb l'aigua i el Proespuma Fred, triturar amb túrmix, omplir el sifó i tancar.\nAfegir 2 càrregues de gas i reservar a la nevera.\nDisposar les escopinyes en un plat amb unes tires de Llimona Cold Confit i uns punts d'escuma de salsa d'aperitiu per acabar.\nEs pot presentar també en una llauna de conserva amb les escopinyes al voltant i l'escuma al centre.\nThis entry was posted in Vídeos, Cuina, Aire / emulsió / escuma / bombolla, Culinary Journey, Aplicació Moderna on 29 May, 2015 by sosa.\nBrandada de lluç amb farigola i chutney de pebrot\n200 g lluç\n100 g oli d'oliva verge\nEscalfar la llet amb la farigola. Quan bulli, retirar del foc i submergir el lluç tallat a daus lliure de pell i espines.\nDeixar cuinar durant 6 min. Un cop transcorregut el temps, escórrer i reservar.\nA part, preparar un oli d'alls amb els 4 dents laminats i l'oli verge extra, posar al foc fins que l'all estigui daurat, retirar del foc i infusionar 20 min.\nPosar el lluç en un got de túrmix i barrejar amb l'oli, triturar el conjunt i emulsionar amb una mica de llet d'escaldar el lluç fins a obtenir una textura cremosa i fina.\nPosar a punt de sal i reservar.\nDisposar en un pot hermètic individual amb una cullerada de Chutney de Pebrot sobre, decorar amb una branca de farigola i servir.\nThis entry was posted in Vídeos, Cuina, Aire / emulsió / escuma / bombolla, Culinary Journey, Aplicació Moderna and tagged Chutney de pebrot on 2 February, 2015 by mazedonia.


El Circuit, exemple d’esport segur\nEl Circuit de Barcelona-Catalunya, exemple d’esport segur\nEl FORMULA 1 ARAMCO GRAN PREMIO DE ESPAÑA 2020 s’ha desenvolupat amb les màximes garanties de seguretat sanitària.\nNou entorn i nova realitat. El FORMULA 1 ARAMCO GRAN PREMIO DE ESPAÑA 2020 s’ha desenvolupat en un marc molt diferent de l’habitual, en un context de pandèmia. Un gran repte pel traçat mundialista que s’ha superat amb èxit demostrant l’excel·lent capacitat organitzativa del Circuit i resultant ser un gran exemple d’esport segur.\nNi la teoria ni la pràctica eren gens fàcils. Organitzar un esdeveniment de grans dimensions com ho és un Gran Premi del Campionat del Món d’Automobilisme genera diversos desafiaments. Aquest any, a més a més, les instal·lacions del Circuit han hagut de fer front a l’aplicació d’estrictes protocols per garantir la seguretat de totes les parts implicades. El resultat, després de quasi una setmana amb l’F1 instal·lada al Circuit, ha estat molt positiu.\nAquests protocols han passat per la convivència de grups de treball aïllats en diferents bombolles, per tal d’evitar el contacte entre col·lectius que desenvolupen les seves tasques en espais diferents. Per la Cap de Servei de Vigilància Epidemiològica i Resposta a Emergències de Salut Pública al Vallès Occidental i Vallès Oriental, la Dra. Maria Rosa Sala, “la iniciativa i els protocols de l’organització ens han semblat exemplars, així com la bona coordinació amb les autoritats sanitàries locals”. S’han realitzat un total de 5.467 tests a pilots, equips i personal entre el divendres 7 i el dijous 13 d’agost, dels quals tots han resultat ser negatius. “La FIA, el RACC i el Circuit de Barcelona-Catalunya hem treballat de forma efectiva i coordinada les darreres setmanes per implementar els protocols COVID-19 necessaris, assegurant el desenvolupament del Gran Premi d’Espanya 2020 d’una forma segura per la Formula 1 i per la comunitat local”, ha explicat Pau Mota, cap mèdic i de rescat de la FIA.\nAquest context de màxima seguretat sanitària ha normalitzat imatges com ara un traçat ple de persones lluint mascaretes o l’ús freqüent de solucions hidroalcohòliques, la neteja i desinfecció constant dels espais, etc. La tasca realitzada per totes les persones implicades en l’organització de l’esdeveniment ha estat impecable, especialment la del col·lectiu d’Oficials i els serveis sanitaris. Tots han aportat una part per formar un tot que fa evident aquesta capacitat organitzativa del Circuit.\nProva pilot amb el CTTI i T-Systems\nA aquest protocol sanitari s’ha sumat un nou projecte del Circuit desenvolupat conjuntament amb el Departament de Polítiques Digitals, a través del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI) de la Generalitat de Catalunya i T-Systems, que ha permès tenir controlat l’accés al recinte a partir del reconeixement facial així com el monitoratge de la temperatura mitjançant càmeres tèrmiques. Lluis Anaya, director d’Innovació i Dades del CTTI, destaca l’agilitat i fiabilitat del sistema i considera que l’experiència “ha estat un èxit que permet traslladar els resultats i la tecnologia provats al Circuit a altres instal·lacions i esdeveniments que requereixen identificació i autorització a l’accés”. Aquesta prova pilot és una mostra de la voluntat del Circuit per posicionar-se com a pol d’innovació.\nBalanç de Maria Teixidor, presidenta del Circuit\nFent balanç del FORMULA 1 ARAMCO GRAN PREMIO DE ESPAÑA 2020, Maria Teixidor, presidenta del Circuit, ha destacat que ”és cert que la celebració del 30è Gran Premi de Formula 1 al Circuit ha quedat deslluïda sense públic a les tribunes i, per tant, el nostre principal repte és que els espectadors puguin tornar al Circuit. Tot i així, podem afirmar amb gran satisfacció que som capaços d’acollir a casa nostra esdeveniments internacionals de primer nivell amb plenes garanties. Això demostra que amb una bona organització i amb la implicació de tots en l’aplicació de les mesures hem de poder garantir el retorn de l’activitat a una instal·lació de màxim nivell com és el Circuit. Confiem que el Gran Premi sigui un exemple per a molts altres esdeveniments”.


Joguines al menjador: Classificacions i + amb les regletes\nClassificacions i + amb les regletes\nEls pares que decidim que els nostres fills s'eduquin d'una forma activa estem farts de llegir i escoltar que a través de la manipulació els nens aconsegueixen aquells coneixements que a nosaltres ens van ensenyar d'un altra manera. Ho llegim, ens ho creiem i n'estem convencuts, per això fem les coses com les fem (al menys jo). I, quan ets testimoni, no ja d'aquest resultat, sino d'aquest procés et quedes... ¿bocabadada?\nFa uns mesos vaig trovar aquestes regletes a bon preu i les vaig fer meves.\nSabia que era molt d'hora per fer res amb l'Àfrica així que les vaig deixar prop de les construccions, vaig pensar que potser faria torres, o carreteres, o ... ves a saber.\nNo els hi ha fet gairé cas, algún cop les ha agafat, les ha escampat totes per terra i ja està, jo ho he recollit quan ella ja dormia i les he tornat a desar al mateix lloc.\nAvui les ha tornat a agafar. Les ha tornat a escampar i, aprofitant que la Mara dormia, m'ha demanat de jugar amb ella: jo m'he posat a les seves ordres.\nM'ha demanat que separés totes les blanques (les regletes de 1) en una muntanyeta, crec que ha escollit primer aquestes perquè li feien nosa (n'hi ha prop de 300) i les ha posat al seu lloc; després m'ha demanat que li anès donant les taronges (de 10), després les blaves (de 9), les marrons (de 8) i així fins les verdes de 6; tot això sense comparar cap regleta amb l'altra. Home, les tenia totes a la vista i es veia quina era més llarga, però no la creia capaç de fer aquesta distinció i menys sense posar una al costat de l'altra (si no classifica els llistons vermells de Montessori!!).\nDesprés de desar les verdes de 6 m'ha demanat les verdes de 3 (d'un color una mica més clar) i, quan he començat a agafar-les m'ha dit: "no, que me equivocat, vull que em donis aquestes (les grogues de 5)" i ha continuat fent la seva classificació.\nQuan tenia les roses de 4 ha decidit que les col·locariem juntes; jo tenia 3 regletes a la mà i ella m'ha dit, "té, te'n dono 5" i quan me les ha donat m'ha demanat: "no, donam 2" i ens em quedat amb 6 cada una, que em anat posant a la capsa de forma intercalada, una ella i una jo.\nQuan tenia un parell de regletes verdes de 3 a la mà, ha agafat (crec que de forma inconscient) 3 regletes blanques de 1 i les ha tingut a l'altra mà, altre cop sense comparar res, simplement manipulant, les unes i les altres, i les ha deixat.\nI hem acabat de guardar totes les que quedaven.\nEstic quasi segura que alguna d'aquestes fites ha estat pura coincidència (com separar en 2 grups iguals les regles de 4), però el fet que es donessin totes alhora m'han deixat al·lucinada i, perque no dir-ho, plenament tranquila i satisfeta :)\nPublicat per Sabrina a 2:05\nEls teus fills no son els teus fills\nLa minifauna de Can Gregori\nDimarts mut: aprenent a escampar joguines\nLa meva primera guia d'arbres\nTreballant al camp\nProjecte conjunt: l'Hort\nDimarts mut connectat amb la Natura\nEl somni d'aquesta nit\nRecordant QUI es...\nLes roses que canvien de color\nLes normes de casa


L'objecte d'aquesta iniciativa és promoure la consolidació, el creixement i la reinvenció del treball autònom com a eina per millorar la competitivitat dels negocis de persones treballadores autònomes i lluitar contra la destrucció d'ocupació autònoma. Té la voluntat d'oferir als autònoms les eines i els instruments necessaris perquè millorin els seus models de negoci i puguin créixer i enfortir-se.\nL'edició anual del programa, s'articula en 2 fases:\nFase 1: subvencions per seleccionar les entitats que oferiran assessorament personalitzat i formació en gestió empresarial a les persones treballadores autònomes.\nFase 2: les entitats beneficiàries d'aquesta subvenció posaran en marxa els programes d'assessorament personalitzat i de formació adreçat a les persones treballadores autònomes.\nLes escoles de negocis, universitats, escoles universitàries o entitats dependents o vinculades a aquestes, a col·legis professionals jurídicament constituïts que acreditin experiència i coneixements en assessorament a persones treballadores autònomes, i associacions professionals del treball autònom a Catalunya de caràcter intersectorial.\nPersones beneficiàries de les subvencions: Persones treballadores autònomes pròpiament dites, persones treballadores autònomes econòmicament dependents (TRADE) i persones treballadores autònomes societàries que exerceixin la seva activitat professional conjuntament amb altres en règim societari sota la fórmula jurídica de societat civil privada, comunitat de béns o societat limitada, sempre que no tinguin més de 4 persones contractades (promig del darrer any) i/o acreditin una facturació inferior a 500.000 euros en el darrer exercici econòmic. A més cal que reuneixin els requisits següents:\nAcreditar residència i domicili fiscal a Catalunya.\nTrobar-se en situació d'alta com a treballador autònom en el moment d'iniciar el programa.\nPersones treballadores autònomes que han cessat en la seva activitat i volen dur a terme un nou projecte de treball autònom. Hauran de reunir els requisits següents:\nDisposar d'informe de vida laboral on consti baixa al RETA o disposar de baixa a la mutualitat per una activitat econòmica.\nInscripció com a demandant d'ocupació no ocupat (DONO) al Servei d'Intermediació del SOC.\nAquest programa preveu que els beneficiaris participin d’unes accions de caràcter obligatori i unes altres de caràcter optatiu.\nAccions de caràcter obligatori:\nSessions inicials col·lectives de 15 a 18 participants.\nReunió inicial individual.\nReunions ordinàries individuals.\nAccions formatives de caràcter obligatori.\nPíndoles formatives presencials: formació per millorar les competències professionals en la gestió del negoci dels participants del programa\nEl Departament de Treball Afers Socials i Famílies ha d'informar les entitats beneficiàries sobre les píndoles que s'ofereixen en format en línia (on-line). Les entitats beneficiàries de les subvencions han de fer arribar al Servei d'Autoempresa informació sobre la previsió de persones interessades a participar en aquestes píndoles en línia\nDerivació a assessorament especialitzat i altres recursos: cartera de serveis externs.\nConvocatòria: RESOLUCIÓ TSF/1525/2019, de 7 de maig, per la qual s'obre la convocatòria per a la concessió de subvencions del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies per al desenvolupament del programa Consolida't, de suport a la consolidació, l'enfortiment i la reinvenció del treball autònom a Catalunya, per a l'any 2019 (ref. BDNS 454897). (DOGC Núm. 7891 - 6.6.2019)\nBases: ORDRE TSF/267/2016, de 10 d'octubre, per la qual s'aproven les bases que han de regir la convocatòria per a la concessió de subvencions del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies per al desenvolupament del programa Consolida't, de suport a la consolidació, l'enfortiment i la reinvenció del treball autònom a Catalunya. (DODC Núm. 7226 - 14.10.2016)\nDepartament de Treball, Afers Socials i Famílies - Programa Consolida't\nCanal Empresa - Subvencions per al programa Consolida't, de suport a la consolidació, enfortiment i reinvenció del treball autònom a Catalunya\nFormaciónConsultoríasCreación & aceleración de empresasProg. CAT


Un jutjat eleva al Suprem el cas de la diputada de la CUP que es va negar a respondre a Vox\nActualitzat 25/10/2021 18:06 CET\nEnvia l'escrit a la sala segona perquè analitzi si Eulàlia Reguant va cometre un delicte de desobediència a l'autoritat\nLa titular del jutjat d'instrucció número 10 de Madrid, María Antonia de Torres, ha elevat una exposició raonada al Tribunal Suprem (TS) perquè avaluï si la diputada de la CUP al Parlament Eulàlia Reguant va cometre un delicte de desobediència a l'autoritat durant el judici del procés, quan es va negar a respondre en qualitat de testimoni a les preguntes de Vox, que exercia l'acusació popular.\nLa dirigent de la CUP ha assegurat en el seu perfil de Twitter que "fa uns dies" va rebre la notificació del jutjat. La magistrada ha remès l'escrit a la sala segona de l'alt tribunal per la seva condició d'aforada.\nLa instructora defensa que el Suprem és l'òrgan competent segons l'Estatut d'Autonomia, que estableix que en les causes contra els diputats fora de Catalunya "la responsabilitat penal és exigible (...) davant la sala penal del Tribunal Suprem".\n"En aquest cas, vist que els fets atribuïts a Eulàlia Reguant es van perpetrar a la ciutat de Madrid, procedeix elevar testimoniatge íntegre d'actuacions a la sala penal del Tribunal Suprem, després de considerar que la competència per enjudiciar i decidir sobre els fets investigats podria correspondre a aquest alt tribunal", ha indicat la jutge en l'exposició raonada a la qual ha tingut accés Europa Press.\nLa decisió té lloc després que el febrer del 2019 el tribunal del Suprem que jutjava la causa del procés va acordar una sanció de 2.500 euros per a Reguant --aleshores regidora de la CUP-- per negar-se a respondre a les preguntes de l'advocat de l'acusació popular exercida per Vox, la qual cosa és d'obligat compliment per als testimonis, que han de respondre amb la veritat a tot el que se'ls pregunti.\nUn any després, el febrer del 2020, Reguant va comparèixer davant la titular del jutjat madrileny. La declaració va durar uns 25 minuts. Quan va sortir de l'interrogatori va manifestar que "n'assumia les conseqüències però posant sobre la taula que un partit d'extrema dreta condicionava tot el procediment judicial". Ara, el jutjat d'instrucció número 10 de Madrid ha elevat la qüestió al Suprem perquè s'analitzi si l'ara diputada del Parlament va cometre o no un delicte de desobediència a l'autoritat.


Pla tancat de la líder dels comuns, Jéssica Albiach, en una entrevista amb l'ACN el 30 de juliol del 2020. Horitzontal.\nLa líder dels comuns, Jéssica Albiach, s’ha mostrat partidària que es pugui portar l’amnistia a la taula de diàleg. “Hem de poder parlar de tot”, ha defensat Albiach en una entrevista amb l’ACN. La líder dels comuns ha dit que en aquest espai “de negociació” s’ha d’aconseguir la resolució del conflicte polític i la llibertat dels presos i que s’ha d’arribar a un acord sobre quina és la millor manera de fer-ho. Amb tot, Albiach situa com a prioritària la reforma del delicte de sedició del Codi Penal com a via per alliberar els presos, per davant d’altres opcions, com l’amnistia o l’indult.\nDesprés de la suspensió del tercer grau d’alguns dels presos independentistes, Albiach ha exigit al president del govern espanyol, Pedro Sánchez, que faci una proposta amb data i hora per a reprendre la taula de diàleg, i que JxCat deixi de “bloquejar-la”. La dirigent dels comuns reivindica que des de les seves files s’ha “arrossegat” els socialistes a negociar, i que és el president del Govern, Quim Torra, qui posa pals a les rodes per posposar la trobada. Albiach inclou en el bloc “d’excuses” per “impedir” aquesta reunió la demanda d’incloure-hi un mediador -que ha resorgit de nou des de JxCat i per boca de la portaveu Budó aquesta setmana després de la suspensió del tercer grau. “Tindria sentit quan tens una contrapart no disposada a negociar, i no és el cas”, ha conclòs.\nLa suspensió del tercer grau després d’un recurs de la fiscalia “només fa encallar el conflicte”, per a Albiach, que ha carregat contra la cúpula judicial, “profundament conservadora i que no ha fet net des del franquisme” i que té “les seves pròpies dinàmiques”. De fet, des de les seves files reclamen una reforma del sistema judicial, que inclouria escollir el fiscal al Congrés, i que no sigui nomenat per l’executiu.\nDe totes maneres, assegura que la fiscalia no té res a veure amb el govern espanyol: “S’equivoca Torra quan fa acusacions de que els comuns som responsables d’aquesta decisió de la fiscalia. Això és mala fe o no saber com funciona l’Estat”, ha acusat Albiach. Com a prova, ha fet referència a les declaracions de Sánchez en què deixava entreveure que la fiscalia depèn del govern -unes paraules que ha titllat de “fantasmada”-, i ha recordat que “al cap de dos dies va haver de rectificar”.\nPer això Albiach defensa que davant la decisió “injusta” de la fiscalia només cap “tirar endavant amb la via política”, i que això passa per la taula del diàleg. L’indult, l’amnistia i la reforma del delicte de sedició del Codi Penal són camins “complementaris”, cadascun amb els seus ‘tempos’ i vinculats a la correlació de forces. Precisament per aquest darrer factor, els comuns dediquen “tots els esforços” en la modificació del delicte de sedició, una tasca en què està centrat el líder dels comuns a Madrid, Jaume Asens. També subratlla que si fossin el soci majoritari d’aquesta coalició, assumptes com aquests tindrien més velocitat.\nAlbiach diu que una reforma de l’Estatut no seria “suficientment engrescadora”\nLa presidenta de Catalunya en Comú Podem al Parlament vol que de la taula de diàleg -una proposta que recorda que portaven ells al programa electoral- en surti una reforma del sistema de finançament, un blindatge del català o avanços en l’autogovern. I és que Albiach assenyala que en els darrers 10 anys Catalunya no ha crescut ni en recursos ni en autogovern, i que ara aquesta “oportunitat” hi és.\nPerò tot això no quedaria emmarcat en la reforma d’un nou Estatut, un concepte en què Albiach hi veu ja “massa negativitat”. Creu que això hauria tingut sentit fa deu anys però que, després de la “judicialització del conflicte” probablement no reuniria suficient consens ni seria “suficientment engrescador” en la situació actual.


TOT EL QUE TINC, HO DUC AL DAMUNT. MÜLLER, HERTA. 9788498246605 Librería COMPAS Universidad\nA Romania, a les acaballes de la Segona Guerra Mundial, la minoria ètnica alemanya és perseguida pel règim estalinista. «Eren les tres de la matinada del quinze de gener de 1945 quan la patrulla em va venir a buscar. El fred es feia més intens, quinze sota zero.» Així comença el jove protagonista el seu relat. Cinc anys després, Leopold Aubert tornarà convertit en una altra persona. Aquesta història tràgica ens narra detalls de la vida quotidiana dels deportats alemanys en els camps de treball forçat russos. Tot el que tinc, ho duc al damunt fa servir la metàfora de la pèrdua de les possessions materials per a mostrar-nos l'horror de la pèrdua d'humanitat als lager.\nL'HOME ES UN GRAN FAISÀ EN EL MÓN\nDel Premi Nobel de Literatura\tUna successió de flaixos literaris breus, de prosa commovedora, precisa i, de vegades, descarnada, configuren el retrat del procés de desintegració d'una comunitat germànica assentada a la Romania rural. Sotmesa a l'atmosfera opressiva, quasi asfixiant, del règim totalitari de Ceausescu, aquesta minoria ha d'escollir entre l'exili o l'espera captiv...\nVista previa: TOT EL QUE TINC, HO DUC AL DAMUNT


Camping Cap Ocean Carcans França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 13 allotjaments a Carcans.\n2 Route de Capdeville, Carcans, Carcans, França, 33121 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Carcans, Camping Cap Ocean és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Camping Cap Ocean asseguren una estada plaentera als seus clients. Instal.lacions de barbacoa, bar, servei de llançadora, lloguer de bicicletes són només algunes de les comoditats que fan que Camping Cap Ocean sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Camping Cap Ocean no troba competidors en cap categoria.\nCal que informeu el Camping Cap Ocean de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.\nTots els tipus de viatgers (34) Parelles (12) Viatgers en solitari (4) Famílies amb infants petits (10) Famílies amb infants grans (3) Grups (5)\nAllotjaments a Carcans


Solstici d'hivern: com afecta la reducció d'hores de llum solar a la salut? - ca\nHome Noticias-listado Solstici d'hivern: com afecta la reducció d'hores de llum solar a la salut?\nA Barcelona, el dia 21 de desembre comptarà amb 9 hores i 16 minuts de llum solar, mentre que la nit tindrà una durada de 14 hores i 50 minuts (1).\nL'adaptació a una rutina amb poques hores de llum solar produeix que el cos segregui més melatonina, una hormona que crea el propi cervell i que s'encarrega de regular l'estat de somni i vigília. “Com menys dura el dia, més melatonina produeix el nostre cos, mantenint-nos menys actius i augmentant la sensació de cansament quan a penes enfosqueix”, assenyala la Dra. Anna Palau, especialista en Medicina General de Creu Blanca.\nL'horari d'hivern, a més, provoca un descens dels nivells de serotonina en sang. Comunament coneguda com l'hormona de la felicitat, la serotonina és una substància estimulada per la llum solar que regula l'estat d'ànim, així com la sensació de sacietat en menjar. “De manera que la falta de llum diürna pot afectar en els estats psicològics d'algunes persones, provocant-los manca de motivació, irritabilitat, apatia i tristesa”, puntualitza Palau.\nEl trastorn afectiu estacional és una afecció de caràcter depressiu caracteritzada per episodis d'ansietat, desmotivació i melancolia davant un canvi d'estació.\nUn baix estat anímic condueix, en moltes ocasions, al sedentarisme. La falta d'exercici físic predisposa al sobrepès i a l'augment de greix corporal, veient-se ressentida també la salut cardiovascular en forma de colesterol i hipertensió arterial.\nEl fred, el vent i els canvis bruscos de temperatura són factors que influeixen en l'estat de salut. “Les mans i la cara són unes de les zones que més pateixen a l'hivern. La pell està més fràgil i pot patir de sequedat, irritacions, esquerdes, èczemes i fins i tot penellons”, adverteix Palau. “A més, la sequedat ambiental provocada per l'ús de calefacció o l'abús de l'aigua calenta intervenen en aquesta fragilitat”, afegeix.\nLa feblesa cutània també es manifesta a causa de la falta de vitamina D, que se sintetitza en gran mesura a través dels raigs ultraviolats del sol. El dèficit de vitamina D pot solucionar-se mitjançant la ingesta d'aliments rics en vitamina D i l'exposició a la radiació solar entre 8 i 15 minuts diaris (2).\nMajor risc de contagis\nLa baixada de les temperatures pot desencadenar trastorns respiratoris, en forma de refredat comú o grip, convertint-se en el principal problema de salut en aquesta època de l'any. “Durant els mesos de fred es produeixen diverses situacions que faciliten la propagació de gèrmens. La permanència a espais interiors, la major proximitat entre les persones, la falta de ventilació dels ambients o alguns sistemes de calefacció com la llenya contribueixen al contagi de virus, que en cas de complicar-se poden causar infeccions respiratòries bacterianes”, declara Palau.\nHi ha els qui experimenten quadres respiratoris de vies altes, amb afectació de nas i faringe, fins i tot donant lloc a casos d'otitis i sinusitis. Aquest tipus d'infeccions també poden manifestar-se en forma de quadres respiratoris de vies baixes, donant lloc a bronquitis aguda o pneumònia.\n(1) Institut Geogràfic Nacional http://astronomia.ign.es/hora-salidas-y-puestas-de-sol (2) Associació Espanyola Contra el Càncer (AECC) https://blog.aecc.es/vitamina-d-sol/


Bloc d´un Metge de Família: Guia de Pràctica Clínica sobre el Trastorn per Dèficit d'Atenció amb Hiperactivitat\nGuia de Pràctica Clínica sobre el Trastorn per Dèficit d'Atenció amb Hiperactivitat\nEL TDAH és un trastorn d'origen neurobiológic d'inici en l'edat infantil i els símptomes poden perdurar fins a l'edat adulta.\nÉs un dels trastorns psiquiàtrics amb major prevalença i representa un dels motius més freqüents de consulta a causa de les enormes conseqüències en els diferents aspectes de la vida del pacient.\nLes repercussions potencials que té sobre el desenvolupament personal i familiar de la persona afectada fan que sigui un dels trastorns més investigats en els últims anys.\nEls capítols 1, 2 i 3 de la GPC tracten sobre Introducció, Abast i objectius, i Metodologia, respectivament. El capítol 4, tracta sobre el TDAH. Tots aquests capítols són descriptius i, per tant, no s'han formulat recomanacions per a la pràctica clínica. El capítol 5, Diagnòstic, és el primer que té recomanacions. S'han omès d'aquest apartat les preguntes clíniques que no presenten recomanacions.\nAmb aquesta GPC es pretén donar, un instrument d´utilitat que doni respostes a les qüestions bàsiques del trastorn, especialment a les relacionades amb l'avaluació diagnòstica i els diferents tipus de tractament del TDAH en nens i adolescents.


[Disseny d'interfícies multimèdia] Prova de síntesi 2012/2013 1r quadrimestre\nLa prova de síntesi d'aquesta assignatura ha consistit en quatre preguntes sobre les tasques realitzades en les PAC i en la Pràctica. Fonamentalment, es basa en explicar les decisions preses i en justificar-les amb els coneixements apresos durant del curs. Les preguntes han estat les següents:\nDesprés de treballar en les activitats del curs, explica si la teva visió sobre la transparència en el disseny de les interfícies ha variat respecte a les conclusions a les que vas arribar a la PAC 1, o si les has confirmat. Explica també si creus que, dels tres dispositius en els que has treballat durant el curs, n'hi ha algun que exigeixi un major grau de transparència (encara que en tots els casos hauriem de tendir a ella), i raona la teva resposta.\nA la PAC 2 has treballat en responsive design per a tablet i mòbil, a partir d'un disseny per a escriptori. Explica quina o quines han estat les majors dificultats a l'hora de plantejar el responsive design, tant a nivell de prototip funcional (wireframes) com de prototip gràfic. En quins recursos gràfics t'has basat per a mantenir la coherència entre les tres versions de la interfície?\nA la PAC 3 has realitzat un test amb usuaris, per a avaluar el disseny plantejat. Explica en una plana quines pautes explicades en els materials de l'assignatura has tingut en compte per a plantejar les tasques d'aquest test. Comenta també com has fet el procés de cerca d'usuaris: els has seleccionat tenint en compte alguns criteris? Faries el procés de cerca de la mateixa manera en una altra ocasió? Explica breument com va ser l'experiència amb els usuaris: vas tenir alguna dificultat a mantenir-te neutre i no esbiaixar els resultats? En una altra ocasió, faries algun canvi en la manera de comunicar-te amb els usuaris, per tal d'optimitzar els resultats del test?\nA les PAC 2 i PAC 3 i a la Pràctica has treballat en el disseny d'una interfície per a 3 dispositius diferents. Explica en una pàgina quins factors has tingut en compte a l'hora de plantejar els dissenys per a tablet i per a mòbil. Quina ha estat la màxima dificultat o el major desafiament a l'hora de plantejar una interfície coherent per als 3 suports? Si tornessis a repetir el projecte, quins canvis faries (et pots referir tant a canvis en el disseny proposat, com a canvis en el procés o la metodologia).\nImatge superior de Mike Rhode\nEtiquetes: Disseny d'interfícies multimèdia, prova de síntesi


La propera prova del Circuit L’Aliança reunirà a Granollers els millors atletes de Catalunya – La Mitja Marató\nLa propera prova del Circuit L’Aliança reunirà a Granollers els millors atletes de Catalunya\nEl Circuit L’Aliança no descansa, i només una setmana després de la Marató del Mediterrani, torna amb el Tast de la Mitja L’Aliança, una prova que dissabte que ve reunirà a Granollers els millors atletes de Catalunya en 10.000 metres i mitja marató.\nEstà prevista la participació dels atletes Francisco Roldán, del FC Barcelona; Roger Roca i Otmane Btaime, del Bikila i Adrián García, Roger Campoy, Jordi Secó i Marcos García, de l’Athletic Club Barcelona. També correrà Juan Manuel Álvarez, guanyador el cap de setmana passat de la Marató del Mediterrani en la distància de 21.097 metres. Quant a la presència femenina destaquen Marta Galimany i Anna Bové, del FC Barcelona; Bárbara Ramón, del JA Sabadell i Meritxell Calduch, del CA Montornès.\nUn total de 2.500 corredors s’han inscrit per a aquesta prova que arrencarà a les 10:30 hores des de l’avinguda Mil·lenari de Catalunya, cantonada amb carrer Jacint Verdaguer de La Garriga. Per davant, un traçat de 10 quilòmetres que finalitzarà en les pistes d’atletisme de Granollers, punt on està situada la línia de meta. El recorregut, certificat per la Federació Catalana d’Atletisme, transcorre íntegrament en línia recta, però presenta una particularitat: un pendent continu des de la línia de sortida fins a l’arc de meta.\nAmb motiu de la celebració del Tast de la Mitja L’Aliança, demà dijous es projectarà, a les 20 hores, en el Centre Cultural de Granollers “Fiz Puro Maratón”, una pel·lícula documental sobre la vida esportiva de l’atleta. Després de la projecció, se celebrarà una taula rodona que comptarà amb el protagonista, amb l’atleta Carles Castillejo, amb el director Rodrigo Moro i amb el guionista Álex Calabuig.


BUTLLETÍ DESEMBRE 2021 SC SECUNDÀRIA - Escola Pia Luz Casanova\nBUTLLETÍ DESEMBRE 2021 SC SECUNDÀRIA\nEl videoclip i l’espiritualitat\nDurant els mesos de novembre i desembre l’alumnat de 3r d’ESO hem treballat l’anàlisi d’un videoclip.\nDe manera individual, hem escollit un videoclip i l’hem analitzat des de diferents perspectives: artística, audiovisual i creativa. Hem separat la música de les imatges per esbrinar quina relació hi establia cada artista.\nCom a producte final hem elaborat un text analitzant tots aquests aspectes i, seguidament, l’hem publicat al nostre espai web, procurant doncs tenir una altra via d’aprenentatge (tecnològica-digital) a banda de l’artística musical.\nAmb l’alumnat de 4t d’ESO hem treballat al voltant del concepte d’espiritualitat. Hem definit el mot, n’hem vist les seves aplicacions i per acabar hem preparat una sessió per posar en pràctica alguns dels espais/dinàmiques/exercicis en què podem treballar l’espiritualitat.\nA partir de quatre grups de treball hem repartit diverses metodologies per tal que cada grup prepari una sessió pràctica per a la resta de grups. Algunes de les pràctiques van des de la contemplació, la meditació guiada o el ioga.\nD’aquesta manera, connectem la teoria i la pràctica per poder concebre millor aquest concepte tan místic.\nLa diversitat sexual de les persones | Taller sobre sexualitat\nHem rebut la visita dels educadors de carrer (la Clàudia i l’Oliver) els quals, juntament amb una psicòloga sexual, ens han acompanyat per consolidar alguns conceptes relacionats amb la nostra sexualitat.\nD’entrada, hem vist diversos vídeos que parlaven de la diversitat sexual i de les diferents maneres que tenim de compartir els plaers, més enllà de relacions coitals o basades en la reproducció.\nDesprés, hem parlat dels estereotips que hi ha al porno més popular. Hem pogut veure que les relacions que generalment s’hi reprodueixen s’allunyen molt de la realitat sexual de les persones i de com succeeixen a la vida real.\nPer últim, hem recordat (i vist per primer cop!) diferents mètodes anticonceptius.\nLa nostra identitat amb peces de Lego\nAprofitant que aquest any el lema de l’escola parla de la construcció de la nostra identitat com un procés que fem a poc a poc (com el que passa quan construïm figures de Lego), hem estat proposant espais per compartir els nostres sentiments i emocions.\nDurant una estona hem sortit de l’aula i hem oblidat els deures i els exàmens i hem procurat centrar-nos en nosaltres mateixos i mateixes. A partir de l’escolta activa i de compartir allò que cadascú vulgui, hem dit quina era l’emoció que ens venia al cap quan pensàvem en la nostra classe. Un cop decidits i decidides, es tractava d’agafar la peça de Lego del color que correspongués a l’emoció escollida. I deixant-la davant d’on sèiem, hem pogut observar quines eren les emocions majoritàries i parlar-ne al respecte.\nCom a societat li donem un gran valor a l’autoconeixement de les nostres emocions, encara que sovint no destinem massa temps i espai a treballar-ho. Per això, creiem que és important que l’alumnat gaudim d’una estona per expressar-nos, compartir i ajudar-nos.\nAdrià Dachs\t2022-01-14T12:29:57+00:00\tSC SECUNDÀRIA|


L'oposició d'Olot creu que els pressupostos no s'adapten a la pandèmia - Ràdio Olot\nBones Festes amb Manxa\nL'oposició d'Olot creu que els pressupostos no s'adapten a la pandèmia\nL’oposició creu que el pressupost d’Olot és massa continuista i no preveu els escenaris que poden portar la pandèmia. Cap grup hi ha votat a favor, han reclamat elaborar els comptes des de zero i han criticat una falta de “visió de futur”. ERC s’ha abstingut i ha demanat replantejar els comptes. PSC i la CUP hi ha votat en contra per falta de “previsió” i “polítiques valentes”.\nImatge del ple virtual d’aquest dijous\nEls pressupostos d’Olot s’han aprovat inicialment aquest dijous al ple municipal gràcies a la majoria absoluta de Junts per Catalunya. Cap grup de l’oposició hi ha votat a favor i només ERC s’ha abstingut. Els republicans han demanat deixar el pressupost sobre la taula i replantejar els comptes perquè hi ha inversions que “no són urgents”. La portaveu d’ERC Olot és Anna Barnadas.\nEl PSC també ha seguit la línia dels republicans i han assegurat que el pressupost del 2021 és “continuista” i un “déjà-vu”. Un dels seus regidors, Jaume Mir, ha reclamat més polítiques d’habitatge i en l’àmbit social.\nLa CUP també ha afirmat que els pressupostos per al 2021 no tenen “visió de futur” i que necessiten polítiques valentes en habitatge. El seu portaveu, Lluís Riera creu que els comptes estan condemnats a “modificacions permanents”.\nEls pressupostos per al 2021 s’han aprovat inicialment aquest dijous i passaran a exposició pública les pròximes setmanes. L’equip de govern ha rebutjat deixar-los sobre la taula i s’espera que s’aprovin definitivament el mes de desembre.\n235 queries in 0,857 seconds.


ECO EASTER CAMP\n> Preu del campament: 268€ per xiquet/a. El segon/a germà/na i successius tenen un 10% de descompte (241.2€).\nHe llegit i autoritze al meu fill/a a participar en el ECO EASTER CAMP 2017\nNúmero S. Social *\nÉs propens a: *\nTé totes les vacunes corresponents a la seua edat? *\nEn cas negatiu, indiqueu de què no està vacunat.\nPer favor indiqueu-nos la data de l´última vacuna del tètanus *\nAmb motiu del desenvolupament de les activitats del campament Eco Easter Camp autoritzeu a què puguen realitzar-se fotografies i/o vídeos de l’esmentat xiquet/a amb qualsevol de les següents finalitats: publicar-les als centres de Clap!Educación i el Mas de Noguera, en particular als mitjans de comunicació durant l’activitat i tanmateix la seua difusió posterior en les xarxes socials, i per a la publicació a la pàgina web de Clap!Educación i del Mas de Noguera.\nPer fer la pre-reserva de la plaça heu de fer un ingrés de 50€ abans del dia 3 d´abril 2017 al número de compte ES66 3058 7350 43 2710100071 (Cajamar), indicant el nom del xiquet/a i Eco Easter Camp 2017. El justificant el podeu enviar per correu electrònic a ecoeastercamp2017@gmail.com.\nLa resta dels diners es podran ingressar fins al dia 9 d´abril 2017 i entregar el rebut el primer dia del campament, junt amb la fotocòpia del SIP\n* El campament té places limitades i fins que no es faja la pre-reserva no queda formalitzada l´inscripció.\n- fins al 9 d´abril 2017 es farà la devolució total del vostre ingrés menys els 50€ de la pre-reserva.\n- del 10 al 16 d´abril 2017 es farà la devolució del 50% del total


La llei del mar.\nEl perill més temut per la gent del mar no és la mort a un naufragi. És pitjor sobreviure i restar a la deriva, a un bot o una balsa, amb més supervivents i sense res per a menjar i beure. É…Full description\nThey had no choice. No tenien altra opció.\nUnderground railroad. Àngels de la foscor.\nDins i fora de la teua societat\nDe l’esclavatge humà a l’alliberament animal.\nXerrada sobre veganisme.\nSistemes i Manifestacions Externes.\nHumans a les vitrines.\nS’ha de sembrar el terror.\nEstronci contra l’osteoporosi\nAuschwitz i els drets animals. Rafael Narbona.\n“Pitjor que els animals”. L’evidència mil vegades repetida i mil vegades negada.\nPunts de trobada. 1939-2015.\nBrennt Paris? Cops de cua.\nLa llei del mar El perill més temut per la gent del mar no és la mort a un naufragi.\nÉs pitjor sobreviure i restar a la deriva, a un bot o una balsa, amb més supervivents i sense res per a menjar i beure. És per això que una de les antigues lleis del mar, una de les més ancestrals regles no escrites de la gent marinera, s’aplica en aquesta terrible situació. Quan l’aliment s’esgota, morts i menjats els animals no humans que hi havia a bord, els humans supervivents poden fer la sort, que decideix qui serà sacrificat per a servir d’aliment a la resta. El procés es repetirà fins que arribe un rescat o fins que només quede una La balsa de La Méduse. Théodore Géricault (1819). Oli sobre persona viva, sense més opció que esperar. tela. Aquesta llei s’ha aplicat moltes vegades. Durant segles, quan arribaven a port persones nàufragues que havien matat i devorat a altres, no eren rebutjades ni condemnades. Eren, només, supervivents que s’havien vist obligades a enfrontar-se a un dels pitjors tabus de la cultura humana. Aquests horrors eren llançats a l’oblit, no es parlava d’ells ni entraven a cap palau de justícia. Fou, per exemple, el cas de la famosa fragata francesa La Méduse, el 18101. Un cas controvertit fou el del vaixell nord-americà Peggy. Salpà de les illes Açores el 24 d’octubre de 1765, rumb a Nova York, amb un carregament de vi i conyac. La seua tripulació era de 10 homes, inclòs el capità i un home esclau negre. Cinc dies després, una tempesta destrossà el vaixell i el deixà a la deriva. Els aliments per a la tripulació foren immediatament racionats, però s’acabaren. Després, arribà el torn de la càrrega i dels animals del vaixell: dos coloms i el gat del capità. També es menjaren els moluscs que pogueren arrencar del casc, el tabac, l’oli de les llànties, els ciris i tot el cuir que trobaren (fins i tot el de les sabates2). El 13 de gener de 1766, la situació era crítica, i arribà l’hora d’aplicar la llei del mar. Els mariners es presentaren a la cambra del capità i li comunicaren que un d’ells havia de ser sacrificat. Era l’home esclau, que fou mort d’un tir al cap sense l’oposició del capità. Una vegada rescatat declarà que no havia estat testimoni del sorteig, el que fa pensar que mai es produí. Davant la llei del mar, les persones negres i d’altres ètnies no caucàsiques, així com els joves grumets, sempre tenien mala sort. Evidentment, no es podia comptar amb el seu testimoni sobre la il·legitimitat del seu assassinat. Es menjaren directament algunes parts del cadàver, altres foren cuinades i altres posades en conserva. El cap, els peus i els dits de les mans foren llençats per la borda com mana la llei del mar, tal vegada, per fugir de les parts més humanes del cos. El mariner que s’havia menjat el fetge cru de la víctima embogí, emmalaltí i morí. També fou llançat al mar, per por a que hagués estat víctima d’una malaltia contagiosa. El 29 de gener, tres dies després que s’acabés la carn disponible, arribà de nou l’hora de la sort i, aquesta vegada, el capità fou testimoni. Recaigué en David Flatt, el mariner més estimat per tots, que demanà temps per a preparar-se. Tothom estigué d’acord en posposar l’execució fins al matí següent. Durant la nit, a causa del pànic, Flatt es quedà sord, primer, i després embogí. Al matí, mentre els mariners preparaven un foc per a cuinar la carn, aparegué el vaixell que els rescatà. Arribaren al port de Dartmouth (Massachusetts) el 2 de març de 1766. Durant el viatge, moriren dos supervivents del Peggy, que tancaren la llista de baixes formada per l’home assassinat i els altres tres morts durant l’espera. Per tant, només desembarcaren el capità i tres mariners, entre els que es comptava el pobre Flatt, que mai recuperà el judici3.\nA partir del text Canibalismo de supervivencia: la ley del mar. http://zco1999.wordpress.com/2009/06/18/canibalismo-de-supervivencia-o-la-ley-del-mar/ 2 Bullit durant hores i hores, el cuir es transforma en gelatina animal, rica en proteïnes. Fins i tot el de les sabates i cinturons. 3 Moros Peña, Manuel. Historia natural del canibalismo. Madrid, Nowtilus, 2008. P. 29-32.\nEl cas del balener Essex, que inspirà la famosa Moby Dick de Herman Melbille, és semblant. Fou enfonsat per un gran catxalot el 20 de novembre de 1820, a mig camí entre les Hawaii i les Galàpagos. La tripulació de 20 mariners aconseguí arribar a l’illa Henderson, amb els bots de caça, el 20 de desembre. S’havien alimentat dels pocs queviures que havien pogut rescatar del vaixell i d’uns peixos voladors; havien begut la seua orina i s’havien mullat els llavis amb aigua de mar. Evitaren les Marquesses, on podrien haver trobat refugi segur i on els vents alisis els haurien portat ràpidament, per por als caníbals que, segons es creia, les habitaven. El seu objectiu era el continent americà. Henderson no els oferia suficients recursos per a sobreviure. El 27 de desembre tornaren a embarcar, deixant darrere 3 homes que volgueren esperar ajuda a lloc segur i que, finalment, foren rescatats. Entre el 23 i el 28 de gener, els 4 homes negres del grup moriren “casualment”, i els seus cossos foren devorats. La següent víctima sorgí de la sort, que correspongué, curiosament, a un jove grumet. Foren rescatats pel balener britànic Indian el 23 de febrer. Ningú dubtà de la versió dels supervivents4. El cas del iot britànic Mignonette, el 1884, significà un punt d’inflexió, ja que serví per a crear jurisprudència a Gran Bretanya. Salpà de Southampton cap a Sydney al maig d’aquell any. Era un vaixell costaner i, per tant, no estava dissenyat per a grans viatges interoceànics. Però Jack Want, un advocat molt ric, pensà que un ostentós vaixell anglès li donaria prestigi i contractà un experimentat marí, Tom Dudley, i una tripulació de 3 mariners per a que el portaren a Austràlia. Entre ells hi havia un jove que encara no tenia els 18 anys.\nPortada de Moby Dick.\nDudley seguí la ruta atlàntica (cap al cap de Bona Esperança i no cap al canal de Suez, per a evitar els perillosos vents del Mediterrani). Acabà naufragant molt lluny de les costes del sud d’Àfrica, entre les illes de Santa Helena i Tristão Da Cunha. Els quatre homes sobrevisqueren al naufragi i restaren a la deriva, a un bot. Aconseguiren capturar i matar una tortuga, de la que s’alimentaren durant 3 setmanes. Begueren la seua pròpia orina per a evitar la deshidratació, però el més jove no aguantà més i començà a beure aigua de mar. La gent marinera sap que això no s’ha de fer mai: la concentració de sal és tan elevada que causa deshidratació, greus problemes renals i, fins i tot, la mort. Molt prompte, el grumet emmalaltí i, finalment, entrà en estat de coma. S’acabà la carn de la tortuga. Decidiren recórrer a la llei del mar, però sense sorteig. Els homes sans decidiren que el malalt acabaria morint de totes formes. El mataren i s’alimentaren d’ell fins que foren rescatats pel vaixell alemany Moctezuma, a 24 dies del naufragi i a més de 1.000 milles del lloc on es produí. Al vaixell pujaren els supervivents i les restes del cadàver. A Gran Bretanya, Dudley parlà obertament del cas. Tal vegada, massa obertament per a la societat victoriana. Ell i Stephens, l’altre home que el recolzà en la decisió de matar al jove, foren portats a judici per assassinat i condemnats a mort: havien vulnerat la llei del mar en no fer la sort. La sentència no es portà a terme, davant les peticions de clemència, i quedaren lliures després de 6 mesos de presó. Però la jurisprudència establerta convertí la llei del mar en delicte pel Regne Unit5. Aquestes històries provoquen moltes reflexions per a\nIb., p. 33-34. A partir dels dos textos.\nun animalista. Queda de manifest el pensament especista en estat pur: no hi ha cap debat moral respecte a la mort dels altres animals, que estan al nivell dels ciris o del cuir de les sabates. Personalment, considere legítim alimentar-se d’individus d’altres espècies en casos tan extrems. Davant la necessitat mana la supervivència i, com a membres d’una espècie amb capacitats metabòliques omnívores, és legítim que els animals humans comencen per aquells. Estaríem, per fi, davant d’un cas equiparable al de les lleones davant els nyus, o al dels caçadors àrtics davant les morses. Però, per altra banda, per a mi és tan difícil pensar en menjar humanes com pensar en mirar als ulls del gat del capità del Peggy abans de matar-lo. O dels peixos que es menjaren els del Essex. O de la tortuga que mataren els del Mignonette. Hauria de situar-me davant del mirall i buscar dins meu l’animal que pot depredar altres i que, per primera vegada a la seua vida, estaria en la necessitat de fer-ho. És segur que, en el meu cas, ja no quedarien ciris, ni oli, ni cuir. Fins i tot, m’hauria assegurat que ja no puc agafar més moluscs, animals amb un sistema nerviós diferent al del gat, o el dels peixos, o el de la tortuga. I, el més important: estaria davant d’un dilema moral tan gran com el de matar i menjar humanes. Tampoc tinc res a objectar front el vell sistema del sorteig, si s’aplica correctament. És a dir, quan arriba el torn de les humanes manen les normes humanes, aplicades de forma justa i amb principis clars: - La llibertat. Fora de la pura depredació, els individus han de ser lliures de participar o no en tot el procés, des del sorteig fins a l’accés a l’aliment d’una humana assassinada per a ser menjada. Han de poder optar, si ho prefereixen, per continuar esperant o, fins i tot, per morir. - La igualtat. Tothom que estiga disposat a menjar ha de participar al sorteig, sense distinció de sexe, raça, ètnia, classe social, situació econòmica general, rang, estatus o edat. Les persones menors queden exemptes; segurament, no es troben en eixa situació per una decisió pròpia. - L’estat de necessitat. La sort només es pot aplicar quan no hi ha eixida. S’ha d’haver acabat amb qualsevol altra opció: el menjar disponible i qualsevol forma d’aliment a la que es puga accedir. Considere menjar disponible els cadàvers humans, per davant de qualsevol mort d’individus amb capacitat de sentir. - La proporcionalitat: el sorteig ha de designar un sol individu i no s’ha de repetir fins que es torne a la situació de necessitat absoluta. - La justícia: la sort ha de ser justa, amb mitjans acceptats i verificables per tothom i, especialment, per qui l’ha de patir. Les trampes que es feren al Peggy, l’Essex i el Mignonette ens ensenyen que, a la deriva, al mig del mar, les majories s’imposen a les minories fins a passar per damunt de la llibertat dels individus. Aquell que té poder el fa valdre, i la igualtat desapareix. La proporcionalitat passa a un segon terme, per exemple, quan 13 persones blanques es troben al mig del mar amb 4 de negres. Una minoria pot acordar deixar la justícia de banda. I, en qualsevol cas, es troben justificacions morals i connivències de gent que pensa i no diu que, davant el cas, faria el mateix. Pense en les tesis de Gary Francione: al final, la llei es manipula a favor dels interessos de qui l’aplica, com fem els humans amb les nostres pròpies lleis per al benestar dels altres animals. Molta gent troba un pretext per a no aplicar-les: dificultats, diners o complicacions que amaguen la mandra i la falta de respecte. També hi ha connivències dels que han de controlar l’aplicació d’aquestes lleis i miren cap a altra banda. Al final, totes les justificacions cauen a favor dels humans explotadors i en contra dels no humans explotats. Però, per altra banda, al segle XXI, la majoria de les persones que ens posem davant d’aquestes històries rebutgem especialment els actes racistes del Peggy i de l’Essex, que en el seu temps trobaren la complicitat d’una societat racista. L’abolicionisme, el moviment pels drets civils i les organitzacions de defensa dels drets de les persones afroamericanes han generat i han promogut els canvis socials necessaris als Estats Units. Hui, els crims de l’Essex no quedarien impunes. Per tant, els objectius de la nostra lluita són evidents: reclamar a la societat la necessitat d’un reconeixement dels drets dels altres animals: la vida, la llibertat i la integritat (front a l’esclavatge, la tortura i els demés tractes immorals). La coherència dels nostres principis morals obliga a assumir aquest reconeixement. Els estats de necessitat queden subjectes a una consideració\nespecífica. I, per aconseguir aquest objectiu, tenim com a mitjans la participació política i la mobilització social. La política humana i la mobilització humana en defensa dels drets dels no humans, que són explotats pels humans i que no tenen espai ni capacitat de participació a les societats humanes. Alguna persona, malintencionadament, podria anomenar aquesta situació esquizofrènia animalista: els nostres objectius antiespecistes es fonamenten en els més grans principis morals de l’espècie humana i necessiten de les estratègies especistes de participació, de negociació, de transacció, de progrés cap a l’objectiu final. No es tracta d’una contradicció. Es tracta de justícia. Es tracta d’avançar.\nDocuments Similar To La llei del mar.


Relat "UNA ALTRA VIDA"\nInici > detall del relat: UNA ALTRA VIDA\nDavant la llar de foc, els dos germans observen en silenci com els trossos de pa es van torrant a poc a poc. Emocionats, en Thomas i en Markus vigilen de reüll els dos plats que hi ha sobre la taula, col·locats un damunt l’altre, formant un espai entremig d’ambdós on hi ha, cuinats, els ous que han trobat aquest capvespre al galliner. Quan les torrades estan fetes, la mare treu el plat del damunt, i deixa a la vista tres magnífiques truites, una per a cadascú. “Sort que el pare avui tampoc ve a sopar”, pensen d’amagat. Volen gaudir de l’àpat: fa dies que sopen caldo i no recorden l’última vegada que la gallina va pondre ous.\nDe nit, quan els nens ja dormen a les seves respectives habitacions, la dona es desfà el recollit i comença a pentinar-se els cabells. Mirant fixament el foc, quasi extingit, recorda el que ha viscut aquesta tarda i, com una serp d’aire fred, una esgarrifança li recorre tot el cos. Quan comença a creure que ha sigut una irresponsable, que no ho hauria d’haver fet, s’imagina la vida que seguiria tenint durant anys si avui l’hagués ajudat a sortir del llac glaçat, en comptes de procurar el contrari.\nEs dirigeix alleugerida a la porta d’entrada i s’adona que a partir d’ara podrà anar-se’n a dormir sense por, que no haurà d’esperar-lo mai més ni esmorteir l’humor que porti en arribar a casa perquè els nens no el sentin. En tancar els porticons, veu les closques dels ous a la brossa i pensa que, quan arribi la primavera, comprarà pollets, que no tornarà a entrar al galliner dels Murphy sense permís. Tot i que sap que té la fortalesa necessària per criar els dos nens tota sola, sent que potser mai tindrà la valentia suficient per explicar-los el que ha fet aquesta tarda.\nVicent Terol | 22-01-2018 | Valoració: 10\nUn relat molt ben escrit, amb l'habilitat de suggerir més que mostrar els fets. Una història dura, crònica d'una possible realitat. L'ambientació també m'ha agradat. Enhorabona!\nUn relat impactant i actual. Fas pensar en si la dona ha fet bé matant el seu marit, si tenia dret a matar-lo per ser feliç, si ha sigut forta prenent aquesta decisió. A vegades cal valorar bé els motius, i estic segur que els seus deurien ser molt forts. La comprenc i no sóc capaç de valorar-la; només ella sap el que ha patit. Jo hagués intentat detenir-lo, no matar-lo, però jo no sóc ella. total, m'has fet pensar i això m'agrada. Una forta abraçada i fins aviat!


Gesttic Software ISO - Emas Consultors\nGesttic amb les normes software ISO\nEls certificats de sistemes de gestió que suporta el nostre software ISO, basat en Microsoft 365, son les més habituals:\nSoftware ISO 9001 de gestió de la qualitat.\nSoftware ISO 45001 de gestió de la seguretat i salut laboral\nSoftware ISO 22000 de seguretat alimentaria\nSoftware IQNet SR10 de Responsabilitat Social\nConsulti’ns per la gestió d’altres normes de qualitat, gestió ambiental, prevenció de riscos laborals i responsabilitat social.\nQuè aporta Gesttic - Software ISO?\nFer servir la nostra metodologia Gesttic, implica les següents avantatges:\nAccés a tot el coneixement, de forma fàcil i àgil, a través d’internet. La informació és accessible tots els dies a qualsevol hora. La metodologia «Gesttic – Software ISO», basada en Microsoft 365, és usable i senzilla.\nNo requereix instal·lacions als seus usuaris i clients, ja que s’accedeix a ella des de qualsevol navegador i de qualsevol tipus de pantalla.\nResolució eficient i eficaç d’incidències i no conformitats a través d’un gestor de tiquets.\nFacilita el seguiment comercial, en poder-se integrar fàcilment a un software CRM com ara Hubspot.\nAjuda a consolidar grups. Amb Yammer disposa d’una xarxa social privada que permet estar al dia de tot allò que passa. Els equips poden col·laborar amb més facilitat , avançant amb més facilitat i rapidesa.\nImplicació de tot el personal. Pot veure ràpidament tot el «Sistema de Gestió». Fàcilment adaptable.\nFacilitar la formació i capacitació de tot el personal i implicar als clients i proveïdors de l’organització a través del campus de formació online.\nLa metodologia Gesttic és segura. Cada usuari sols té accés a la documentació i funcionalitats on està implicat. És molt fàcil configurar els seus permisos i accessos, tenint en compte els departaments, processos i equips de treball.\nCertificacions ISO amb Gesttic\nGesttic – Software ISO, és una plataforma de gestió, basada en Microsoft 365, adaptable a qualsevol certificació ISO:\nCertificació ISO 9001 de qualitat, integrat al pla estratègic i pla de negoci.\nCertificació ISO 14001 de gestió ambiental ISO 14001. També el podem ajudar a aconseguir la verificació EMAS de gestió ambiental, certificació ISO 50001 d’eficiència energètica o certificació ISO 14004 d’eco disseny.\nCertificat de Seguretat Laboral ISO 45001.\nCertificació Responsabilitat Social segons IQNet SR10, Forética o memòries segons GRI\nCertificat de Seguretat Alimentaria ISO 22000, IFS, BRC o GMP+.\nCertificació de comerç internacional OEA, ISO 28001\nCertificació de productes sanitaris ISO 13485.\nAmb la nostra metodologia, alineada amb el seu pla de negoci, serà fàcil aconseguir la implicació de l’equip al sistema de gestió. Així garantim l’èxit del seu certificat.\nCom a consultors ISO, destaquem els serveis de:\nCertificat ISO. Consultoria ISO per aconseguir el certificat ISO que necessiti: ISO 9001 de qualitat, ISO 14001 de gestió ambiental, ISO 45001 de seguretat i salut laboral, Responsabilitat Social o de Seguretat Alimentaria.\nOutsourcing ISO, per externalitzar les tasques de Responsable del Sistema.\nFormació ISO, presencial, online y mixta.


Reforçar el model de governança com a garantia d’eficàcia i responsabilitat en la missió de servei públic que tenim encomanda - Joan Elias\nReforçar el model de governança com a garantia d’eficàcia i responsabilitat en la missió de servei públic que tenim encomanda\nSense una bona governança no podem ser UB. En el complex context actual, la Universitat de Barcelona ha de ser capaç d’adaptar i transformar el seu model de governança per garantir la prestació adequada del servei públic d’ensenyament superior que té encomanat. Per això, estem compromesos en millorar, amb accions i instruments concrets, l’organització, les formes d’actuació i els processos de presa de les decisions, d’acord amb les necessitats i exigències del present, però també, mirant cap al futur, assolint una bona governança per a la nostra Universitat.\nÉs amb aquesta voluntat que en aquests quatre anys s’han reforçat les unitats que garanteixen la responsabilitat social, la transparència i la participació de la comunitat universitària i s’ha millorat la col·laboració i la coordinació entre els diferents òrgans i unitats de la institució. El reforç de la transversalitat i de la coordinació iniciat s’ha mostrat important i s’ha fet palès en la gestió de l’escenari complex i incert que es configura arrel de la pandèmia de la Covid-19.\nEficiència, simplificació i coherència\nEn relació amb el marc normatiu, s’han impulsat canvis dirigits a millorar l’eficiència, la simplificació i la coherència en diferents àmbits d’intervenció, destacant el desenvolupament de l’Administració electrònica, les modificacions del Reglament d’eleccions a òrgans col·legiats i de referendums dels estudiants, així com el nou Reglament general d’eleccions que ha permès necessària implantació del vot electrònic a la nostra Universitat.\nPer a millorar l’eficiència i l’equitat en la distribució dels recursos s’ha desenvolupat una reforma del finançament dels departaments, de les facultats i de les administracions de centre. En consonància amb el model de finançament aprovat, s’ha establert un redimensionament del nombre màxim de vicedeganats de les facultats, donant resposta així a una reclamació històrica, en especial de les facultats de major dimensió. Respecte a les administracions de centre, s’ha iniciat la revisió de la seva organització amb l’objectiu de configurar un model flexible que s’adeqüi a les característiques específiques de cada facultat. S’han realitzat també reformes en les Fundacions del Grup UB millorant els mecanismes de coordinació, així com el seu funcionament i garantint la seva viabilitat econòmica. En l’àmbit de la captació de recursos, destaca la posada en marxa del projecte fundraising, basat en quatre àmbits de mecenatge: patrimoni, solidaritat, projectes de recerca i programa de beques.\nVolem, tal i com preveu l’ODS número 16 de l’Agenda 2030 -fil conductor del programa amb el que ens presentem en aquestes eleccions- “construir institucions que siguin eficaces, inclusives i que retin comptes”. A partir de les accions ja realitzades i de l’experiència adquirida, ens comprometem a millorar i adequar els comportaments i les formes d’actuació de la institució per a consolidar un model d’universitat pública que garanteixi els principis de responsabilitat, transparència, participació, eficàcia, coordinació i coherència, així com també el principi de sostenibilitat. Un model que ha de ser àgil i flexible en la seva execució però en el que també serà fonamental la voluntat i la responsabilitat en la consecució dels objectius que ens proposem tirar endavant.\nEn relació amb l’organització, i com a continuació dels processos ja engegats, caldrà actualitzar les estructures de les unitats i serveis dels centres per una millor i més eficient provisió dels serveis. Finalment, i tenint en compte la rellevància institucional de la UB, volem reforçar una direcció política adequada de les relacions amb altres institucions que es desenvolupi de manera planificada i coordinada.\nLes transformacions en el model de governança que volem tirar endavant asseguraran una actuació inclusiva i integrada que, per tant, tindrà en compte la igualtat i la perspectiva de gènere, així com el compromís social i mediambiental de la nostra institució. La UB, en el desenvolupament de les funcions que li son atribuïdes, és i ha de ser un actor compromès en la satisfacció efectiva dels Objectius de Desenvolupament Sostenible que son fites imprescindibles pel futur de totes i tots.