Aiqinhai Hotel Guangzhou Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNo.163 Shisha Road, Districte de Baiyun, Guangzhou, Xina, 510000 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Aiqinhai Hotel?\nBarri Districte de Baiyun Districte de Yuexiu -Carretera EstHuan Shi Districte de Yuexiu -Carretera EstHuan Shi Districte de Huangpu Districte Baiyun - Sanyuanli Districte de Yuexiu - Prquín/ Plaça Haizhu\nMés informació sobre Aiqinhai Hotel\nRenovat l'any 2014, el Aiqinhai Hotel garanteix els seus hostes una estada plaentera a Guangzhou tant per negocis com per oci. A 20km de l'emoció de la ciutat, aquest hotel de 2-estrelles gaudeix d'una excelent situació i permet accès a les millors atraccions de la ciutat. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nAiqinhai Hotel també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Guangzhou. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, botiga de conveniència, registre d'entrada/sortida privat.\nL'hotel compta amb 80 precioses habitacions, i totes inclouen televisió de pantalla plana, catifes, penjador de roba, te inclòs, llençols. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com centre esportiu, piscina coberta, massatge, karaoke. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Guangzhou, faci de Aiqinhai Hotel la vostra llar.\nTorre Canton - 15,34 km\nIlla Shamian - 11,55 km\nMuntanya Baiyun - 7,51 km\nTemple Ancestral del Clan Chen - Museu d'artesanat folklòric - 9,72 km\nTemple dels Sis Banians - 9,81 km\nMuseu d'Art de Guangdong - 13,61 km\nSaló Commemoratiu de Sun Yat-sen - 9,56 km


HAVAN I MANTRES\nUs convidem a una nova celebració de Havan i Mantres. El pròxim divendres 17 de desembre, Sn Satyadhara (Lídia Serra López) en guiarà aquesta meravellosa pràctica de ioga on recitarem el mantra Maha Mritjunjaya Mantra, que ens aporta salut, energia, equilibri i harmonia.\nL’activitat és gratuïta, tot i que cal inscripció prèvia al 612255831.\nEl proper divendres 12 de novembre a les 19:30 seguim amb el cicle de “Divendres de Cultura” al teu espai Sâdhana.\nProjectarem “Samadhi, Maya the ilusion of the self”, acompanyats d’una infusió.\nSamadhi és l’estat de consciència que s’assoleix durant la meditació quan la persona sent que s’està fonent amb l’univers.\nEl terme sànscrit samādhi (en alfabet devanagari: समाधि) prové de sam o samiak: ‘complet’ i ādhi: ‘absorció [mental]’.\nAl finalitzar obrirem un espai per compartir impressions sobre la projecció. Activitat gratuïta i oberta a tothom.\nWORKSHOP INVERTIDES + TAST DE KOMBUTXA\nDissabte 19 de juny, de 10h a 12h30, podràs participar al taller per aprendre:\n– A construir l’invertida.\n– La tècnica i alineació per practicar de forma segura.\n– Vinyasa de transició cap a l’invertida.\nSeguidament podràs gaudir d’un tast de Kombutxa.\nPreu: Alumnes 25€ / No alumnes 30€\nAquest any us oferim un casal d’estiu per als/les vostres fill@s.\nUs convidem a trencar amb la rutina del curs escolar per viure noves experiències a través d’activitats com el yoga, el yoga aeri, tallers creatius relacionats amb l’ecologia i el medi ambient.\nAprendrem del yoga, de la natura, de nosaltres mateix@s i dels altres. Inclourem l’anglès en les activitats que farem.\nPer a realitzar les activitats utilitzarem els diferents espais del centre, que tots ells tenen ventilació adequada, anirem diàriament a primeres hores del matí a espais exteriors com el parc central. Farem una sortida setmanal a la natura o a la piscina.\nSetmanes: del 28/6 al 2/7\ndel 5 al 9/7\ndel 12 al 16/7\ndel 19 al 23/7* (mínim de 10 inscrits)\nBenvinguda de 8:45 a 9:00h\nRecollida de 13:00 a 13:15h\nPreus: 55€/setmana, descompte 2on germà/na\nGrup de petits: de 4 a 7 anys\nGrup de grans: de 8 a 12 anys\nFarem una reunió informativa via Zoom el pròxim 15 de juny.\nPer a més informació poseu-vos en contacte amb nosaltres: T612255831, info@sadhanacentredeyoga.com\nEquip de Sâdhana centre de Yoga\nTALLER NADAL PETITS YOGUIS I YOGUINIS\nDIWALI DE LLUM PER A NENS\nEls més petits i petites gaudiran d’un fantàstic dia yogui,on practicaran Aero yoga , faran una manualitat i una práctica relacionada amb la festivitat de la India Diwali «Festival de la llum»\nPlaces limitades! Reserva la teva plaça 612 255 831\n“L’ART DE VOLAR I SUPERAR ELS TEUS LÍMITS”…\nEn aquest taller fusionarem la saviesa del Ioga i la força dinàmica de les acrobàcies suaus, el resultat: una pràctica que cultiva confiança, joc i comunitat. Prepara’t per gaudir! Dissabte 20 de novembre 2021 d’11h a 13h. Preu 25€ per persona. Si véns acompanyat o ets alumne del centre 20€ per persona. (No cal venir en parella)\nFes la reserva, t’esperem!\nIOGA I BANY DE SO\nDijous dia 1 de Juliol a les 19.45h farem una sessió especial de IOGA I BANY DE SO. Serà la cloenda d’aquesta temporada tot i que les classes segueixen amb normalitat durant el juliol\nEt volem agrair que ens hagis acompanyat durant tot aquest curs i per això et volem fer protagonista d’aquesta bonica experiència.\nComençarem treballant el cos per preparar-lo i després rebre el BANY DE SO\nTot vibra: el cos, les emocions, els pensaments…\nDeixa’t vibrar al so d’instruments ancestrals, rics en harmònics.\nPermet que aquestes vibracions reajustin el teu cos, afluixin les tensions, gronxin les emocions i calmin els pensaments.\nRecorda reservar el teu lloc. T’esperem!\nEl pròxim divendres 11 de juny 2021 ,a les 19:30h.\nPràctica de yoga amb el mantra Maha Mritjunjaya Mantra.\nGuiat per la Lídia Serra – Sn. Satyadhara a Sâdhana Yoga.\nActivitat gratuïta amb aforament limitat. Confirmeu assistència


"Indiana" o la recerca de la indumentària\n“INDIANA”: UNA MIRADA CIENTÍFICA A LA INDUMENTÀRIA TRADICIONAL MALLORQUINA DELS SEGLES XVIII I XIX.\n“INDIANA” és el nom de la roba més vistosa que usaren les classes populars durant els segles XVIII i XIX, amb el qual donam títol a un espectacle ple de color i alegria sobre la evolució de la indumentària tradicional de Mallorca en els dos segles esmentats. Amb el format d’una DESFILADA divulgam un treball de 7 anys d’investigació i reproducció de teixits i peces de vestir de la nostra terra. Es en definitiva la visualització d’un extensíssim treball d’indumentària mallorquina. Vestuari, música i ball es van mesclant durant dues hores, mentre s’expliquen les característiques de cadascuna de les peces de vestir, els seu orígen, anècdotes,....etc. Cànem, lli, cotó, seda i llana han estat els elements utilitzats per a confeccionar les reproduccions.\nL’estudi ha diversificat les seves fonts d’investigació: no s’ha basat únicament en les peces del treball de camp sinó que ha aprofitat tota la informació que s’ha pogut extreure de gravats, dibuixos, exvotos, pintures, figures de betlem, inventaris notarials,…etc. Presenta per altra part diferències entre classes acomodades i classes populars, entre ciutat i part forana (la gent dels pobles i zones rurals de l’illa), entre mariners i treballadors del món rural,….etc.\nTot i que el treball abasta especialment el segle XVIII i la primera meitat del XIX, en el moment de la seva divulgació (a través de “Indiana”) presentam també unes pinzellades de les dècades més enllà de 1860, amb la finalitat de completar la seva intencionalitat didáctica y oferir a la vegada una panorámica completa dels dos segles.\nUna de les novetats més destacables d’aquest treball és la reproducció de la indumentària marinera del segle XVIII, puix que vesteixen d’una forma específica que els identifica com a tals. Lluny dels calçons amb bufes i els faldons dels pagesos mallorquins, aquests es vesteixen amb calçons justos (terme contrari al de calçons a l’ampla) llargs fins els turmells. Sovint aquests calçons eren de llistes vermelles i adesiara també de llistes blavoses. Així apareixen en pintures i dibuixos de l’època. Potser però l’element més identificatiu dels mariners és la barretina, barret de llana de color vermell preferentment, encara que també n’apareixen alguns de color blau, com en un exvoto del Puig de Pollença. I fins i tot de color blanc. Tots ells solen dur en la seva part inferior una tira o franja , normalment negra, que els ajusta voltant el cap. En els moments anteriors al XIX la seva forma no era exactament igual als que coneixem avui (Eivissa, Catalunya,…) i se’ls denominava mànegues de mariner.\nCal dir que aquest treball sobre les MODES DOMINANTS d’aquests dos segles a Mallorca, no es pot donar per acabat (malgrat la gran quantitat de material reproduït) perquè constantment surten noves dades, peces, materials o qualsevol altra element que faci replantejar-nos les conclusions del treball o de les hipòtesis que s’hi formulen. Amb tot i això ja es pot mostrar una importantíssima quantitat d’elements novedosos, inèdits fins ara, que donen una visió radicalment diferent d’allò que fins ara s’ha suposat que era la indumentària tradicional d’aquesta terra.\nAgraïments - Avisos legals


"El pla d'impuls del centre" - Mataró Comerç\nEn representació de la Junta de la UBM presento aquest nou espai al web www.matarocomerc.cat i la columna a la revista Capgròs, on volem donar a conèixer en què estem treballant i quina és la nostra opinió sobre els problemes que ens afecten. Cada setmana un comerciant parlarà sobre un tema d’interès pel sector comercial i econòmic de la ciutat. Volem explicar nosaltres mateixos què opinem i què ens preocupa.\nEn aquest últims anys UBM hem estat treballant en els consells de ciutat i posant sobre la taula de l’administració les mancances de Mataró que perjudiquen el funcionament òptim del teixit comercial de la ciutat, i demanant un pla de actuació “urgent”, ja que fa més de vint anys que no s’han fet inversions en els eixos comercials de Mataró. Hi ha projectes que no s’han portat a terme: exemples com la remodelació de la Plaça Gran, millores d’aparcament, senyalització de la ciutat, etc. Tot esperant que “El Corte Inglés” solucionés tots el problemes. L’ajuntament ha presentat el “pla d’impuls del centre”. Que hi hagi un projecte és molt positiu, el recolzem i l’aplaudim però no s’ha de quedar només en un projecte i en un concurs d’idees, sinó que volem que es porti a terme. No podem esperar més.\nCrec que s’ha de portar al ple municipal. Ha de ser un projecte de ciutat, que es consensuï amb tots els partits, i no pot dependre de qui estigui en el govern, ja que hi han eleccions el proper any. A tot això, caldrà tenir una bossa suficient de diners per afrontar un projecte tant importat i urgent com aquest.\nTenim un comerç prou important a la ciutat que ocupa prop del 30% del total de llocs de treball, un comerç de proximitat i de qualitat que inverteix els guanys a la pròpia ciutat, que fa que la ciutat estigui viva… I és que una ciutat sense comerç és una ciutat sense cor. No m’agradaria que Mataró es converteixi en una ciutat dormitori sense personalitat.\nTots sabem que tenim mancances de senyalització, aparcaments, neteja i espais agradables al centre de la ciutat. El Centre de Mataró “también existe”, i per això cal que posem maca la ciutat per als mataronins, per a tota la comarca i per a tots els visitants que vulguin gaudir de la millor ciutat del món, perquè ho tenim tot i no ho volem perdre.\nEls aparadors de les botigues del centre tindran lones ignífugues per protegir-se dels actes de…\nCada dia veiem en els carrers comercials de Mataró més botigues tancades. La majoria a…


38ºC a Sibèria, rècord al Cercle Polar Àrtic - Diari de Girona\n38ºC a Sibèria, rècord al Cercle Polar Àrtic\nL'Àrtic s'està escalfant a aproximadament el doble de la mitjana mundial, segons l'Organització Meteorològica Mundial\n23·06·20 | 20:53\nEl riu Yenisei a Krasnoyarsk. Reuters\nInformes de temperatures de 38 graus Celsius en una ciutat russa al Cercle Polar Àrtic han estat aprovats com a rècord per l'Organització Meteorològica Mundial (OMM) a l'espera de la verificació final.\n"L'OMM està tractant de verificar els informes d'un nou registre de temperatura a nord del cercle polar àrtic", afirma la portaveu de l'OMM, Clare Nullis, a periodistes a Ginebra. "Es va informar a la ciutat russa de Verkhoyansk enmig d'una prolongada onada de calor siberiana i l'augment de l'activitat d'incendis forestals", afegeix.\nSi les autoritats russes confirmen l'observació de temperatura realitzada el dissabte 20 de juny de 2020, l'OMM remetrà la troballa per a una revisió més detallada per un panell internacional d'experts.\nLa regió de l'est de Sibèria ara al centre d'atenció és coneguda per les seves condicions climàtiques extremes a l'hivern ia l'estiu.\nAquest últim informe d'una temperatura àrtica més típica dels tròpics arriba uns mesos després que la base d'investigació argentina Esperança, a l'extrem nord de la península antàrtica, establís una nova temperatura rècord de 18,4ºC el 6 de febrer.\nSegons l'OMM, l'Àrtic s'està escalfant a aproximadament el doble de la mitjana mundial. El pic de calor segueix a una perllongada onada de calor siberià i un període d'incendis forestals, explica Nullis en un comunicat, després d'una primavera inusualment càlida que també es va caracteritzar per la falta de neu.\nLes dades de l'OMM mostren que maig va ser aproximadament 10ºC més càdlid que la mitjana de temperatures en moltes parts de Sibèria. "I va ser aquesta calor extraordinària el que realment va conduir a el maig més càlid registrat per a l'hemisferi nord, i també pensem en un nivell global", assenyala Nullis.\nIgualment preocupant és el volum de gel marí de l'Àrtic al setembre de 2019, després de la temporada de fusió, va disminuir en més del 50%, en comparació amb la mitjana de 1979 a 2019.


El túnel de les Glòries entra en funcionament en sentit Besòs el 6 de novembre | Les Glòries | Ajuntament de Barcelona\nLa previsió és que aquesta gran infraestructura construïda per sota de quatre línies ferroviàries —l’L1 de metro i les línies R1, R3/R4 i R2 de Rodalies— entri en funcionament aquest 6 de novembre a les sis del matí. La transició a aquesta nova forma de mobilitat en aquest entorn de la ciutat es produirà, si les condicions meteorològiques ho permeten, durant la nit del divendres 5 al dissabte 6, i comportarà algunes modificacions del trànsit.\nEl trànsit en direcció a la C-31 Badalona/Mataró passarà pel túnel, i l’accés a la sortida pel carrer de Bilbao també es farà pel túnel. D’altra banda, la incorporació que fins ara es feia a la Gran Via pel carrer de la Llacuna s’haurà de fer pel carrer de la Selva de Mar passant per Perú. Fins que no s’obrin els carrils en direcció Llobregat, que es preveu que sigui a principis del 2022, els vehicles podran continuar circulant com fins ara, per la plaça a la superfície.\nLa circulació al voltant de la plaça s’articularà en sentit mar pel carrer de Los Castillejos, en sentit muntanya per Badajoz-Independència, en sentit Besòs per Bolívia i en sentit Llobregat per Aragó. A la superfície, l’espai estarà reservat per a les bicicletes, els vianants i els autobusos urbans. Els busos interurbans circularan per l’interior del túnel.\nDes del dia de la posada en funcionament del túnel en sentit Besòs, el 6 de novembre, se’n farà un seguiment permanent les 24 hores.


apoderades - En Comú Podem Rubí\nEl proper diumenge 26 de maig, hi haurà eleccions municipals. Serà un dia intens, i com sempre, necessitem apoderats i apoderades que estiguin als col·legis electorals durant el dia. Si vols viure una jornada electoral en primer persona , envia'ns les dades del formulari i contactarem amb tu.\nDades necessàries per apoderat/ada\nHi ha algun col·legi electoral on prefereixis estar? * No tinc cap preferènciaEscola Ramon LlullCentre Cívic Can FatjóEscola Rivo RubeoEB Sol SoletEscola Joan MaragallEscola Torre de la LlebreEscola Maria MontessoriServei Rehabilitació ComunitàriaEscola vint-i-cinc de SetembreEscola ca n'AlzamoraRubí FormaEscola Pau CasalsAteneu municipalResidència Casal de la Gent GranEscola Mossén Cinto VerdaguerEB La BrunaAV Plana de Can BertranCentre Cívic Ca n'OriolEscola Teresa AltetCentre Cívic El PinarEscola ScholaTorre BassasEB La LlunaInstitut l'Estatut\nLes dades que ens enviïs es faran servir exclusivament per contactar amb tu i per gestionar l’acreditació d’apoderat/ada. L’enviament de les dades no suposa cap compromís entre les parts, pots desistir en qualsevol moment de la petició.


Bloc del Krusty ( krusty.cat ): Cassoulet de Castelnaudary, al sud de França\nPels que no el conegueu, el Cassoulet és un plat bastant típic al sud de França, i on realment cal anar-lo a provar és al poble de Castelnaudary, que és on jo el vaig conèixer i tastar per primera vegada. Es tracta d'un guisat fet a base de mongetes blanques "lingot", confit d'ànec, carn i embotits, l'origen del qual se'l disputen entre Carcassone, Toulouse i el propi Castelnaudary, que n'és la capital mundial autoproclamada. Tant és així que un cop a l'any, cap a l'estiu, s'hi celebra la Festa del Cassoulette de Castelnaudary.\nLa preparació tradicional de la recepta pot durar fins a set dies, i es cuina en una cassola de terra, d'aquí en treu el nom de Cassoulet. Aqui en teniu la recepta per a quatre persones:\n400 grams de mongeta blanca varietat "lingot"\n400 grams de llom de porc\n100 grams d'escorça de porc\n4 làmines de cap de porc o cansalada\n1 garreta de porc\n2 dents d'all sense cor\nSal, pebre, llorer, julivert i farigola\nDeixar les mongetes en remull un bon munt d'hores i després blanquejarles en la mateixa aigua bullint- les durant 5 minuts. Preparar un caldo amb l'escorça de porc tallada en llargues tires, ceba, pastanaga i porro, i salpebrar. Afegir una picada de dents d'all i cansalada. Filtrar el caldo, recuperar l'escorça de porc i eliminar la resta. Coure les mongetes amb el caldo de mitja hora a tres quarts d'hora.\nEn una paella gran, desengreixar el confit d'ànec a foc lent i retirar-ne els trossos, amb el greix restant, daurar la carn de porc i les salsitxes. Un cop fet tot això, posar els ingredients en una cassola de terra, posant l'escorça de porc per cobrir la base i afegir un terç de les mongetes. A sobre col·locar-hi la carn i tapar-la amb la resta de mongetes. Finalment afegir les salsitxes submergint-les en les mongetes i avocar el caldo calent que ha de tapar-ho tot. Afegir un mica de pebre i posar al forn a 150/160 graus y coure durant dos o tres hores. Durant la cocció, a la part superior es formarà una crosta marró daurada que cal anar trencant fins a set vegades, segons la tradició, sense trencar les mongetes.\nEvidentment, s'ha de servir el Cassoulet de Castelnaudary en la pròpia cassola de terra i molt calent per poder-lo gaudir en tota la seva plenitud, i si és en un dia fred, millor, i si a sobre l'acompanyeu d'un bon vi, la vetllada serà perfecte.\nEspero que us agradi tant com a mi, i insisteixo en que si en teniu ocasió no deixeu passar l'oportunitat de tastar-lo a Castelnaudary, on a més de fer-lo boníssim, podreu saborejar-lo en el seu propi context autèntic. Molt bon profit a tots.


Calonge impulsa empreses tecnològiques que aportin solucions a «smart cities» - Diari de Girona\nL'objectiu és que desenvolupin eines per a la gestió intel·ligent de municipis amb característiques com la dispersió urbana del territori i l'estacionalitat de la població. L'Ajuntament calongí es compromet a adquirir els millors projectes\nCalonge impulsa empreses tecnològiques que aportin solucions a «smart cities» calonge\nCalonge i Sant Antoni és un municipi amb un territori urbà dispers i una població que fluctua moltíssim en funció de l'època de l'any. Aquestes característiques fan que el desenvolupament de solucions tecnològiques hagi de tenir en compte característiques específiques, com un gran volum de circulació de vehicles a l'estiu, un consum d'aigua també molt gran durant la temporada turística o problemes de seguretat a l'hivern quan bona part de les zones disperses del municipi queden despoblades. Partint d'aquest fet diferencial, però que comparteixen molts municipis turístics de Catalunya i de tot l'Estat, l'Ajuntament Calonge i Sant Antoni impulsa la creació d'un hub que permeti fer néixer i créixer empreses tecnològiques que desenvolupin solucions en aquest àmbit.\nL'objectiu, ha informat l'Ajuntament, és fomentar l'ocupació, la creació d'empreses d'alta qualificació tecnològica i atraure talent al municipi. Les solucions desenvolupades per les empreses disposaran a Calonge i Sant Antoni d'un banc de proves i posteriorment pondran vendre els seus productes a municipis amb característiques similars.\nL'Ajuntament calongí ha exposat que el projecte té una previsió de desenvolupament de quatre anys, i tindrà com epicentre Alta Mar, l'espai coworking i viver d'empreses del municipi, situat al Palau Firal de Sant Antoni. La primera fase del projecte de creació d'aquest hub tecnològic se centrarà en la captació dels emprenedors i s'estima que s'hi sumin al voltant d'una quinzena. En una segona fase, s'oferirà un procés de formació en smart cities i, en desenvolupament tecnològic, un pas que servirà de trampolí per a la següent fase: la creació de l'empresa tecnològica. Durant aquesta tercera fase, l'Ajuntament de Calonge i Sant Antoni actuarà com a mentor, acompanyant des d'Alta Mar els emprenedors en el seu camí. La quarta fase del projecte preveu, per una banda el suport econòmic per llançar al mercat les aplicacions desenvolupades, i per una altra el compromís de l'Ajuntament d'adquirir els millors projectes tecnològics.\nL'alcalde de Calonge i Sant Antoni, Jordi Soler, va explicar ahir que «aquest projecte contribuirà a donar un valor afegit a la implicació del jovent» en els projectes municipals. Paral·lelament, Soler va destacar que aquesta iniciativa «permet seguir conreant un bon futur amb la creació de noves empreses». El regidor de Promoció Econòmica, Arturo Prades, va apuntar que ajudaran «tots els emprenedors a desenvolupar el seu negoci i el seu producte tecnològic», de manera que això contribuirà «a la desestacionalització de l'economia del municipi».\nEl projecte per impulsar el hub smart town té el suport del programa Primer de Preacceleració que vol estimular una emprenedoria d'empreses que des del primer moment volen créixer basant-se en la innovació i la tecnologia. Serà la segona localitat de la província de Girona –la primera és Figueres– que s'acull a aquest projecte. Aquesta iniciativa suposa una subvenció de 50.000 euros a l'any, durant quatre anys.


Per què canviar no és tan senzill?.\nL’única constant a la vida és el canvi \nAlgunes vegades trobem que no ens costa prendre decisions que impliquen canvis importants. Quan volem i podem canviar allò que no ens agrada, la vida es torna amable i fàcil... per exemple, les persones que decideixen deixar de fumar i ho aconsegueixen sense resistència, o les que es posen a fer dieta i aconsegueixen baixar de pes i mantenir-lo. Bravo per elles!\nQuan vull canviar però no puc.\nNo sempre és tan fàcil generar i mantenir canvis però, de vegades ho intentem de mil maneres, no ho aconseguim i seguim fent temptatives de solucions que en comptes de resoldre el problema, el mantenen i el compliquen. Reprenem el primer exemple, quan algú no aconsegueix deixar de fumar i intenta fumar menys quantitat, finalment acaba fumant més que al principi... ja ho diu O.Wilde “La cigarreta és la droga perfecta, és deliciosa i sempre et deixa insatisfet”. Amb el menjar pot passar quelcom semblant, quan algú comença una dieta restrictiva, de vegades comença a picar entre hores.\nQuè podria fer si em trobo en aquesta situació?\nStop it! Fixa’t en quines coses fas i penses que t’estan amargant la vida perquè generen i mantenen el problema, reflexiona: com podria empitjorar la meva situació actual? Pensar en negatiu genera uns efectes paradoxals sorprenents, prova-ho i m’expliques!\nPodria canviar, però no em dóna la gana!\nAltres vegades, el problema comporta uns beneficis secundaris que fan que aquest es mantingui. Perquè no deixem de fumar quan sabem que és quelcom perjudicial?!, l’avantatge és el plaer que ens comporta el consum de tabac!.\nCom podria trencar aquesta resistència?\nCórrer petits, mínims riscos que no ens facin sentir-nos en perill, introduir un petit canvi de vegades produeix resultats inesperats.\nQuan ni puc ni vull canviar.\nFinalment, trobem que en determinades situacions i per problemes concrets ni podem ni volem canviar, no necessitem canviar perquè no sentim que calgui, però les conseqüències del que pensem, fem, deixem de pensar o fer, tenen unes repercussions greus sobre nosaltres mateixos i sobre els que ens envolten.\nPodem fer alguna cosa, si trobem a algú amb aquest tipus de resistència al canvi?\nQuan algú no pot ni vol canviar podem guiar-lo a percebre els desavantatges de la situació posant en dubte els seus arguments, a través d’una comunicació que faci que la persona es pugui qüestionar el propi punt de vista i pugui començar a plantejar-se el canvi. Com a les arts marcials, podem aprofitar la força de l’adversari i posar en marxa la nostra pròpia no resistència “si t’estiren empeny, si t’empenten estira” d’aquesta manera aconseguim absorbir, neutralitzar i reorientar les forces. Es tracta doncs d’evitar la resistència fusionant-nos amb l’adversari en un diàleg que persuadeix en canvi.\nDe tota manera, actualment el canvi està sobrevalorat! No canviar ens manté en la seguretat del previsible. Millor no córrer riscos si no estem preparats per generar escenaris diferents i noves realitats. Cal estar preparat, convençut i segur d’emprendre i pot ser que ara no sigui el moment més adequat d’assumir canvis respecte les coses que ens agradaria millorar. Fuck Change!\nNewer Post¿De qué murió Prince?


CAPITALS BÀLTIQUES – VIATGES AEROCLUB SA\nUn viatge per terra, mar i aire per descobrir l’ambit urbà escandinau\nDIA 1: BARCELONA – COPENHAGEN\nSortida de Barcelona en vol regular cap a Copenhagen. Després d´aterrar ens acostarem amb el nostre vehicle de nou places a Dragor, bonica població costanera que ens mostrarà l´harmoniosa arquitectura tradicional danesa. Trasllat a Copenhagen i després d’una breu passejada com a primer contacte, soparem i ens hi allotjarem.\nEsmorzar i visita panoràmica per descobrir els racons més emblemàtics de la capital danesa: el Palau Reial, la Sireneta, el Nyhavn, el Slotsholmen, el Castell de Rosenborg, l’Esglèsia de Sant Salvador, el Palau d’Amalienborg, l’Esglèsia de Marbre, etc. Després de dinar, visitarem la cerveseria Carlsberg i el Parc Tívoli. Temps lliure, sopar i allotjament.\nDia 3: COPENHAGEN – GÖTEBORG\nSortida després d´esmorzar en el nostre vehicle cap a Helsingor seguint la línia de la costa per visitar el Castell de Kronborg, on s’escenifica la vida del shakespearià príncep Hamlet. Havent dinat, embarcarem en un ferry per creuar l’estret d’Öresund fins arribar a Helsinborg, ja en terres sueques. Continuació fins a Göteborg, passejada per la ciutat, sopar i allotjament.\nDIA 4: GÖTEBORG – JÖNKÖPING – STOCKHOLM\nHavent gaudit d’una estona per acomiadar-nos de Göteborg, sortirem terra endins fins arribar a Jönköping per visitar el museu dels Llumins i dinar a la vora del llac Vättern, el segon en extensió de Suècia. Continuació cap a Stockholm, sopar i allotjament.\nDIA 5: STOCKHOLM\nMatí destinat a contemplar la bellesa reflectida en l’aigua de la capital sueca visitant l’ajuntament, el Gamla Stan, la catedral i el museu a l’aire lliure Skansen. Després de dinar sortirem de la ciutat per arribar-nos a Sigtuna, un encantador poble que ens mostra la tradicional imatge de les cases de fusta plenes de color. Retorn a Stockholm, sopar i allotjament.\nDIA 6: STOCKHOLM – HELSINKI\nDesprés d’esmorzar, efectuarem una peculiar excursió en embarcació de vapor sobre aigües del llac Mälaren que ens acostarà a la residència campestre de la família reial, el Palau de Dröttningholm, que visitarem conjuntament amb els seus captivadors jardins. Retorn a la ciutat navegant i dinant a l’hora cuina “al vapor”, i trasllat al port per embarcar-nos en el gran ferry de la companyia Silja Line que ens acostarà durant la nit a Helsinki. Sopar, allotjament i esmorzar (verificar) a bord.\nAtracarem al port de Helsinki i, de camí a l’hotel, farem una visita panoràmica de la ciutat per veure la catedral, les esglèsies ortodoxa i l’excavada dins una roca Temppeliaukion, l’estadi olímpic i el monument a Sibelius. Després de dinar marxarem cap a Porvoo, petita població marinera. Retorn a la capital, sopar i allotjament.\nDIA 8: HELSINKI – TALLINN – HELSINKI\nHavent esmorzat, tornarem al port per embarcar en aquesta ocasió en un fast-ferry que ens durà a la capital d’Estònia on passejarem pel seu encisador centre històric medieval que ens recorda el seu brillant passat vinculat a la Lliga Hanseàtica. Dinar i retorn a Helsinki. Sopar i allotjament.\nDIA 9: HELSINKI – BARCELONA\nEsmorzar i trasllat a l’aeroport per volar de retorn a Barcelona en línia regular. Fi dels nostres serveis.


Intervé: Ernest Asurmendi, regidor de seguretat / Carles Motas, alcalde\nLa Policia Local de Sant Feliu de Guíxols tindrà cinc grans àrees que permetran als agents especialitzar-se i fer un salt qualitatiu. El nou pla que ha presentat l'ajuntament de Sant Feliu de Guíxols per reestructurar la Policia a vuit anys vista preveu també incrementar la plantilla fins als 50 policies.\nLa principal novetat de la nova organització és la creació de la nova àrea de proximitat, medi ambient i policia administrativa, que ha de permetre obrir el cos i que la ciutadania tingui agents de referència per participar de la seguretat de la ciutat.\nEs comptarà també amb l'àrea de serveis territorials, la unitat de trànsit, l'àrea tècnica d'atestats i judicial i la secció d'administració i suport.\nDes del govern ganxó destaquen que aquest és un pla a llarg termini i que l'increment d'agents s'haurà de desenvolupar amb realisme pressupostari.\nEstudien a més la creació d'una nova seu de la Policia Local ganxona que esdevingui la central d'emergències de la ciutat.\nActualment hi ha 35 places de Policia Local a Sant Feliu de Guíxols de les quals només 26 estan ocupades arran de les jubilacions que s'han produït.


“Sense el VIH, avui no seria la persona que sóc” | Salut | El Punt Avui\n“Sense el VIH, avui no seria la persona que sóc” “Sense el VIH, avui no seria la persona que sóc” “Sense el VIH, avui no seria la persona que sóc” “Sense el VIH, avui no seria la persona que sóc” + “Sense el VIH, avui no seria la persona que sóc” E-mail\n“Sense el VIH, avui no seria la persona que sóc”\nLa Carla té 26 anys i va néixer amb el VIH. QUIM PUIG.\n“Sense el VIH, avui no seria la persona que sóc” “Sense el VIH, avui no seria la persona que sóc” “Sense el VIH, avui no seria la persona que sóc” “Sense el VIH, avui no seria la persona que sóc” “Sense el VIH, avui no seria la persona que sóc” E-mail\nLa Carla té 26 anys i estudia educació social. Conviu amb el VIH des que va néixer, i mai ha amagat que és seropositiva. De fet, és una de les més de cinc-centes persones que han posat rostre a la campanya contra la discriminació que l'organització Red VIH ha posat en marxa a través de les xarxes socials. La Carla assegura que viure amb el VIH la va obligar a madurar abans d'hora...“Però també em va ajudar a estimar, a cuidar-me i a ser qui sóc.” L'any 1987, amb tan sols dos anys, li van diagnosticar la infecció. Els seus pares van descobrir llavors que tots dos eren portadors del VIH. “Els metges els van dir que no arribaria als set anys”, recorda la Carla. Per sort, cap de les seves dues germanes –una més gran i una altra més petita– estaven infectades. La família va perdre la mare ben aviat, quan la Carla tenia vuit anys. Va ser llavors que la Carla va saber que ella també tenia el VIH. El pare va morir onze anys més tard. “Vaig haver de cuidar-lo durant un any i mig”, explica. La Carla ha viscut amb les dues àvies, ha vist morir els seus pares i ha passat la infància a l'hospital, però, tot i això, assegura que mai ha buscat culpables. “He fet una vida força normal, amb la família i els amics, i no m'he sentit discriminada”, afirma, tot i que no nega certs comentaris que sentia de petita, quan hi havia pares d'altres nens que els deien que anessin amb compte amb ella o, ja de més gran, quan al centre sanitari donaven per fet que tenia VIH perquè es drogava. El VIH tampoc no li va impedir anar de colònies de petita (encara que hagués de prendre la medicació en un racó) ni, més endavant, tenir relacions sexuals –“tot i que notes que la gent té por”, afirma–. La Carla es cuida molt i assegura que li fa “molta ràbia” quan sent que el nombre de casos de VIH augmenta.


La Mèrcè de 2018 atreu més de 1,4 espectadors | betevé\nLes activitats de Mercè Arts de Carrer (MAC) han concentrat 297.408 espectadors, la programació musical n'ha atret 346.150 i el Piromusical, 90.000\nRedacció | dimarts, 25 de setembre del 2018, a les 14.36\nLes diferents activitats programades en sis districtes de Barcelona durant els quatre dies de Festes de la Mercè han atret 1.311.697 persones. A aquesta xifra cal sumar-hi els 90.000 espectadors que van gaudir del Piromusical en directe.\nSegons ha informat l’Ajuntament, la llera del Besòs, la principal novetat d’aquest any -amb una programació de circ i activitats familiars- ha concentrat prop de 22.000 persones, el Parc de la Ciutadella i el passeig de Lluís Companys han estat un dels espais més visitats amb 199.987 espectadors, el Parc de la Trinitat -amb una programació de cultures urbanes- n’ha atret 34.000; el Castell de Montjuïc, 22.722, i la plaça Major de Nou Barris, 6.600.\nEls escenaris amb propostes musicals més concorreguts han estat els de la platja del Bogatell -amb 102.000 assistents- i l’avinguda de la Reina Maria Cristina, per on han passat un total de 104.000 persones. A la rambla del Raval s’hi han concentrat 12.100 persones durant tres nits; a la plaça de Joan Coromines i la plaça dels Àngels n’han sumat 30.555; el Moll de la Fusta, 38.800; l’Antiga Fàbrica Damm, 26.000, i l’avinguda de la Catedral, 16.350. En total, la programació musical de la Festa Major ha sumat 346.150 persones, que s’han acostat als diferents escenaris de la ciutat.\nLes propostes de BAM Cultura Viva incloses dins la programació de la Mercè ubicades a la Fabra i Coats i La Pionera, han congregat 4.000 persones en tres dies de programació.\nEls actes lligats a la tradició i cultura popular han convocat 243.480 persones: 90.000 persones han assistit al correfoc; 80.000, a la cavalcada de la Mercè; 50.000, a les diferents cercaviles, i 23.380, a les jornades castelleres de la plaça de Sant Jaume.\nLa Mercè a les xarxes socials\nSense comptabilitzar tot dilluns, els diferents webs de la Mercè havien rebut 595.526 visites, un 15 % més que la Mercè de l’any passat. S’han fet 11.000 piulades a Twitter amb l’etiqueta #Mercè18 i s’han pujat 1.660 a Instagram amb la mateixa etiqueta.


esemtia - grup edebé | Líder de mercat en plataformes de gestió escolar.\nTreballa de manera àgil, senzilla i intuïtiva\nConeix les solucions per a les necessitats acadèmiques, administratives, comunicatives i d’aprenentatge del teu centre.\nPer què escollir esemtia?\nComptem amb més de 15 anys d’experiència en solucions tecnològiques d’educació.\nJA CONFIEN EN NOSALTRES MÉS DE\n«Durant el darrer curs 2017-2018, vam incorporar esemtia, una eina de gestió escolar per millorar i dinamitzar les relacions entre professorat-alumnat i escola-famílies, i avui podem dir que ha estat tot un èxit. Facilita un millor control del desenvolupament pedagògic del nostre alumnat.»\n«Em sembla de justícia reconèixer, i que se sàpiga, com està sent d’important per a l’escola anar de la mà d’esemtia en la comunicació amb les famílies.»\n«L’evolució ens ha portat “l’agenda digital”, amb la qual els pares i mares reben la informació de manera immediata i poden revisar les factures mensuals, mentre que la direcció té tota la informació de cada alumne, fins i tot d’anys anteriors. Tot són avantatges amb l’agenda digital d’esemtia.»\nElena Morales PeñarrubiaDirectora del centre d’Educació Infantil, Menuts 1 i 2 de Massanassa (València)\n«Gràcies a com és de fàcil treballar amb Enfant l’adaptació va ser senzilla i ràpida. Un altre element a destacar són les aplicacions mòbils, ja que no hem necessitat ordinadors a les aules i els pares poden veure la informació dels seus fills a l’instant. Les famílies n’estan encantades.»\nAscensión RuanoDirectora del centre d’Educació Infantil Mi primera escuela\na l’usuari (8-22 h)


El Govern, Cort i les navilieres obren vies de negociació per a limitar les arribades de creuers\n11 setembre 2019Conselleria de Model Econòmic, Turisme i Treball\nUna delegació balear encapçalada pel conseller de Model Econòmic, Turisme i Treball, Iago Negueruela, l'alcalde de Palma, José Hila, el president de l'Autoritat Portuària de Balears, Joan Gual de Torrella, i la directora general de Turisme, Rosana Morillo, han assistit aquesta setmana a la Fira Internacional de Creuers d'Hamburg (Seatrade Europe 2019) per a mantenir trobades al més alt nivell amb les principals companyies de creuers del món i traslladar-los les intencions del Govern balear de limitar l'arribada de creuers.\nTotes les parts han obert vies de negociació amb l'objectiu final d'aconseguir una regulació efectiva i real de les arribades al port de Palma. La delegació balear i el sector han mantingut diverses reunions per a continuar avançant en aquesta línia, ja que només així el Govern podrà fixar un sostre que sigui sostenible social i econòmicament al turisme de creuers, tal com va quedar establert en els acords de governabilitat subscrits a l'inici de la legislatura.\nEl conseller Negueruela, després d'assistir a les reunions amb les principals navilieres, ha mostrat la seva satisfacció per l'inici de les negociacions i ha recordat que l'objectiu és “buscar un marc que permeti ordenar un turisme que és molt important”. “Hem de veure com limitem l'activitat en una destinació que ha crescut de forma exponencial en tots els ordres en els últims anys i per tant toca fer una ordenació, tot perquè el visitant se senti còmode i sempre en termes de sostenibilitat”, ha afirmat Negueruela.\nEn aquesta línia, el conseller de Turisme ha destacat la importància de continuar avançant en les converses de les pròximes dates després d'haver aconseguit aquests dies a Hamburg “fixar el marc d'interlocució entre totes dues parts per a aconseguir una solució efectiva”.\nL'alcalde de Palma per part seva, José Hila, ha manifestat que l'estratègia turística de la ciutat està “basada en la qualitat, no en la quantitat” “Una destinació que es massifiqui no serà bo ni per a les companyies ni per a la ciutat, som a temps de parlar”, ha apuntat després de les trobades.\nParal·lelament, Hila ha defensat davant les companyies de creuers “no sobrepassar certs límits, perquè a partir d'aquests límits al turista comença a no agradar-li la destinació”.\nSeatrade Europe és una fira que se celebra cada dos anys a la ciutat alemanya d'Hamburg i el Govern assisteix per primera vegada amb l'objectiu d'analitzar i establir mecanismes de manera conjunta que afavoreixin un escalonament efectiu i real en les escales d'aquest tipus d'embarcacions i així donar compliment als acords de governabilitat fixats a Bellver setmanes enrere.\nEntre les reunions que la delegació balear ha mantingut amb el sector de creuers a Hamburg destaquen trobades amb els principals directius de l'Associació Internacional de Línies de Creuer (CLIA per les seves sigles en anglès), i amb navilieres especialitzades en aquest segment, com Royal Caribbean, Scenic Cruises, Sigui Cloud o Hapag Lloyd.


Presentació d'experiències i recursos\nJocs i ludificació a les classes de ciències Compartir\nEstàs segur que vols eliminar Jocs i ludificació a les classes de ciències?\nL'estratègia de ludificació (gamification, en anglès) es basa en la incorporació a les dinàmiques d'aula d'elements propis del joc, com ara els sistemes de puntuació, els reptes, el treball en equip, etc. Quines són les oportunitats didàctiques d'aquest enfocament? Quins riscos té?\nAquesta xerrada s'adreça a mestres i professors de primària i secundària. S'hi presentaran diferents recursos i experiències. Es recomana als assistents que hi portin una tauleta o ordinador portàtil.\nReflexionar al voltant de les oportunitats didàctiques que el joc i l'estratègia de la ludificació poden aportar a l'aula.\nConèixer i analitzar experiències i recursos relacionats amb la ludificació com a possibles elements per potenciar la motivació i l'interès de l'alumnat.\nDebatre amb altres companys possibles aplicacions d'aquesta metodologia.


Montse Artés Archives - Viu Molins de Rei\nTag Archive for Montse Artés\nLa ceramista Montse Artés exposa a Sant Just Desvern\nViu Molins de Rei • 13/03/2018\nL’artista de Molins de Rei Montse Artés participa en l’exposició col·lectiva ‘Mans ocupades’, al Celler de Can Ginestar de Sant Just. La mostra exposa les creacions de les membres del col·lectiu de dones artistes Cuks.\nMontse Artés, la ceràmica en tot el seu espectre\nCarles Joan Pi • 19/05/2017\nMontse Artés Cornellas és ceramista i graduada en arts aplicades per l’Escola Llotja de Barcelona. Combina la seva creació pròpia amb els tallers i les exposicions. També amb altres mostres de fotoceràmica, serigrafia, joieria o esmalts.\nVint-i-tres visions de Raimon\nJordi Julià • 13/04/2015\nLes obres de 23 artistes parlen de la seva visió personal del cantant Raimon en una exposició a Ca n’Ametller. En aquest variat collage la majoria d’obres són inèdites, i són tant d’artistes de Molins de Rei com de fora.\nInaugurat el mural del CEM després d’un llarg camí ple d’entrebancs\nLaura Herrero • 19/12/2013\nEl mural del Centre Excursionista de Molins de Rei (CEM) dedicat al Parc de Collserola s’ha inaugurat oficialment dos anys i mig després del que estava previst. Problemes d’espai, d’ubicació i finalment una instal·lació sense netejar prèviament la paret són part del tortuós camí del mural ceràmic iniciat l’any 2010.


Menjador - La Nostra Escola Comarcal\nL’alimentació és un dels pilars importants en l’educació i el desenvolupament dels nostres fills i filles. Per això, resulta imprescindible la col•laboració entre la família i l’Escola, si es vol fomentar el coneixement i la consecució d’hàbits alimentaris equilibrats.\nEl servei de menjador és un espai on l’ alumnat comparteix taula i continua el seu procés d’aprenentatge d’hàbits, actituds i valors com el respecte i la tolerància envers els companys i les companyes, entre d’altres.\nDIETES I INTOLERÀNCIES\nEl centre disposa d’un equip de nutricionistes que s’encarrega de crear els menús que dia a dia es serveixen a tot el personal del centre.\nEl menú que es publica trimestralment té una distribució setmanal per tal de facilitat la tasca d’idear els sopars.\nDiàriament els menús van acompanyats d’amanida.\nA partir de 1r d’ESO l’alumnat disposa de bufet d’amanida, que variarà cada dia, i amb la qual poden completar el menú i substituir un dels plats.\nLes postres diàries són fruita i, a més a més, hi ha lactis els dilluns i els dimecres.\nMenú mensual - Alumnat\nActualment l’escola té com a proveïdora de fruites i hortalisses una cooperativa agroecològica local. D’aquesta manera també apostem per seguir treballant amb la sostenibilitat, l’ecologia i el reciclatge.\nDisposem de cuina pròpia on es dóna servei a més de 600 alumnes i tot el personal de l’Escola.\nEls plats són elaborats en la nostra cuina garantint totes les mesures higièniques i sanitàries.\nEl nostre equip de monitors/es està format per personal qualificat que té molt en compte les característiques del nostre alumnat. Aquest equip és supervisat pel professorat del centre per a garantir el seguiment dels objectius educatius.\nSón referents dels nostres infants; les seues tasques i objectius a aconseguir i mantenir són múltiples i relacionats amb l’alimentació, l’ordre, la convivència i la cura del seguiment de dietes o intoleràncies alimentàries.\nL’Escola ofereix a aquells alumnes que ho necessiten per motius mèdics o d’altra naturalesa, l’adequació del menú diari perquè puguen seguir una alimentació correcta.\nLes famílies comunicaran al tutor/a i al cap de cuina, mitjançant un escrit, el dies que l’alumne menjarà de règim, per a poder alternar els menjars.\nA l’inici de cada curs escolar, les famílies haureu de comunicar a l’Escola les al·lèrgies alimentàries dels vostres fills i filles mitjançant un model de comunicació que us facilitarem.\nDes de qui para taula fins qui posa el menjar en les safates, totes i cadascuna d’aquestes persones segueix les normes d’higiene. Llavar-se les mans, torcar la taula, són accions que dia a dia fan tots i totes les persones usuàries d’aquest servei.\nQuan l’alumnat haja de fer una eixida, la cuina hi facilitarà el pícnic. Aquest constarà d’entrepà, aigua, suc i fruita de temporada.\nEs podran enviar al llarg de tot el curs suggeriments i propostes a la Comissió de menjador a través del formulari de contacte


escrit – Petits Retalls de Vida\nOn 14/01/2020 14/01/2020 Per Petits Retalls de VidaIn ReflexionsDeixa un comentari\nCom aquest globus que he fotografiat amb l'ajuda del Carles. He petat malament, com feia dies que no ho feia. Si hi ha una cosa que no suporto, és fer sempre el possible per arribar a tot arreu i que mai n'hi hagi prou. Que sempre es demani més i més. Sóc persona activa (cada …\nContinua la lectura de Bang! Avui he petat


Granollers i la Guerra de Successió - Joan Camp\n10-09-2013 | 07:00 h\nTot i que disposa d'un fantàstic edifici medieval com és La Porxada, la veritat és que Granollers es mostra poc representativa en els principals capítols de la història de Catalunya. Més enllà del capítol en que Pere Conestable de Portugal, rei d'Aragó i comte de Barcelona, morís al Palau dels Tagamanent (coneguda com a Casa Conestable, precisament per aquest episodi), sembla com si durant molts anys, Granollers fos una petita vila poc trascendent on la vida era aliena als grans esdeveniments que passaven arreu de Catalunya.\nPerò la veritat és que la vila de Granollers va ocupar la seva petita i modesta part de la història, en l'episodi de la Guerra de Successió. I no perquè fos un lloc on hi hagués cap batalla massa rellevant, sinó per un granollerí que va jugar un paper important en aquesta important guerra. Em refereixo a Francesc de Perpinyà Masferrer i Sala.\nFrancesc de Perpinyà (1675-1730) era fill de N'Anton Grat Perpinyà i Na Maria Sala i Sasala. El seu pare provenia del llinatge dels Perpinyà, originari de Girona, on apareixen documentats com a mercaders ja al segle XIV. Al segle XVII havien estat nomenats Ciutadans Honrats de Girona i, també, de Barcelona. Uns drets que en Francesc va heretar tan bon punt va néixer. La seva mare, Maria Sala, era la mestressa i propietària de tots els béns acumulats per la poderosa família dels Masferrer (com la Masia Can Masferrer). Un cop casats anaren a viure a la Plaça Major de Granollers, a Can Masferrer, on van tenir tres fills: Na Maria, Na Maria Teresa, i En Francesc, que visqueren al casal dels Masferrer, al bell mig de Granollers.\nPer entendre millor el paper històric de Francesc de Perpinyà és bo saber que el seu pare, N'Anton Grat Perpinyà, administrà els béns dels casal dels Masferrer. Una tasca que compaginà amb el seu ofici de jurista, ja que l'any 1691 assessorà l'honorable batlle de la la universitat de La Garriga. Al 1695, N'Anton Grat Perpinyà fou registrat al Llibre de l'Ànima de la Diputació del General de Catalunya en substitució del difunt Rafael Masdeu. I a la Diada de Santa Magdalena (22 de juliol de 1695), N'Anton Grat de Perpinyà fou extret com a Diputat Reial pel trienni 1695-1698. Poc abans d'acabar la seva magistratura el 1698, N'Anton Grat va ser nomenat assessor i advocat fiscal de la Diputació del General de Catalunya. El 1704 va ser nomenat ajudant de l'advocat fiscal de la visita de la Diputació del General de Catalunya.\nTornant al nostre protagonista, Francesc de Perpinyà, l'any 1700 firmà capítols matrimonials amb Na Maria Rosa Santpere i Sunyer, pubilla del pagès Miquel Santpere, del mas Santpere de la Torre (Parròquia de Santa Eulàlia de Corró de Vall). Professionalment va aprendre l'oifici del seu pare i en continuà la carrera. Com a ajudant seu, Francesc de Perpinyà i el seu pare viuen un capítol de setge des de l'interior de Barcelona durant el setge borbònic de la primavera del 1706. Tot i així, el pare continuà exercint les seves funcions d'ajudant de l'advocat fiscal de la visita de la Diputació del General.\nLa bona relació de la família Perpinyà amb l'alt poder barceloní, i la gran lleieltat demostrada fisn llavors propicia que a l'any 1710, el candidat dels catalans a la successió de la Corona, Carles III (futur Arxiduc d'Àustria), és allotjat a Can Masferrer en plena retirada, per tal de resguardar el monarca dels atacs borbònics. D'aquest favor, i de la bona amistat sorgida entre el monarca i la família Perpinyà, Carles III nomena Anton Grat Perpinyà per la seva lleialtat, anomenat-se a partir d'aleshores Don Anton Grat de Perpinyà.\nPerò per algun motiu, el 6 de juliol de 1713, N'Anton Grat de Perpinyà fou un dels signants de la declaració feta davant de notari públic dels partidaris de la submissió a Felip V encapçalats pel marquès de Cartellà i En Nicolau de Santjoan, fent constar que no havia estat admesa la seva protesta contraria a la resolució que havia pres el Braç Militar de continuar la guerra. Després d'aquest fet, Anton Grat abandona Barcelona i es trasllada a Granollers, renunciant al títol de noblesa que li havia concedit Carles III, a ell i al seu fill, i els va entregar als borbònics.\nEn Francesc de Perpinyà, però, es mostrà absolutament contrari a aquesta rendició del seu pare . Es declarà partidari a la Guerra a Ultrança i es quedà a Barcelona. El 22 de juliol de 1714, Diada de Santa Magdalena, al Pati dels Tarongers de la Casa de la Diputació del General (la Generalitat), foren extrets els Diputats de la Generalitat de Catalunya. En quant al Diputat Militar, el primer escollit fou Josep de Clariana i Gualbes de Munster, que renuncià en aquell mateix moment. La segona extracció recaigué en Francesc de Rocabertí i de Pau, que també renuncià. Finalment, a la tercera extracció, l'escollit fou Antoni Francesc Berenguer i de Novell, que acceptà el càrrec malgrat que no tenia experiència militar i era d'avançada edat. D'aquells resultats en sorgí un govern amb un Diputat Eclesiàstic (President), un Diputat Militar, un Diputat Reial, i un oïdor per a cada un d'ells. El càrrec d'oïdor militar fou per Francesc de Perpinyà, que amb aquest càrrec accedia de ple al Consell dels Tres Comuns.\nA les 3 de la tarda del 4 de setembre de 1714, es convoca una Conferència o gran Consell dels Tres Comuns a la Casa dels Drets al Portal de Sant Antoni, a fi de decidir sobre l'oferta borbònica de negociació. A la reunió també hi assisteixen el Governador de Catalunya i el seu Tinent, i els membres dels Braços Generals que formaven la 24a Junta de Guerra. La decisió és, una vegada més, la Guerra a Ultrança contra els Borbons.\nEl setge sobre Barcelona cau feroçment el dia 11 de setembre. I malgrat una aferrissada defensa cos a cos, les forces superiors en nombre i armament del Mariscal Duc de Berwick propicien una derrota final de Barcelona, el penúltim bastió austríac de Catalunya. Fou llavors, en una darrera reunió dels Tres Comuns, quan es resol la capitulació de la ciutat. A la reunió, només un dels seus membres, el granollerí Francesc de Perpinyà, qui havia jurat lleieltat a Carles III, es nega rotundament a acceptar la rendició. La seva defensa, una vegada més, a ultrança, i fins a les darreres conseqüències resultà en va.\nUn cop caigut el castell de Cardona, just una setmana després de la caiguda de Barcelona, i amb la guerra ja totalment resolta al Principat, Francesc de Perpinyà fou castigat amb el sagrest de tots els seus béns i drets, els quals li foren retornats l'1 de novembre de 1725, un cop firmat el Tractat de Pau de Viena, i després de moltes demandes. Francesc de Perpinyà morí el 1730.\nNota: La persona de Francesc de Perpinyà és reconeguda en molts àmbits del catalanisme, com un dels personatges claus en la guerra a ultrança contra les tropes borbòniques, i en alguns casos fins i tot és reconegut com un heroi català. De tota aquesta història, no deixa de ser curiós que, gràcies a la relació dels Perpinyà amb Barcelona, Carles d'Àustria, que arribaria a ser una de les persones més poderoses de tot Europa, passés una temporada a Granollers. Un petit capítol més de la massa desconeguda, a la vegada que fascinant, història local de Granollers.\nActualització (21 de maig de 2014): El diari El Singular Digital ha publicat un article explicant aquesta història.


Reformes Barcelona, Reforma Barcelona\n○ Reformes integrals\n○ Reformes de cuines\n○ Reformes de banys\n○ Rehabilitació de façanes\nAconsegueixi el millor pressupost còmodament sense moure’s de casa\nA Reformes Barcelona som especialistes en tot tipus de reformes de la llar\nReformes Barcelona és un grup constructor especialitzat en obres de reforma integral de tot tipus d'edificis residencials, comercials i industrials.\nPodem oferir-li pressupost de la seva cambra de bany i / o cuina sense cap tipus de compromís, assessorant des de la fase de projecte fins a la finalització.\nPrestem un servei integral en la reforma o restauració de qualsevol local comercial, ja sigui per a emprenedors independents com franquiciats.\nA Reformes Barcelona comptem amb una dilatada experiència en el sector de la construcció i la reforma. Estem especialitzats en múltiples camps d'actuació que demanen les diferents obres de reforma; paleta, fontaneria, electricitat, gas, climatització, calefacció, il·luminació, telecomunicacions, fusteria d'alumini, PVC i fusta, pintura, decoració, etc.\nA Reformes Barcelona rehabilitem i reparem tot tipus d'edificis i / o elements constructius (façanes, paviments, revestiments, fusteria, etc.), a més de gestionar els projectes, plànols i documentació administrativa necessària per dur a terme aquests treballs.


justícia mellencamp marit? edat, germà, patrimoni net el 2022, alçada - Biografia\nEl jutge Mellencamp Marit? Edat, germans, valor net el 2022, alçada\nFets de la justícia Mellencamp\nEl jutge Mellencamp\nMarilyn Lowe i Richard Mellencamp\nMichelle Mellencamp, Teddi Mellencamp, Hud Mellencamp, Speck Mellencamp\nJustícia Mellencamp Instagram\nVeure més / Veure menys Fets de la justícia Mellencamp\n1 Quina és l'ètnia de la justícia Mellencamp?\n2 Quin és el valor net de la justícia Mellencamp?\n3 Quina és l'alçada de la justícia Mellencamp?\n4 Quin és l'estat de relació de la justícia Mellencamp?\n5 Carrera Professional de la Justícia Mellencamp\nEl jutge Mellencamp va guanyar popularitat per ser filla d'un músic, cantautor, pintor, actor i director de cinema nord-americà John Mellencamp. John és popular per la seva marca popular i enganxosa de rock del cor, que emfatitza la instrumentació tradicional.\nQuina és l'ètnia de la justícia Mellencamp?\nEl jutge Mellencamp va néixer l'any 1985 a Seymour, Indiana. De moment, té 36 anys. La justícia és filla del pare John Mellencamp i la mare Victòria Granucci . De professió, el seu pare és un actor, cantant, músic, compositor, pintor i director de cinema nord-americà, mentre que la seva mare és una actriu nord-americana. La justícia és beneïda amb quatre germans.\nEl nom dels seus germans és Michelle Mellencamp, Teddi Mellencamp,Hud Mellencamp, i Speck Mellencamp . Els noms dels seus avis són Marilyn Lowe i Richard Mellencamp . També té un nebot Creu Arroyave . Va ser criada en un entorn encantador i educat juntament amb els seus germans pel seu avi a la seva pròpia ciutat natal.\nTítol: foto de la infantesa del jutge Mellencamp (Foto: La llista)\nPer nacionalitat, el jutge Mellencamp té la ciutadania nord-americana mentre pertany a un origen ètnic blanc. No hi ha informació sobre el seu camp educatiu a Internet. Sembla una dona educada, però no hi ha informació sobre la seva titulació educativa i els seus antecedents a les xarxes socials. No hi ha dubte que la Justícia s'hagués graduat en alguna universitat o universitat prestigiosa dels Estats Units.\nQuin és el valor net de la justícia Mellencamp?\nÉs possible que la justícia hagi de guanyar una gran quantitat de valor net, però no ho ha revelat a les xarxes socials. De la mateixa manera, tampoc ha compartit les fonts dels seus ingressos amb el públic. De la mateixa manera, el seu pare ha guanyat una gran quantitat de diners de la seva exitosa carrera.\nSegons el valor net de les celebritats, té un valor net estimat al voltant 30 milions de dòlars a partir del 2022. La principal font dels seus ingressos és la seva exitosa carrera com a cantant, compositor i músic nord-americà. A més, ha guanyat molt nom i fama de la seva carrera.\nTítol: el jutge Mellencamp amb bicicleta (Foto: Vida local)\nA partir d'ara, la Justícia està vivint una vida de luxe i alegre gràcies als ingressos que ha rebut de la seva carrera. Com que és una noia treballadora, guanyarà una gran quantitat de diners en els propers dies.\nQuina és l'alçada de la justícia Mellencamp?\nEl jutge Mellencamp té un cos en forma, fi i amb una bona personalitat. Està beneïda amb una bona alçada de 5 peus i 5 polzades d'alçada. Així mateix, el seu pes corporal total ronda els 55 kg. La justícia és un parell d'ulls de color marró amb els cabells de color marró fosc.\nQuin és l'estat de relació de la justícia Mellencamp?\nParlant de la vida personal, el jutge Mellencamp és possiblement solter de moment. Prefereix viure una vida discreta, per la qual cosa no ha revelat cap informació sobre el seu marit o xicot als mitjans. Ha mantingut l'amor com una gran càrrega de la seva vida. Tot i que la Justícia té la capacitat d'entendre la vida amorosa. No obstant això, ella no ha estat involucrada en cap relació o assumptes fins ara.\nTítol: la jutge Mellencamp posant per a la foto amb la seva germana (foto: Wikibio_\nA partir d'ara, la Justícia podria estar dedicant més temps a la seva carrera en lloc d'implicar-se en cap relació o amor. Mai ha estat involucrada en cap rumor o polèmica sobre la seva vida personal. La justícia és una noia bonica i bonica amb bon comportament. Segurament tindrà una parella perfecta, amorosa i afectuosa en el futur.\nCarrera Professional de Justícia Mellencamp\nLa jutge Mellencamp podria haver estat involucrada en algun tipus de carrera, però no l'ha compartit a les xarxes socials.\nDe la mateixa manera, el seu pareJohn Mellencampha començat la seva carrera com a cantant, compositor i músic nord-americà.\nTítol: el pare del jutge Mellencamp, John Mellencamp, al cartell (Foto: Amazon)\nHa publicat el seu primer disc 'Incident de la Castanyera” sota el nom de Johnny Cougar, a la insistència del seu gerent.\nTambé grava 'The Kid Inside' el seguiment de Chestnut Street Incident l'any 1977.\nJohn ha aparegut en diversos vídeos com ara 'Get a Leg Up' i 'Again Tonight', 'Last Chance', 'Love and Happiness', 'Now More Than Ever' i altres.\n6 Societats modernes on governen les dones


VENEZIA MILLENARIA – Alia Vox\nInici » Catàleg » VENEZIA MILLENARIA\nShop > CDBook-ca\nDurant més d’un mil·lenni, del 700 al 1797, la ciutat de Venècia exercí un paper preponderant a la Mediterrània i a la història mundial. Fundada pels bizantins, aquests dotaren la llacuna d’una dimensió d’intermediària entre Orient i Occident, situada entre les desembocadures de dos rius on petits hàbitats precaris s’adossaven al litoral. Aquesta ciutat aquàtica per essència, amb les seves ramificacions de canals, esdevingué el domini de mercaders de tots els orígens, que tanmateix acabarien remant tots plegats en una mateixa direcció: fer fructificar els negocis, els intercanvis i els interessos. Progressivament, s’anà instaurant un comerç que feia transitar productes d’Orient (espècies, sedes, metalls preciosos, objectes de luxe) a Occident, mentre altres productes o aliments (per exemple, sal o fusta) partien cap a llevant.\nEn instaurar una “república”, representada per un sistema de govern oligàrquic encapçalat per un dux elegit a títol vitalici, Venècia aprofundí la seva independència davant Bizanci, fins a imposar-se més aviat com a soci comercial que no pas com a vassall.\nAl llarg d’aquest mil·lenni, aquesta ciutat mítica esdevingué rica, independent i potent força de pressa, gràcies al seu desenvolupament naval. Després de resistir Carlemany, competí amb Roma fins a convertir-se en la primera potència econòmica de la conca mediterrània, cosa que li permeté de desenvolupar-se en tots els camps tècnics, científics i culturals: arquitectura, obres d’art en l’àmbit de la pintura, la literatura i la música, entre d’altres.\nDes de l’inici, i sobretot cap a la fi del segle XV, Venècia es beneficià de dos grans avantatges: gaudia d’una total llibertat d’impremta, en no trobar-se sotmesa a les imposicions del Vaticà i de la Inquisició. Era la Porta d’Oriente, on vivia gent vinguda d’arreu del món: bizantins, italians, àrabs, jueus, eslaus, armenis, turcs… Tot això explica l’extraordinari desenvolupament de la impremta. En una època de tanta violència entre les religions, cal destacar que és a Venècia on fou imprès el primer alcorà, el primer Talmud i la primera bíblia en italià vulgar, així com les primeres obres dels reformistes alemanys després de la Reforma protestant. El fet que es tractés d’una ciutat d’immigrants també explica que s’hi imprimís en totes les llengües: així hi aparegueren els primers llibres en grec, en armeni, en alfabet ciríl·lic; i també és allí on foren impresos més de la meitat dels llibres europeus, tot inventant el best-seller i el llibre de butxaca, i també editant els primers texts eròtics, els primers tractats de cuina i de medicina, a més d’establir els primers sistemes rudimentaris de drets d’autor i d’allò que avui anomenem màrqueting o tècniques comercials.\nÉs també en aquesta ciutat multicultural on nasqué l’edició musical a partir de la fi del segle XV. Malgrat que avui se situï simbòlicament al 1501, amb la publicació de l’Harmonice musices Odhecaton A per Ottaviano Petrucci, en realitat, Ottaviano Scotto (ca. 1440-1498), originari de Monza a Llombardia, imprimí ja cap al 1480 uns excel·lents missals en caràcters vermells i negres, entre d’altres. Fou el fundador d’una nissaga de tipògrafs que dominà l’edició musical veneciana durant tot el segle XVI. L’obra musical editada el 1501 per Ottaviano Petrucci no és pas la primera impresa amb l’ajut de caràcters de tipus, sinó que constitueix la primera obra íntegrament dedicada a la música, deixant de limitar-se a breus fragments introduïts en un text litúrgic o poètic. Durant més de tres segles, l’edició musical veneciana tingué un paper cabdal en la difusió de la música i de la teoria musical italianes i europees, que travessà fronteres i segles.\nTambé gràcies al seu comerç i, per tant, als seus contactes amb el conjunt del món mediterrani –tot establint factories per totes les illes i tot el litoral, intercanviant objectes, però també acollint gent de tots els orígens–, rebé les influències del món cristià de l’Orient llatí i del món ortodox, així com de les cultures otomana, jueva, armènia i musulmana.\nTotes aquestes influències les evocarem a través de la música, tot seguint els principals esdeveniments d’aquesta fabulosa història mil·lenària. Una història única d’una ciutat diferent, creada per persones que van saber imaginar i conservar la prosperitat i la llibertat de la seva república durant més de mil anys, gràcies al seu coratge, al seu saber, a la seva capacitat d’aventura i de diàleg, però sobretot al seu amor per l’art i per la bellesa.\nAcompanyarem aquestes persones fent sentir els diferents aspectes sonors que aquests mars Adriàtic i Mediterrani han sabut produir a les diferents ciutats, regions i països que els voregen. Amb els meravellosos vocalistes del conjunt ortodox/bizantí dirigit pel gran cantor ortodox Panagiotis Neochoritis, els músics convidats de Grècia, Turquia, Marroc i Armènia així com els solistes de La Capella Reial de Catalunya, d’Hespèrion XXI i de Le Concert des Nations presentarem les músiques religioses i profanes de les més antigues tradicions ortodoxes de Bizanci, els cants dels croats, les músiques d’Istanbul i de l’Imperi Otomà, de Grècia, de Turquia i, és clar, d’Itàlia. Totes elles han conformat i influït les meravelloses produccions musicals que Bizanci i Venècia han sabut oferir a la història de la música europea. Guillaume Dufay, Clément Janequin, Adrian Willaert, Joan Brudieu, Claude Goudimel, Ambrosius Lobwasser, Giovanni Gabrieli, Claudio Monteverdi, Antonio Vivaldi, Johann Adolph Hasse i molts altres, com Mozart i Beethoven, són els noms prestigiosos que van fer ressonar i evocar a l’Europa de l’època –i encara ho fan fins als nostres dies– la grandesa d’una ciutat excepcional, l’hegemonia de la qual durà molt temps.\nEl 1797, les tropes franceses de Napoleó van ocupar la terra ferma i provocar la caiguda de la República de Venècia. Per a representar la fi d’aquesta història mil·lenària, que es precipità sota la influència de la Revolució Francesa i de les ambicions imperials de Napoleó, hem triat una música, una mica més tardana, però sorprenent i emotiva: el cant revolucionari de “La Santa Lliga”, La nuit est sombre, de Luigi Bordèse (1815-1886) segons un text d’Adolphe Joly, adaptat per a 4 veus d’un cor masculí amb orgue (o piano) i interpretat sobre música de Ludwig van Beethoven: l’Allegretto de la 7a Simfonia i l’Allegro final de la 5a Simfonia. La nostra versió musical afegeix a aquestes quatre parts cantades l’essència de la textura instrumental prevista a l’original de Beethoven, però interpretada pel variadíssim dispositiu emprat a la segona part del programa.\nLa República de Venècia s’extingí el 1797, però en cap cas ho féu el somni oriental de la Sereníssima, que –com afirma Olivier Lexa– continuà inspirant nombrosos artistes i intel·lectuals, com John Ruskin, que indica que “els venecians mereixen menció especial, car és l’únic poble europeu que sembla haver comprès plenament el magnífic instint de les races orientals”. Al tombant del segle XX, l’artista dissenyador Marià Fortuny i Madrazo, fill del famós pintor català Marià Fortuny (i Marsal), reté homenatge a la història oriental de Venècia a través dels seus llums i dels seus famosos teixits.\nDesprés de la seva incorporació a Àustria en virtut del Tractat de Campo Formio, que posà fi a la guerra entre França i Àustria, Venècia hagué d’esperar fins al 1866 per a integrar-se plenament a Itàlia. Avui és una de les seves ciutats eternes, com Roma, i es manté com una de les seves joies més belles.\nBellaterra, 2 d’octubre de 2017


Gestió aeroportuària (I): Intermodalitat Avió-TAV: el peix gran es menja al petit | La Trama Urbana\n← Postal #6: Per la nostra seguretat\nGestió aeroportuària (II): Postal #7: El drama de Spanair →\nUna de les afirmacions que trobo més destacable a la nota de premsa que recull les declaracions de la Ministra és la següent: les licitacions que pretenien motivar la competència entre El Prat i Barajas no eren adequades segons la Ministra, ja que “el objetivo tiene que ser favorecer a ambos para que compitan con los grandes hub europeos”. Fem, doncs, l’exercici que ens planteja la Ministra. Suposem que El Prat i Barajas no competeixen, suposem que El Prat i Barajas poden ser aliats per a competir amb els hubs de la resta d’Europa. Tot això porta implícit el principi d’igualtat dels aeroports en la competició amb els hubs europeus. En aquest sentit, un dels elements més importants per a determinar el tràfic d’un aeroport és el seu mercat local. Aquest mercat local podrà ser major o menor en funció de diversos factors, essent la qualitat de l’accessibilitat un dels factors clau. Així doncs, recollint un estudi de que vaig presentar el passat desembre de 2011 al 4rt Fòrum de la European Civil Aviation Conference (ECAC), en aquest article analitzarem la situació de la intermodalitat avió-TAV als aeroports de Madrid-Barajas i Barcelona El Prat.\nEspanya es convertirà aviat en el segon país del món en nombre de kilòmetres de TAV (només superat per Xina), però en canvi, a data d’avui, no té cap aeroport connectat de forma directa a la xarxa de TAV. Aquesta política d’intermodalitat contrasta amb les diverses iniciatives d’intermodalitat entre TAV i aeroports existents a la resta d’Europa, moltes de les quals daten dels anys 1990.\nSeguidament, es presenten dos exemples d’aeroports petits (Girona i Ciudad Real) i d’aeroports grans (Madrid i Barcelona), tots ells sense serveis d’intermodalitat TAV-Avió, però amb les vies molt pròximes a la terminal.\nAvui, a Espanya, només Madrid-Barajas té prevista una connexió en cul-de-sac amb la xarxa de TAV per a finals de 2012 o inicis de 2013. Tot i això, la connexió en cul-de-sac no permetria una intermodalitat real amb totes les línies de TAV i la seva adequada coordinació amb els vols, ja que l’estació mancarà del suficient espai per a estacionar-hi tots els combois. De fet, la connexió TAV-Avió als principals aeroports europeus és amb estacions passants i no pas en cul-de-sac.\nLa intermodalitat TAV-Avió beneficia a ciutadans (més opcions per viatjar, viatges més còmodes i moltes vegades una disminució en el preu del viatge), aeroports (ampliant l’àrea de servei i enfortint el mercat local) i línies aèries de xarxa (que poden focalitzar el seu esforç en les rutes intercontinentals o en aquelles que els hi són més profitoses). A partir d’aquestes premisses bàsiques, reconegudes per tècnics, professionals i acadèmics, a l’ECAC es va presentar un anàlisi amb SIG de les àrees de servei dels aeroports Madrid-Barajas i Barcelona-El Prat. Aquest anàlisi contemplava dos escenaris: a) Desenvolupament total de la xarxa TAV, Madrid-Barajas connectat directament al TAV i Barcelona-El Prat sense connexió intermodal; i b) Desenvolupament total de la xarxa TAV i connexió directa intermodal als dos aeroports.\nMentre que, en el primer escenari, el nombre de persones que es beneficien de la possibilitat de tenir els dos aeroports a menys de 2:30-3:00 amb TAV són 7,7 milions, en el segon escenari, la quantitat de població dins d’aquesta àrea augmenta fins a 23,6 milions.\nD’aquesta manera, la possibilitat de que existeixin estacions intermodals de TAV als dos aeroports representaria una millora clara per a la població, especialment en opcions i possibilitats de viatjar i disminució de preus en les tarifes aèries per l’augment de la competició entre els dos aeroports. A més a més, també existeixen altres beneficis addicionals relacionats amb la complementarietat de la xarxa, mentre que Madrid-Barajas és un aeroport especialitzat en el tràfic cap a Amèrica Llatina, l’aeroport de Barcelona-El Prat sembla que podria anar-se especialitzant en vols intercontinentals cap a Rússia, Àsia i Mitjà Orient. Això seria un benefici clar pel ciutadà, ja que podria triar un aeroport o un altre segons el seu destí i realitzar el primer tram del seu viatge de manera més còmode mitjançant el TAV.\nDe tota manera, sembla que el futur s’assemblarà més al primer escenari en el qual el “peix gran es menjarà el petit”. El “perill del peix gran” és un dels grans riscs d’una mala política d’intermodalitat segons va indicar en la mateixa jornada en Giuseppe Rizzo, Tècnic de Referència en Intermodalitat Tren-Avió de la Direcció General de Mobilitat i Transport de la Comissió Europea.\nA part d’una clara pèrdua de competitivitat i un augment de les despeses econòmiques pels ciutadans i les empreses, la manca d’intermodalitat TAV-Avió als aeroports espanyols pot limitar el nivell de resiliència del sistema de transport en el seu conjunt i, també, presentar greus problemes per adaptar-se a situacions extremes en que, per alguna causa, part de la xarxa quedi fora de servei (per exemple, en el cas d’erupcions de volcans i d’altres catàstrofes naturals). A més a més, el fet de que en un futur pròxim només Madrid-Barajas estigui connectat de forma directa al TAV tindrà conseqüències pel que fa a un augment de la congestió a llarg termini en aquest aeroport i reduirà en nivell de competència al sistema aeroportuari espanyol.\nAquesta entrada s'ha publicat en Economia, Economia política, Infraestructures i transport, Moviments socials, Ordenació del territori i planejament i etiquetada amb barcelona el prat, civil aviation, foment, madrid barajas, transporte aéreo, Tren d'Alta Velocitat. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n2 responses to “Gestió aeroportuària (I): Intermodalitat Avió-TAV: el peix gran es menja al petit”\nRetroenllaç: Gestió aeroportuària (II): Postal #7: El drama de Spanair | La Trama Urbana\nRetroenllaç: Gestión aeroportuaria (III): Spanair, ahora ¿qué? | La Trama Urbana


L’Hospital Trueta ha atès 43 pacients el primer any de la Unitat funcional de malalties de la neurona motora | ICS Girona\nLa més coneguda és l’Esclerosi Lateral Amiotròfica, una malaltia poc freqüent però amb un gran impacte per al pacient i la seva família, de la qual avui 21 de juny se celebra el Dia Mundial\nDes que es va posar en marxa la unitat s’han realitzat 426 visites, les quals han estat tan presencials com telefòniques i telemàtiques, especialment durant la pandèmia de Coronavirus SARS-CoV-2. Els professionals han fet una mitjana de deu visites per a cada pacient durant aquest any. Els pacients atesos a la Unitat Funcional de malalties de la neurona motora tenen una mitjana d'edat de 65 anys, i en el 53,5% són dones i el 46,5% homes.\nLes malalties de la neurona motora constitueixen un grup de malalties amb evolucions variables. Es caracteritzen per una baixa incidència, una alta complexitat de cures i que tenen gran impacte per al pacient i el seu entorn: tant a l’esfera personal, com familiar i social. Aquest tipus de malalties solen aparèixer després dels 50 anys. Actualment no hi ha cap tractament curatiu d’aquest tipus de malalties. La més freqüent és l’ELA, una greu malaltia neurològica que va lligada a una progressiva degeneració de les neurones motores, que són les que controlen el moviment voluntari del músculs, com ara els responsables de la parla, de caminar, deglutir i fins i tot respirar. Normalment els músculs es debiliten i s’atrofien, i els moviments es tornen rígids, estranys i maldestres.\nLa Unitat funcional específica per a les malalties de la neurona motora es va posar en marxa per la voluntat de donar resposta a les necessitats dels pacient i familiars d’una manera més coordinada i facilitadora per a ells i també per a l’equip assistencial. La unitat està formada per professionals de diferents disciplines: cinc metges/metgesses de diferents especialitats -Neurologia, Pneumologia, Endocrinologia i Neurofisiologia clínica-, personal d’infermeria –una infermera especialitzada en Pneumologia i la infermera gestora, un especialista en fisioteràpia respiratòria i dues dietistes; a part d’estar amb estret contacte amb rehabilitadors, psicòlegs, assistència primària, PADES i els altres diferents centres assistencials de la Regió Sanitària de Girona. La Unitat també ha suposat una millora per als professionals a l’hora de treballar en equip, ja que els ha permès tenir una millor comunicació i una millor gestió dels recursos sanitaris. La Unitat funcional d’ELA està operativa un dia al mes.


Tarragona 2018, dia 4: Àfrica Zamorano aconsegueix el primer gran podi internacional | Fosbury\nFosbury » Jocs Olímpics » Tarragona 2018, dia 4: Àfrica Zamorano aconsegueix el primer gran podi internacional La natació s'acomiada dels Jocs del Mediterrani\nLa tercera jornada de ple rendiment ha estat la darrera de la natació i la primera de la lluita\n11 esports diferents han pres part en la tercera gran jornada dels Jocs del Mediterrani. El botí de medalles de Tarragona 2018 continua expandint-se amb un domini clar d’Itàlia al medaller\n1. Dos africans brillen a la piscina\nLa natació s’ha acomiadat dels Jocs del Mediterrani amb la tercera jornada al centre aquàtic de Campclar. Més enllà de les victòries de Belmonte, Paltrinieri, Stepjanovic o Quadarella, dos nedadors africans han brillat a Tarragona 2018. La primera és l’egípcia Farida Osman, millor esportista africana de 2017, que ha guanyat un nou or per endur-se un botí total de 2 ors i 1 plata. Osman se situa segona al medaller (només per darrere de Belmonte) després de demostrar que el bronze del mundial de 2017 no va ser casualitat. Rapidíssima, ha guanyat a les proves curtes: 50 papallona i 50 lliures. D’altra banda, l’algerià Osama Sahnoune ha sumat la segona medalla amb una plata als 50 lliures després d’haver guanyat els 100. Fa dos anys ja es va proclamar bicampió d’Àfrica.\n2. La primera medalla asiàtica té passaport dels EUA\nMahassen Hala Fattouh s’ha penjat la medalla de plata en halterofília en la categoria de menys de 63 kg. Ho ha aconseguit en l’aixecament en dos temps després de fer tres nuls en arrencada. Una medalla inesperada davant diverses rivals teòricament superiors que han fallat i que l’ha permès pujar al podi dels Jocs del Mediterrani. En una jornada en què un lluitador sirià s’ha endut un bronze, el podi de Hala ha estat el primer per Àsia a Tarragona 2018. El seu és un cas que retrata un país: el seu pare va ser una de les 900.000 persones que van fugir del país durant la guerra civil (1975-1990) i va provar fortuna als EUA. Allà Hala ha construït una carrera esportiva notable que la va portar a competir amb el Líban, un país on no ha viscut mai, a partir de 2014.\n3. Marios Georgiou, el xipriota gimnasta\nDominador absolut dels Jocs dels Petits Estats d’Europa el 2015 amb 6 ors i triomfador per partida doble als potents Jocs de la Commonwealth d’aquest 2018, el gran dels germans Georgiou (l’Ilias, nascut el 1999, també ha competit a Tarragona 2018) ha triomfat amb una excel·lent prestació al concurs individual all-around de gimnàstica artística i s’ha endut la medalla d’or final, el primer podi per a Xipre a Tarragona 2018. Nascut a finals de 1997, Georgiou es va convertir a Rio de Janeiro en el primer xipriota en accedir a una final olímpica de gimnàstica, encara que una lesió li va impedir lluitar entre els millors. Aquest any s’ha imposat en una prova de la copa del món en les paral·leles. Futur prometedor en l’àmbit europeu.\nAcaba de finalitzar l'”all-arround” masculí de gimnàstica artística al pavelló olímpic de Reus. El xipriota Marios Georgiou ha guanyat la medalla d’or. #Tarragona2018 #elsteusJocs pic.twitter.com/KOfkDnhOGd\n— TAC 12 (@tac12_tv) 25 de juny de 2018\nTarracvs Samuel Carmona Qui guanyarà? pic.twitter.com/b6MTablMBJ\n— Tarragona 2018 (@Tarragona2018) 25 de juny de 2018\nEl centre aquàtic ha tornat a ser el gran focus d’atenció per als nostres esportistes. És allà on han seguit ampliant el botí amb diversos noms propis. Mireia Belmonte s’ha col·locat al capdavant del medaller individual amb dues noves medalles: l’or als 200 papallona i la plata als 400 lliures, on Simona Quadarella ha tornat a sorprendre-la demostrant un talent immens per la seva joventut. En total, 2 ors i 3 plates (una d’elles per equips) per a una Belmonte que era favorita a ser pentacampiona individual a Tarragona 2018 però que no ha rendit al seu màxim nivell. També ha tornat al podi Jessica Vall, que ha aconseguit el bronze als 50 braça després d’haver-se imposat als 100 i als 200.\nQui s’ha estrenat en uns grans campionats internacionals és Àfrica Zamorano, que ha aconseguit la plata als 200 esquena i mira els europeus amb optimisme. També ha obtingut una plata (la segona individual a Tarragona 2018) Lidón Muñoz als 50 lliures. Tant ella com Vall com Belmonte han estat subcampiones en els 4×100 estils. En un tastet de natació adaptada (programa estrany dels Jocs) Sarai Gascón ha aconseguit el bronze als 100 lliures S10 i el valencià David Levecq la plata a al mateixa prova masculina.\n1. Itàlia: 30 ors, 19 plates, 20 bronzes: 138 punts.\n2. Espanya: 12 ors, 24 plates, 18 bronzes: 102 punts.\n3. França: 11 ors, 13 plates, 16 bronzes: 75 punts\n4. Turquia: 11 ors, 10 plates i 17 bronzes: 70 punts\n5. Sèrbia: 8 ors, 8 plates, 4 bronzes: 44 punts\n6. Egipte: 7 ors, 7 plates, 9 bronzes: 44 punts\n7. Grècia: 7 ors, 3 plates, 9 bronzes: 36 punts\nÀfrica ZamoranoBoxaDavid LevecqDestacatFarida OsmanGimnàstica ArtísticahalterofíliaJèssica VallJocs del MediterraniLidón MuñozMahassen Hala FattouhMarios GeorgiouMireia BelmonteNatacióOsama SanhouneSamuel CarmonaSarai GascónTarragona 2018


Ludwig von Köchel - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n14 gener 1800\n3 juny 1877 (77 anys)\nMusicòleg, botànic, historiador, mineralogista, naturalista, compositor, editor, historiador de la música i biògraf\nLudwig Alois Ferdinand Ritter von Köchel (Stein, 14 de gener de 1800 - Viena, 3 de juny de 1877) va ser un escriptor, compositor, botànic, editor i admirador de l'obra musical de Wolfgang Amadeus Mozart. Va catalogar la seva obra, catàleg que va publicar el 1862.\nVa néixer a Stein (Baixa Àustria). Va estudiar dret a Viena i va ser durant 15 anys tutor dels quatre fills de l'Arxiduc Carles. Aquesta activitat li va guanyar el títol de Ritter (cavaller) i li va permetre viure de rendes la resta dels seus dies. Es va dedicar en forma privada a la investigació, realitzant campanyes de collita d'espècimens botànics a l'Àfrica del Nord, la península Ibèrica, la Gran Bretanya i Rússia, molt apreciades pels científics contemporanis. A més es va interessar per la geologia i la mineralogia.\nEra membre del Mozarteum de Salzburg i la seva passió per la música el va portar a sistematitzar el catàleg de composicions de Mozart, que va publicar el 1862 amb el títol de Chonologisch-thematisches Verzeichnis sämtlicher Tonwerke Wolfgang Amadé Mozarts. El seu cognom, i la inicial d'aquest, van quedar des de llavors vinculats al cèlebre compositor.\nTambé va finançar en part la primera edició completa de les obres de Mozart que va publicar Breitkopf&Härtel, des de 1877 fins a 1905. En ella es va utilitzar la classificació proposada per Köchel que agrupa les obres en 24 categories.\nCatàleg Köchel (KV, inicials de Köchel Verzeichnis) de l'obra de Wolfgang Amadeus Mozart (1862)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Ludwig von Köchel\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ludwig_von_Köchel&oldid=21015522»


Holiday home Vakantiepark De Kuilart 2 Koudum Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHoliday home Vakantiepark De Kuilart 2-, Koudum, Koudum, Països Baixos, 8723CG - Veure al mapaHoliday home Vakantiepark De Kuilart 2Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 39 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Holiday home Vakantiepark De Kuilart 2 està situat idealment a Koudum; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Holiday home Vakantiepark De Kuilart 2 és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia són només algunes de les comoditats que fan que Holiday home Vakantiepark De Kuilart 2 sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, nevera, forn microones, plat de dutxa a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Holiday home Vakantiepark De Kuilart 2 és una selecció idònia per a la vostra estada a Koudum.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióempolles d'aigua de cortesianeveracalefaccióforn microonesplat de dutxaIdiomes ParlatsHolandès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Belvilla t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. Les despeses de l'electricitat no estan incloses en el preu i caldrà abonar-les el dia sortida en funció del consum del client.Mostrar més


La tendència en texans més complicada de 2020\nEl vostre consentiment s’aplica als dominis següents: moda2020.cat\nEl teu estat actual: Consentiment acceptat. Gestiona el teu consentiment.\nLes cookies de tercers que s’utilitzen als nostres llocs web s’utilitzen principalment per comprendre el funcionament del lloc web, la seva interacció amb el nostre lloc web, mantenir els nostres serveis segurs, proporcionar publicitat que sigui rellevant per a vostè i, en tot això, oferir-te una millora i una millora. experiència d’usuari i ajudeu a accelerar les futures interaccions amb el nostre lloc web.\n5 tendències d’estiu\nLes sabates per la primavera-estiu 2020 en totes les parts\nLa tendència en texans més popular de 2020\nLa tendència en texans més complicada de 2020 ja està en botigues - en 5 tendències d’estiu\nLes sabates per la primavera-estiu 2020 en totes les parts - en 5 tendències d’estiu\nTendències primavera 2020 - Modistes✨ en 5 tendències d’estiu\nLlegir mésAjustaments de cookiesD'acord


Veïns de Patraix, deu anys de batalla contra Iberdrola - Diari La Veu\nEscriba el número 359761\n18 octubre 2014 01:00h\nRes més conèixer-se la decisió d'ampliar la subestació, els veïns van començar a organitzar-se, presentar al·legacions i el 18 de setembre ja es va convocar una concentració en la porta de les instal·lacions d'Iberdrola. Els veïns exigien el trasllat de la subestació i reivindicaven el dret a la salut.\nDemanen des de fa una dècada que s'aplique el principi de precaució, per l'efecte que les radiacions electromagnètiques pogueren tenir en la leucèmia infantil, diferents tipus de càncer per a adults, avortaments espontanis, Alzheimer, problemes cardiovasculars, alteracions hormonals, insomni, estrès, esterilitat o cataractes, entre d'altres. Afigen que tota activitat industrial considerada “nociva” i “perillosa” ha d'emplaçar-se, segons la normativa, a 2.000 metres del nucli més proper de població; afirmen que la línia d'alta tensió passa pel subsòl a escassos metres de col·legis i guarderies, al costat d'edificis d'habitatges i per sota d'un carril-bici. I es remeten, finalment, a l'explosió de la subestació transformadora al maig de 2007.\nUna ullada a les al·legacions permet conèixer de primera mà els arguments veïnals. En primer lloc, s'acullen a una sentència de 2009 del Jutjat del Contenciós-Administratiu nombre 1 de València, que estableix que l'ajuntament va actuar de manera irregular en concedir la llicència d'activitat “innòcua” a la subestació, malgrat tractar-se d'una activitat perillosa i no respectar la distància de 2.000 metres respecte a zones habitades. Es dóna la circumstància que informes de tècnics municipals, que obren en poder dels veïns, advertien del perill de les instal·lacions. La qüestió de les llicències, no obstant açò, espera més de cinc anys al fet que el TSJ resolga els recursos presentats. Mentre, la subestació transformadora opera sense els corresponents permisos.\nExplosió en 2007\nPerò més important encara és l'explosió produïda el 15 de maig de 2007, la qual cosa va provocar que l'ajuntament ordenara immediatament el precinte de la subestació. Pel perill demostrat per a la seguretat de les persones, el consistori i els governs autonòmic i estatal van arribar a un acord per a traslladar la subestació a una altra zona poc poblada de la ciutat, el Nou Llit del Túria, al juliol de 2008. Però, malgrat aprovar-se el sòl municipal per a la nova destinació, l'acord mai es va materialitzar. I l'estació no solament continua operativa en la barriada de Patraix, davant la indignació dels veïns, sinó que ara pretén ampliar-se.\nEl document amb les al·legacions veïnals és ben clar en la descripció de l'ocorregut el 15 de maig de 2007: “Una pluja de cristalls en els carrers adjacents i un pànic col·lectiu entre els veïns; encara que afortunadament no es van registrar víctimes mortals, la gravetat de l'explosió i les seues conseqüències podrien haver-les ocasionat”. No obstant açò, el TSJ va resoldre al febrer de 2012 anul·lar el tancament de l'estació transformadora decretat pel consistori.\nTan important com la descripció de fets i circumstàncies és, en aquest cas, la història de les mobilitzacions. Al maig de 2005, quan els veïns van tenir coneixement que s'impulsava el projecte, van començar a organitzar-se. Prompte va tenir lloc la primera manifestació, a la qual van assistir unes 600 persones (a les primeres assemblees en el carrer n'acudien vora 400). I dos anys de “cassolades” tots els dijous. Les obres van arrancar al juny i un mes després -a l'estiu i a la nit- van començar a arribar els camions amb els blocs de formigó prefabricat (els veïns van recórrer a l'“acció directa” i es posaven davant dels vehicles). Funcionava el boca a boca, el casa per casa, sempre amb el mètode assembleari i a partir d'aportacions individuals. També van recórrer a informes científics per a advertir dels perills. Mentre Iberdrola -recorda Isabel García, activista des de primera hora- “treia tríptics amb les bondats del centre transformador”. Així, de manera espontània, es va constituir Subestació Patraix Fora.\nL'esclat de 2007 va constituir una fita. “Sabíem que l'estació podia explotar i que hi havia aqueix risc; sempre dèiem que era perillós, de fet, es podia haver generat un núvol tòxic en cas de combustió, encara que al final no es va produir”, recorda una veïna. I van continuar en l'obstinació de traure del barri la instal·lació d'Iberdrola. Va haver-hi una “cadena” humana de més de 6.000 persones en el barri i una manifestació en el centre de València amb més de 7.000 persones. La barriada popular s'omplia de cartells contra la subestació, al mateix temps que es combinaven els aspectes lúdic i reivindicatiu amb la participació de famílies senceres. El Dia de la Pau o el Dia de l'Arbre eren una bona oportunitat per a difondre la causa. S'organitzaven també mercadets per a arreplegar fons, xarrades en col·legis i associacions de veïns, obres de teatre i concerts en el carrer, de rock o de música clàssica, però sempre amb la mateixa consigna: “Subestació fora!”.\nLa lluita no incorria en l'aïllament, al contrari, se cercava la vinculació amb altres col·lectius i barris. “Vam estar al congrés del PSOE i allà on anava l'alcaldessa, a qualsevol acte, la seguíem”, recorda Isabel García. Un altre capítol de la batalla és el de la repressió policial. Al principi els agents deixaven fer, de fet, la primera nit van poder parar l'entrada dels camions. Però l'endemà es va dissenyar un desplegament amb un centenar de policies antidisturbis, que va acabar amb dues detencions. Destaca Isabel García que es van emportar detinguda “una senyora de mitjana edat perquè una agent deia que l'havia agredit; va romandre un dia en els calabossos i als dos mesos li va arribar una carta en la qual se la informava d'una petició increïble: dos anys de presó”.\nUn dels grans exemples el van donar les dones majors (entorn dels 70 anys) que, pancarta en mà, encapçalaven les manifestacions i després es desplaçaven a la plaça de l'Ajuntament per a repartir informació i butlletins. Així ho van fer durant anys. Una d'elles va ser Luisa Beltrán, treballadora domèstica hui amb 80 anys. Les seues paraules transmeten la saviesa de l'experiència. D'on treien les forces? “D'on no les teníem; hem passat molt”. Recorda especialment quan va explotar la subestació: “Del fum que engolim i engolim no tinc els ulls bé; van enviar de seguida un carro per a netejar-ho tot i després dir que no es van trencar cristalls”. I les consignes d'alguna de les pancartes: “Iberdrola mata amb el cable, i Rita és la culpable”.\nPassats els anys, Isabel García, membre de l'Associació de Veïns de Favara, recapitula: “Va ser una experiència de participació ciutadana inoblidable; per molt que ens diguen que no s'aconseguirà res, tots junts podem, però és necessari estar molt units”. Ja llavors, per la seua experiència, recelava de les institucions, “però ara desconfie encara més”. Sobre les pràctiques d'Iberdrola, considera que és una empresa “que s'omplirà la butxaca i res més; ens han atacat pertot arreu; enviaven tríptics per correu als veïns en els quals s'assegurava que la subestació suposaria una millora per al barri i no tindria impacte sobre la salut; fins i tot van posar un telèfon a la nostra disposició”.\nEls veïns reparteixen les culpes entre les diferents administracions (l'ajuntament, la Generalitat Valenciana i el govern estatal). Però Amadeu Sanchis, portaveu d'EUPV-IU en el consistori, posa l'èmfasi en la responsabilitat de l'executiu de Zapatero: “Vam proposar en el Congrés el tancament de la subestació, però es va rebutjar; va ser així mateix Joan Clos, ministre d'Indústria amb el PSOE entre 2006 i 2008, qui va declarar la innocuïtat en general de les subestacions elèctriques”. Al final, remata Amadeu Sanchis, “totes les administracions han anat passant-se la pilota, i totes elles estan fortament condicionades per Iberdrola”. Recorda, així mateix, les càrregues policials perpetrades contra els veïns amb una Delegació del Govern en mans del PSOE.\nJunt a la subestació, Iberdrola disposa d'un solar on un grup de veïns ha realitzat tasques de desbrossament, neteja i manteniment. Al maig de 2013 el van adequar i convertir en l'“Espai Dòmada”, que inclou un petit hort urbà on es conreen hortalisses, creïlles i plantes medicinals, a més d'impartir-se un taller d'ús i manteniment de la bicicleta (en el seu moment, també assajos de teatre). “Hem transformat en una petita parcel·la de terra cultivable una cosa que abans era ciment; és una experiència d'autoconsum que pretén vincular la gent del barri”, destaca Mario Vila, encarregat del taller. Fa dues setmanes el solar va acollir un concert amb el lema 'No a la subestació'. Entre el 9 i el 12 d'octubre es van celebrar les XX Festes Populars del barri de Patraix.\nAquesta informació ha sigut publicada en Rebel·lió. Traducció: La Veu del País Valencià.\nEscriba el número 783194


【Mag-Lite】 | Waveinn\nCarregadors i bateries (6)\nFor Standard C / D 2 batteries\nMag-Lite a waveinn - la millor selecció de productes al millor preu. Mai havia set tant fàcil navegar i comprar per internet articles de botiga-nautica-pesca. I el millor de tot és que et portem el material de botiga-nautica-pesca que necessitis directament a la porta de casa. La majoria de productes Mag-Lite s’envien ràpidament, 24 hores després d’haver fet la compra a waveinn. Com a distribuïdor autoritzat de Mag-Lite tenim un ampli coneixement de tots els productes i últimes tecnologies. Podem assessorar-te amb els millors consells per utilitzar i cuidar el material Mag-Lite de la millor manera. Sempre que ho necessitis rebràs el millor servei del nostre equip d’esportistes experts. Creiem que una part important per a la satisfacció del client és garantir que la compra es fa en un entorn 100% segur i confidencial. Volem que estiguis 100% satisfet amb la teva compra a waveinn, però si per algun motiu això no passés, tens 30 dies per fer la devolució de la compra. Si tens una pregunta o necessites que t’assessorem, no dubtis a contactar amb el nostre equip d’atenció al client de waveinn. Estarem encantats en donar resposta a totes les teves preguntes i a ajudar-te en tot el que necessitis!


El Banc d'Espanya preveu una forta frenada de l'economia aquest any - Diari de Girona\nL'autoritat monetària retalla quatre dècimes el creixement del PIB el 2019 i el situa al 2%, mentre que el rebaixa a l'1,7% per al 2020 Avisa d'un menor dinamisme per la por a una recessió global\neuropa press 24.09.2019 | 23:59\nEl Banc d'Espanya preveu una forta frenada de l'economia aquest any madrid\nEl Banc d'Espanya ha retallat quatre dècimes la seva estimació de creixement del PIB el 2019, fins al 2%, i també ha rebaixat dues dècimes, fins a l'1,7%, el seu pronòstic pel 2020 pel menor dinamisme observat per al segon semestre de l'any com a conseqüència de les majors incerteses tant nacionals com internacionals. Pel 2021, espera un creixement de l'1,6%, una desena menys que la previsió anterior.\nEn el seu butlletí trimestral anterior, publicat al juny, l'autoritat monetària va elevar dues desenes la seva estimació per aquest any, des del 2,2% al 2,4%, i ara tres mesos després, retalla l'estimació fins al 2%, i la situa dues dècimes per sota de l'estimació oficial del Govern, la qual cosa dóna mostra de l'elevada incertesa actual.\nAixí, apunta al «notable debilitament» de la demanda interna, amb una reculada també important de la inversió en béns d'equip, així com «l'escàs dinamisme» de les exportacions i «l'embranzida reduïda» de les importacions, i adverteix de la prolongació de l'etapa de cert debilitament de l'activitat en el curt termini».\nEl Banc d'Espanya explica que la retallada de quatre punts de l'estimació de creixement el 2019 es deu, a parts iguals, a les sèries revisades de la Comptabilitat Nacional per part de l'Institut Nacional d'Estadística (INE), que van mostrar un menor creixement del PIB i una «menor resistència» de l'economia espanyola a la incertesa global del que s'estimava inicialment, i d'altra banda, a l'augment d'aquesta mateixa incertesa en els mesos d'estiu i a l'empitjorament del context exterior.\nD'aquesta manera, l'autoritat monetària indica que les incerteses que s'entrellucaven en el primer semestre ja han començat materialitzar-se, la qual cosa va portar al Banc d'Espanya a empitjorar tant les taxes de creixement del PIB com de creació d'ocupació i taxa d'atur.\nAixí, juntament amb la retallada del creixement, la creació d'ocupació creixerà un 1,8% i un 1,3% el 2019 i 2020, respectivament, dues desenes menys que les estimacions de juny.\nCom a conseqüència d'això, la taxa d'atur a l'Estat se situarà en l'14,1% a la fi d'aquest any, dues dècimes més que el que s'estimava al juny.