Enginyers tècnics, enginyers superiors i titulats de Grau dels àmbits industrial, informàtica, telecomunicacions i multimèdia, que vulguin treballar, o treballin, en l'entorn industrial i que vulguin complementar la seva formació per aconseguir un perfil de gestor o de desenvolupador de producte dins la smart factory.\nProfessionals i directius interessats a aprofundir en la cultura digital i la seva capacitat transformadora del model industrial, fent possibles noves vies i models de negoci.\nDirectius i professionals que vulguin obtenir la visió holística necessària per gestionar el procés de transformació digital de l'empresa industrial, més enllà de la tecnologia o del punt de vista únic de l'àrea de producció.\nEls coneixements bàsics que es requereixen per cursar el postgrau Desenvolupament i Integració de Sistemes Ciberfísics són els que corresponen a la formació acadèmica i la pràctica professional dels titulats en enginyeria tècnica, enginyeria superior i titulats de grau dels àmbits industrial, informàtic, de telecomunicacions i multimèdia, o titulacions relacionades (Matemàtiques, Física, etc.).\nEls titulats en enginyeries tecnològiques i industrials poden tenir un perfil més afí als temes tractats, sense ser per això un requisit per a la realització d'aquesta especialització.


El Matí de Tarragona Ràdio - Impulsa't - Impulsa't. Dilluns 07 d'octubre\nImpulsa't. Dilluns 07 d'octubre\nNova secció quinzenal conjuntament amb la conselleria De Treball i Ocupació Econòmica de l'Ajuntament de Tarragona, i amb Tarragona Impulsa. En aquest primer programa ens acompanyarà. Xavier Tarrés, conseller de Treball i Activació Econòmica; Valle Mellado, directora del viver d’Empreses i coordinadora secció emprenedoria, i Aurora de la Torre, cap de la secció tècnica.\nImpulsa't. Jornada Tarragona Impulsa\nMés de 300 persones han participat en la sisena Jornada Tarragona Impulsa, que enguany ha centrat els seus continguts en els nous perfils professionals i la imatge personal. Les ponències han començat poc després de les nou del matí al Palau firal i de Congressos. Un primer bloc ha tractat sobre els perfils professionals actuals, la recerca d’oportunitats laborals dels millenials i els nous reptes de la Generació Z, els nascuts després dels anys 90. Ha anat a càrrec de la referent en el món del coaching aplicat a l'empresa Gina Aran. Ha estat una de les entrevistades, juntament amb el conseller d’ocupació i desenvolupament econòmic de l’Ajuntament, Francesc Roca, a l'espai Impulsa't, que hem fet en directe des del Palau de Congressos.\nImpulsa't. Dijous 09 de novembre\nImpulsa’t. Dijous 05 d'octubre\nObrim nova temporada de l’espai que, quinzenalment, farem a Tarragona Ràdio amb Tarragona Impulsa. Merche Carod i Maite Jové, parlaran de formació, dels cursos que queden d’aquí a finals d’any i dels cursos que el servei posarà en marxa a partir de desembre\nImpulsa't. Dijous 20 de juliol\nPublicat el: 20/07/2017


Miquel Sola Suris: de setembre 2011\nActes de Reagrupament per la diada nacional de Catalunya a Mataró\nDissabte 10 de setembre es realitza la II Marxa de torxes per la independència. Reagrupament Mataró hi col·labora conjuntament amb altres partits polítics i entitats amb Mataró per la Independència, entitat organitzadora. Enguany la marxa és el dia 10 a les 21h del vespre a la Plaça Santa Anna. A partir d'una hora abans ja es podran comprar els tiquets de les torxes. El recorregut consta d’una caminada pel centre històric de la ciutat. Començarà i finalitzarà a la mateixa Plaça Santa Anna. A continuació es procedirà a la lectura del manifest, l'actuació dels grups de música: La Traca i Dabucabuc i sopar al carrer per 10 € (no cal fer reserva prèvia). Qualsevol persona que vulgui col·laborar en la preparació de l'acte pot personar-se a la plaça Santa Anna a partir de les 6 de la tarda a la parada informativa de Mataró per la Independència.\nDiumenge 11 de setembre hi ha la ofrena floral a la plaça de Rafael Casanova, a partir de les 10:30. Reagrupament Mataró ens adherim al manifest de Mataró per la Independència.\nDilluns 12 de setembre Reagrupament s’afegeix a la crida de Somescola.cat en defensa de la immersió lingüística en català i per aquesta raó ens concentrarem davant de l’ajuntament a les 19:00 hores del vespre\nPublicat per Miquel Sola Suris a 23:49 Cap comentari:\nActes de Reagrupament per la diada nacional de Ca...\nCRÒNICA: El Missatger de SSMM els Reis Mags d'Orient arriba a l'Havana


Com demanar una hipoteca per a un terreny\n4 agost, 2021 | Antonio Beltrán\nHipoteca d´autopromotorSin categoría\nViviu en un habitatge de propietat, no teniu hipoteca o bé us en queda poca amb relació al preu pel qual vendreu. Heu pensat a comprar un terreny per construir la casa dels vostres somnis.\nMireu la zona que us agrada, us informeu sobre els preus dels terrenys i teniu un coneixement aproximat del tipus de casa que podreu construir.\nAl cap d’un temps trobeu un terreny que us encaixa i adopteu la decisió de comprar-lo. Com que encara no heu venut la vostra casa us adreceu al vostre banc per demanar un préstec o una hipoteca. I… us diuen que no us concedeixen la hipoteca o el préstec si no teniu el projecte i el permís de construcció.\nLa cosa es complica, doncs. Si encara no heu comprat el terreny, com us volen fer pagar per un projecte (a partir de 6.000 €) i per aconseguir el permís de construcció (sobre un 4 % del cost de construcció)?\nEls bancs, com a norma general, no concedeixen una hipoteca per a la compra de un terreny si el sol·licitant no disposa del projecte i del permís de construcció. Això es deu al fet que els bancs perceben que les hipoteques d’autopromoció tenen més risc.\nLlavors, com s’aconsegueix una hipoteca per comprar un terreny?\nL’única opció és hipotecant la casa si no la teniu ja hipotecada o si la hipoteca és molt petita. O bé, d’altra banda, si els vostres pares o sogres us permeten hipotecar temporalment el seu habitatge, fins que feu la construcció o hàgiu venut la vostra.\nCal tenir en compte que el banc concedirà una hipoteca per a un terreny sempre que sigui un terreny urbà. I com a màxim concedirà una hipoteca de fins a un 50 % del seu preu. De manera excepcional podreu arribar fins al 100 % del cost del terreny si els ingressos conjunts són com a mínim de 4.500 € i, a més, tal com hem dit més amunt, hi aporteu un habitatge com a segona garantia.\nSi es tracta d’un terreny rústic el finançament es complica absolutament, perquè aquesta mena de terrenys no permeten construccions noves i estan mancats de subministraments. I, a més, la quantitat de persones interessades a viure en un terreny rústic o adquirir-ne un és molt petita, i en conseqüència, en el millor dels casos trobaríem un finançament del 30 % del seu preu.\nLa hipoteca es concedirà sempre i quan l’import sigui de 50.000 euros com a mínim. Si l’import és inferior, l’entitat bancària ens oferirà un préstec personal.\nSi en un futur volguéssiu construir i necessitéssiu finançament, caldria que la hipoteca del terreny estigués pagada o bé que no hi hagués hipoteca o que tota estigués suportada per l’habitatge que aportéssim com a garantia addicional.\nLa idea de comprar un terreny, idealment, és per construir. Si us cal finançar-ne la compra, és preferible recolzar-vos en un immoble que estigui lliure de càrregues i que sol·liciteu un import superior al preu de compra per disposar de prou diners per pagar l’obra i les despeses vinculades: llicència d’obra, llicència urbanística de l’ajuntament, visat del projecte per part del col·legi d’arquitectes, estudis de seguretat i salut i estudi geotècnic si escau, acta de replanteig i començament d’obra.\nQuins impostos es paguen quan es compra un terreny?\nAl preu de compra del terreny hi heu d’afegir els impostos. La mena d’impost dependrà de si el venedor és un particular o una empresa.\nEn el cas que el venedor sigui un particular pagareu l’ITP (impost de transmissions patrimonials), que és del 10 % a Catalunya i la Comunitat Valenciana, del 6 % a la Comunitat Autònoma de Madrid i del 8 % en el cas d’Andalusia, per posar uns exemples. Si qui ven el terreny és una empresa pagareu un IVA del 21 %.\nAquesta mena d’hipoteques presenten algunes diferències respecte d’una hipoteca normal. La principal és que el banc us presta diners per un habitatge que encara no existeix i va alliberant fons a mesura que avança l’obra, mentre que amb les hipoteques normals el bancs us dona la totalitat del crèdit en un sol pagament.\nAquesta opció d’una hipoteca d’autopromotor no acostuma a ser gaire coneguda, tot i que és una opció molt bona per a totes aquelles persones que volen construir el seu habitatge com sempre l’han somniat.\nCal destacar que aquesta mena de préstec hipotecari no només es concedeix per a la construcció d’un immoble sobre un solar edificable, sinó que també es pot concedir per a la rehabilitació d’un habitatge ja construït.\nCom aconseguir una hipoteca d’autopromotor\nIgual que succeeix amb la resta de préstecs i hipoteques, per aconseguir una hipoteca d’autopromotor cal complir uns requisits i unes condicions establertes pel banc, que no són exactament les mateixes que necessiteu per adquirir un immoble.\nPerquè el banc concedeixi un préstec hipotecari per a l’autopromoció, és ideal que el terreny sobre el qual construirem sigui propietat del sol·licitant i estigui lliure de càrregues. O, almenys, que aquestes càrregues siguin mínimes. I que es disposi del projecte i de la llicència de construcció.\nAltres condicions i requisits són aquests:\nDisposar de reserves econòmiques, perquè el banc sol concedir entre un 80 % i un 100 % del cost de construcció. És a dir, que haureu de disposar, com a mínim, d’un 20-30 % de l’import total de l’obra, incloent-hi plànols, permisos, llicències, impostos, etc.; en definitiva, tots els costos.\nCertificar que sou el propietari del terreny. La persona que demani la hipoteca haurà de ser la mateixa compradora, sense persones terceres implicades.\nEl terreny haurà d’estar inscrit al Registre de la Propietat.\nTenir llicència de construcció. Abans de posar-vos en contacte amb la vostra entitat financera, cal que tingueu en regla tots els papers i els permisos de l’ajuntament corresponent, cosa que inclou la llicència de construcció pagada, aprovada i en regla.\nTenir pressupostos d’empreses constructores. És recomanable que el pressupost sigui molt exacte pel que fa a diners i a temps, ja que la vostra entitat bancària us prestarà els diners sobre el paper, sense considerar els imprevistos i els retards que puguin sorgir sobre la marxa.\nTenir l’aprovació del col·legi oficial d’arquitectes. Si el projecte no està visat pel corresponent col·legi professional, no podreu optar a una hipoteca d’autopromoció.\nNecessitareu també una assegurança a tot risc durant tot el temps que duri l’obra, un comprovant de pagament dels impostos i la declaració d’obra nova en construcció.\nEn el cas de les hipoteques d’autopromoció, les entitats bancàries van lliurant els diners per trams o etapes. Les més habituals són aquestes:\nEtapa sòl, prèvia a l’obra. Quan s’arriba a l’acord hipotecari, abans de començar l’obra, l’entitat bancària us lliura un percentatge de la hipoteca autoritzada que heu demanat prèviament. Aquesta quantitat s’ha acordat amb el constructor i es destina a comprar els materials necessaris i a posar els fonaments.\nEtapa de certificacions. Segons va avançant la construcció s’aniran rebent els pagaments a terminis. Amb aquest objectiu l’arquitecte encarregat de l’obra anirà presentant a l’entitat financera certificacions dels avançaments, i un arquitecte taxador farà visites per comprovar-ne la correcció. En el cas que no s’avanci, el banc no podrà seguir aportant diners per continuar l’obra.\nEtapa final d’obra. El pagament final es farà quan l’arquitecte certifiqui que l’obra s’ha acabat i que l’habitatge ja és usable. Acostuma a ser, normalment, el 10-20 % del total del préstec.\nPel que fa a l’amortització del préstec, normalment durant el període de construcció només es paguen els interessos. Un cop acabada l’obra, és quan haureu de començar a pagar cada mes les quotes acordades prèviament.\nEn definitiva, si es compleixen els requisits, aquesta mena d’hipoteca és una opció molt bona per a totes aquelles persones que vulguin construir-se una llar a la seva manera, com sempre havien somniat..\nPréstec hipotecari per a autopromoció\nConeix el blog de el Banc d’Espanya


TUMORS MAMARIS EN GOSSES I GATES | Clínica veterinària J. Prat Morera\nEntrada publicada el 10 novembre, 2016 per HV Prat.\nEls tumors de la glàndula mamària són el tipus de tumor més freqüent en les gosses, (fins al 50% dels tumors). Aproximadament, del 35 al 50% són malignes.\nEn les gates són menys freqüents (1/3 dels tumors) però, en aquest cas, fins al 90% són malignes.\nEls mascles també poden tenir tumors mamaris. Són molt poc frequents però solen tenir un comportament molt agressiu.\nDe la mateixa manera que els tumors mamaris en persones, no es noten i normalment no s’observen símptomes en les primeres fases. Només es nota un bony a la panxa. En molts casos, es detecta el tumor quan aquest sagna o s’infecta, quan fa mala olor i taca.\nSi el tumor metastatitza, s’estén cap a altres parts del cos com els pulmons. Llavors pot causar inapetència, pèrdua de pes, letargia, tos, dificultat per respirar i finalment la mort.\nA les gosses solen aparèixer a les mames més properes a les potes del darrere. En canvi, a les gates apareixen a les mames més properes a les potes del davant.\n- NOMBRE DE ZELS: no hi ha evidències que demostrin que una femella necessiti tenir un zel o cadells per al seu benestar físic i mental. A més, l’exposició a les hormones sexuals produïdes pels ovaris augmenta el risc a patir tumors mamaris i també condiciona la seva malignitat. Per reduir el risc de patir tumors mamaris i prevenir l’aparició d’altres malalties de l’aparell reproductor és molt recomanable esterilitzar les femelles quan són joves (6 – 9 mesos d’edat).\nEl risc de desenvolupar tumors mamaris és del 0,05% si s’esterilitzen abans del primer zel, del 8% si es fa després i del 26% si es fa després del segon.\nEl risc és del 6% si s’esterilitzen abans dels 6 mesos d’edat i del 14% si es fa entre els 6 i els 12 mesos. Hem de tenir en compte que les gates no esterilitzades tenen 7 vegades més risc de patir tumors mamaris que les esterilitzades.\n- RAÇA I ALTERACIONS GENÈTIQUES:\nLes races de mida petita tendeixen a desenvolupar més tumors mamaris, tot i que només un 15% són malignes. Les races grans són menys propenses però fins al 58% són malignes. Les gosses de races pures també tenen més predisposició que les creuades. Les races més predisposades són: canitx, chihuahua, dachshund, yorkshire terrier, maltès, cocker spaniel, springer spaniel anglès, setter anglès, spaniel bretó, pastor alemany, pointer, dòberman i bòxer.\nLes siameses presenten el doble de risc que les altres races degut a alteracions genètiques que també les predisposen a patir altres tipus de càncer.\n- EDAT i SEXE: Afecten principalment a animals de mitjana o avançada edat.\nMajoritàriament es presenten a partir dels 10-11 anys. En femelles el 40 – 50% dels tumors són malignes, en mascles menys de l’1%.\nApareixen principalment entre els 8 i els 12 anys.\n- OBESITAT i DIETES CASOLANES: es pensa que l’obesitat dins el primer any de vida i les dietes riques en carn vermella poden predisposar les femelles no esterilitzades a patir tumors mamaris.\n- TRACTAMENTS PER INTERROMPRE EL ZEL: els progestàgens augmenten el risc de desenvolupar tumors mamaris perquè estimulen la proliferació de cèl·lules mamàries. La millor manera d’evitar el cicle reproductiu definitivament és l’ovariohisterectomia (OHE).\nEl diagnòstic dels tumors mamaris es basa en la biòpsia. La citologia pot ajudar a diferenciar abans de la cirurgia entre “benignes i malignes” i entre tumors de mama i tumors d’altres tipus. És molt important fer el diagnòstic individual per a cada nòdul ja que els tumors benignes i malignes poden coexistir.\nHi ha proves complementàries que poden ser necessàries per buscar metàstasis i definir el pronòstic:\n- Anàlisi de sang per avaluar l’estat general de l’animal.\n- Radiografies i Tomografia Computeritzada.\n- Citologia i biòpsia dels nòduls limfàtics regionals.\nEl tractament d’elecció per als tumors mamaris és la cirurgia. En el cas que el tumor sigui maligne s’ha de considerar complementar la cirurgia amb quimioteràpia. L’administració de quimioteràpia depèn de diversos factors:\n- Mida del tumor\n- Ulceració de la zona\n- Característiques microscòpiques del tumor\nL’objectiu principal de la quimioteràpia és mantenir una qualitat de vida bona per l’animal controlant el tumor durant el màxim temps possible, per això els fàrmacs utilitzats en veterinària són menys agressius que els de medicina humana. A més a més, els gossos i els gats sembla que són més tolerants a la quimioteràpia que les persones i normalment no pateixen efectes secundaris tan severs.\nS’ha de tenir en compte que encara que el tumor s’elimini completament, l’animal pot desenvolupar-ne més en el futur.\nEls 3 factors principals a tenir en compte per establir el pronòstic són la mida del tumor, l’afectació dels nòduls limfàtics regionals i la metàstasi. Amb aquesta informació podem classificar els tumors en 5 estadis, sent els d’estadi 1 els que tenen un pronòstic millor.\nLa causa exacta dels tumors mamaris és desconeguda, de tota manera està demostrat que la majoria es poden prevenir si esterilitzem a les femelles abans de l’any d’edat o abans del tercer zel. Encara que l’efecte protector de l’esterilització és molt més clar en les gosses, també és important realitzar la cirurgia en gates.\n← ESTERILITZACIÓ DE LES FEMELLES\n· © 2020 Clínica veterinària J. Prat Morera · Designed by Themes & Co ·


Reina del Maresme ~ SANT GAUDENCI Rumba Catalana\n23 de juliol 2013 by Sant Gaudenci2 comments\nEl videoclip Reina del Maresme mostra Mataró i la seva gent. La protagonista, la Reina del Maresme, passeja per diferents indrets de la ciutat i va trobant-se amb diverses persones per acabar en una festa a la platja on tothom balla la cançó.\nAquest videoclip és el resultat de la col·laboració de la televisió local, m1tv, la Pera Produccions, productora constituida per un grup d'estudiants del TecnoCampus i el suport de l'Ajuntament de Mataró.\nReina del Maresme és el títol de la cançó que van crear uns músics de la ciutat en homenatge a Mataró i al col·lectiu rumbero. La peça de Johnny Salazar, Ivó Oller, Petete Malla i Joan López, va ser interpretada per primer cop pel combo Mataró Rumba All Stars durant Les Santes de 2012. Aquest 2013 també estan en el programa de Les Santes el dia 24 en la Nit de Rumba. A més dels autors, també hi han col·laborat varis artistes paios i gitanos vinculats a la ciutat com: Yumitus de la Payoya, Rafalito Salazar, Nil Villà, Josep Valldeneu, Susy Ferrer, Georgina Blanch, Ferran Aguiló i Marc Grasas.\n´´ 29 de juliol de 2013, a les 17:06\n´´ 29 de juliol de 2013, a les 17:19\nuy buena esta canción y el vídeo también, tengo una petición me podrías decir en que discos participo Enrique "el hijo de la china" Malla, yo lo tengo localizado en el de Salsa Gitana y el de Rabbit Rumba y en una maqueta de la Sonora catalana y no tengo más información, muchas gracias.


Holiday home Casa O Pescaglia Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDissenyat tant per oci com per negoci, Holiday home Casa O està situat idealment a Pescaglia; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Casa O ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera, forn microones a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Pescaglia, el Holiday home Casa O és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


centre catòlic mataró: Tanquem el mes gaudint de la cultura a Mataró.\nTanquem el mes gaudint de la cultura a Mataró.\nDissabte, 30 de setembre / 20 h\nOriol Broggi dirigeix aquest recorregut al llarg de les commocions històriques de l'Europa del segle XX firmat per Wajdi Mouawad.\nDijous, 28 de setembre / 18.30 h\n75 anys de tracció a vapor a RENFE\nDivendres, 29 de setembre / 19 h\nConferència - col·loqui a càrrec de Jordi Valero i Vilagines, tècnic de material ferroviari de RENFE i especialista en tracció a vapor.\nDissabte, 30 de setembre / 12 h\nDissabte, 30 de setembre / De 18 a 21 h\nExposició i venda d'originals a càrrec dels artistes: pintures, dibuixos, gravats, escultures, ceràmiques, etc\nDissabte, 30 de setembre / 18 h\nDissabte, 30 de setembre / A les 19.30 h\nCaminar sobre el gel és una exposició col·lectiva que parteix del relat del cineasta alemany Werner Herzog, Del caminar sobre hielo. La traducció del text en l'àmbit de les arts visuals pren forma en l’activació del paisatge a través de la performance i l'anàlisi sobre la disfuncionalitat de l’art.


Dos detinguts, cinc investigats i 215 identificats per la "rave" de Llinars\nMossos d'Esquadra, periodistes i assistents a la "rave", a l'exterior de la nau on s'ha fet la festa (ACN / Carola López)\nMiquel Sàmper i Josep Lluís Trapero defensen haver esperat a desallotjar la festa il·legal per "l'alta complexitat" de l'operatiu\n03/01/2021 - 00.56 Actualitzat 03/01/2021 - 08.32\nLa festa "rave" de Cap d'Any en una nau abandonada de Llinars del Vallès ha acabat amb un balanç de dos detinguts, cinc investigats i 215 identificats. Ho han explicat el conseller d'Interior, Miquel Sàmper, i el cap dels Mossos d'Esquadra, Josep Lluís Trapero, en una compareixença hores després del desallotjament.\nEn el desallotjament de la festa, que va començar la nit de Cap d'Any i ha durat més de 40 hores, s'han comissat els equips de música dels dos escenaris que hi havia a la nau.\nTant Sàmper com Trapero han reiterat que el desallotjament era un dispositiu "d'alta complexitat" perquè a l'interior de la nau hi havia centenars de persones agrupades. El conseller d'Interior ha defensat que s'havia de fer amb llum de dia per "identificar i sancionar tots els assistents" i "evitar qualsevol risc de salut pública".\nEl conseller d'Interior, Miquel Sàmper, durant la roda de premsa d'aquest dissabte\nSospitosos d'un delicte de desobediència greu\nEls dos detinguts són els propietaris dels equips de so. La policia els considera presumptes organitzadors de la festa i són sospitosos d'un delicte de desobediència greu, el mateix de què s'acusa els cinc investigats. Els assistents a la festa s'enfronten a sancions de fins a 3.000 euros, mentre que per als organitzadors la multa pot arribar als 600.000 euros.\nTot i que s'ha identificat 215 persones que eren a l'interior de la nau, Trapero ha dit que assumeixen que alguns dels assistents van abandonar el lloc dels fets prèviament. En total, suposen que a la festa hi van participar unes 300 persones. Entre els identificats hi ha persones de nacionalitat espanyola, però també francesa, italiana, andorrana, austríaca, holandesa i luxemburguesa.\nUn agent identifica una de les assistents a la festa de Llinars (ACN / Carola López)\nA més, la Conselleria d'Interior ha elevat una consulta a la Fiscalia per si els fets poden considerar-se constitutius d'un delicte contra la salut pública, a més d'infringir la normativa administrativa anti-Covid.\nEn el marc de l'operatiu, s'han practicat 61 tests d'alcoholèmia tots amb resultat negatiu i també una prova de drogues amb resultat positiu. A més, el Servei Català de Trànsit ha aixecat 30 actes per documentació caducada o inspecció tècnica del vehicle caducada.\nEl cap dels Mossos d'Esquadra, Josep Lluís Trapero, en la compareixença per informar sobre la 'rave' de Llinars\n"Un exercici d'irresponsabilitat"\nPreguntat sobre si els Mossos d'Esquadra fan autocrítica per l'actuació, Trapero ha dit que es podria haver millorat en la detecció de la festa i ha afegit que continuen treballant per identificar el propietari de la nau abandonada.\nTrapero ha subratllat que tot plegat ha passat en un context de "pandèmia" en què s'havien de tenir presents altres criteris més enllà de l'ordre públic i policial. El major dels Mossos ha dit que els assistents a la festa no respectaven la distància entre persones i que ningú anava amb mascareta:\n"Ningú ha tingut una actitud de facilitar el final d'aquest exercici d'irresponsabilitat"\nTambé ha apuntat que si no es van desallotjar els assistents abans, va ser per diversos motius: la necessitat de disposar de més efectius, tenir més informació del lloc i també de les persones que participaven a la festa. "Probablement ho podíem haver fet ahir, però necessitàvem llum" ha explicat el cap dels Mossos.\nEl major dels Mossos també ha explicat que la policia local de Llinars va intentar mediar la nit del 31 i que els Mossos ho van provar dues vegades més; una, divendres a la tarda i una altra, dissabte al matí abans de procedir al desallotjament.\nSense tests, però amb registre d'assistents\nDurant el transcurs del dispositiu, s'ha determinat que no calia practicar proves de Covid als participants a la festa perquè no hi havia constància de cap positiu. Trapero ha reclamat "un criteri sanitari" per actuar en desallotjaments com aquest i ha explicat que van consultar a la Conselleria de Salut si calia fer proves als assistents i confinar-los, i que la resposta va ser que no calia.\nEl que sí que s'ha fet en el transcurs del desallotjament ha estat elaborar un registre de les persones que hi havia dins de la nau per "tenir la seva traçabilitat" en cas que algun d'ells resulti positiu de coronavirus.\nEn el desallotjament hi han intervingut deu equips de la Brigada Mòbil, nou de l'ARRO, deu patrulles de la Unitat de Seguretat Ciutadana de Granollers, Trànsit, efectius d'Investigació, de Mediació i Comunicació i del Sistema d'Emergències Mèdiques.\nDos dels assistents a la festa "rave", després del desallotjament efectuat pels Mossos (ACN / Carola López)\nCoronavirus Miquel Sàmper Josep Lluís Trapero\nInterior i Salut s'assenyalen pel retard en el desallotjament de la "rave" de Llinars


Etiquetes: Ajuntament,Paeria,Lleida,Canal Paeria,premsa,prensa,notícies,Escola Espiga,Dinar Marca Horta,Marca Horta,Productes de l’Horta,Setmana de l’Horta a l’Escola,horts escolars,Fèlix Larrosa,Agnès Sendrós\nLleida ha viscut la Setmana de l’Horta a l’Escola, un cicle d’activitats que té com a objectiu sensibilitzar la comunitat educativa de la importància i els valors d’aquest territori de 19.000 hectàrees que encercla el nucli urbà.\nEl paer en cap Fèlix Larrosa ha assistit a l’Escola Espiga, a una de les propostes programades. El “Dinar 100% Horta de Lleida” ha ofert els alumnes d’aquest i altres 10 centres educatius -de l’ordre de 1.500 nenes i nens- un menú integrat exclusivament per productes d’aquest territori.\nL’alcalde ha destacat que, amb aquesta i altres iniciatives, el govern de l’Ajuntament de Lleida té la finalitat de “potenciar la vida de l’Horta i, sobretot, els seus valors”, que també són els propis de la ciutat. “Volem que la gent de l’Horta hi pugui seguir vivint i, per això, incorporem nous serveis com el transport a demanda que entrarà en servei de manera imminent”. A la visita, també ha assistit el regidor de l’Horta Joan Queralt.\nDinar 100% Horta\nEl menú escolar als centres participants ha consistit en una crema de carabassa i calçots de la Partida de Rufea (Del Tros a la Llar); una hamburguesa de vedella Angus de la Partida de Sant Just (Grup Garreta), amb patates fregides de poma de la Partida de Torres de Sanuí (Sanuí Fruits), amb la possibilitat de canviar per un plat sense carn: ous ecològics i codi 0 de la Partida de Marimunt. Com a postres, pera de la Partida de Granyena (Arilfrut). Tots els productors participants formen part de la marca Horta de Lleida (hortalleida.cat).\nLa Setmana de l’Horta a l’Escola vol apropar els productes de l’Horta de Lleida als estudiants i a les seves famílies; difondre les activitats i el procés d’aprenentatge en els centres educatius amb hort escolar a la comunitat educativa, famílies i barris de la ciutat, i generar un espai de reflexió al voltant de la importància social i ecològica del consum de productes de proximitat, de l’Horta de Lleida.\nEls centres participants obren portes als seus horts escolars a tota la comunitat educativa i els barris de la ciutat de Lleida, amb els objectius de difondre les activitats que hi realitzen i el procés d’aprenentatge a través de l’hort escolar. Els 5 centres educatius que obriran les portes dels seus horts escolars en horari lectiu són l’EMB Ronda-La Mercè, Escola la Mitjana, Escola Joan XXIII, l’INS Castell dels Templers i l’INS Guindàvols.\nEl programa d’accions també inclou la possibilitat de realitzar visites a explotacions agràries i xerrades a l’Horta de Lleida, amb la participació de 10 empreses i entitats.\nFutSal – Palma Produccions 2018 joventut futbol sala Plenari infants adolescents 2011 IME cultura “programa educatiu” Lleida carabasses instal.lació juguem escola bressol Escoles Bressol EBM Bordeta portes obertes virtuals Pacte Civisme Xerrada Mobilitat Sostenibilitat ciutat saludable rècord 61a volta ciclista lleida La Paeria a Fitur Programa Ubicat 2019 750 aniversari Aspectes econòmics El Turó de la Seu Vella acull celebració del Dia d’Europa Àngel Ros entrevista TV3 aeroport Jornada inaugural programa innovador i experimental +Q IMO ajuntament Lleida. Dakar Isidre Esteve habilitats digitals telecentres De Brasil Catalunya 2017 VdT versos temporada poseia jove Mertixell Nus oci, igualtat, campanya invertir remodelació basses homenatjats, sant jordi, consell escolar\nAcampades al plató de...


A l’ombra de Joan Ribó\nEsther Tarín, Feliciano Albaladejo, Sandro Pons, Xavier Ribera i Pau Vendrell integren la ‘guàrdia de corps’ de l’alcalde de València\nFormen el G-5 de l’Alcaldia que ha ‘revolucionat’ les formes de funcionament de l’antic ‘búnquer’ de Rita Barberá\n01/11/2015 - 19:25h\nEsther Tarín treballant a Alcaldia de l'ajuntament de València\nA l’ombra. Passen desapercebuts i sempre estan darrere dels focus. Són peces elementals perquè l’engranatge del tercer consistori més important d’Espanya puga tirar endavant. Són indispensables per al seu cap, l’alcalde Joan Ribó. Però ningú en parla. “No són els protagonistes, només ajuden l’alcalde. És a ell a qui han de dirigir-se les mirades”. La frase, pronunciada en el seu entorn més pròxim, reflecteix la filosofia de modèstia de la ‘guàrdia de corps’ de l’Alcaldia.\nNo obstant això, ocupen els llocs directius del que durant anys va ser el ‘búnquer’ particular de l’exalcaldessa popular Rita Barberá. On només els anteriors capos del departament d’Alcaldia podien accedir a les dependències de qui detenia la vara de l’Ajuntament de València. Lloc en què l’anterior cap de Gabinet de l’ara senadora podia fer i desfer al seu capritx, encara que sempre complint els designis de Barberá. Era la seua germana, Asunción Barberá.\nAmb les eleccions municipals de maig del 2015, el PP va ser desnonat del poder municipal. I a partir d’ací, les regnes de les distintes àrees de què es compon l’Alcaldia capitanejada per Ribó van ser assumides com un repte per cinc assessors. Són el denominat G-5 de l’Alcaldia. La seua arribada ha revolucionat un departament “ancorat en el segle xviii”.\nDe la seua confiança més estricta\nEl personal que va escollir Ribó perquè l’ajudaren en els seus propòsits combinava joventut i experiència i distints perfils. Però tots reunien una qualitat: era de la seua confiança. Una aptitud no menor en aquests casos.\nLa seua ombra més directa és Esther Tarín. És la seua cap de Gabinet i s’encarrega de marcar l’agenda a l’alcalde, de preparar-li tota la documentació necessària per quan acudeix a debats, de com són les relacions amb els ciutadans, de distribuir les tasques entre els altres ‘caps’ d’alcaldia. És la mà dreta de l’alcalde. Un lloc que ja va ocupar la legislatura passada com a assessora del llavors portaveu de Compromís i que també va exercir quan Ribó era diputat autonòmic per Esquerra Unida. Negociadora del pacte de govern local, forma part dels adherits a la coalició valencianista. I en la seua motxilla, carrega una dilatada carrera en l’activisme veïnal.\nL’altra peça més destacada del G-5 de l’Alcaldia és Feliciano Albadalejo. Exregidor en l’oposició per Esquerra Unida en les dues primeres legislatures de Barberá al capdavant de València, és el cap de Servei d’Alcaldia. Advocat i extècnic municipal de l’Emshi, coordina tota l’àrea jurídica del consistori. És a dir, s’encarrega de controlar totes les decisions que comporten transcendència jurídica i administrativa. Una tasca àrdua que li va encarregar Ribó per la relació d’amistat personal que manté amb ell. Les seues trajectòries polítiques sempre han anat a l’una. A pesar que ara ell forme part de la pota de Compromís, Iniciativa, i el primer edil dels adherits a la coalició.\nEl grup selecte de Ribó el completen Xavier Ribera, Sandro Pons i Pau Vendrell. Ribera, més jove, és qui té la responsabilitat d’assessorar l’alcalde en temes econòmics –fonamentalment, pressupostos– i contractació. Sociòleg i economista de professió, va ser assessor del grup municipal de Compromís la legislatura passada i va participar en la negociació del Pacte de la Nau. Vendrell, també jove, va ser periodista uns quants anys en RTVV i en el col·lectiu Lambda. És qui porta l’àrea de comunicació, qui dissenya com s’ha transmetre, com cal vendre la tasca del tripartit municipal.\nL’encarregat de la planificació urbana, de les infraestructures i dels temes urbanístics és Sandro Pons. Vinculat a moviments com Per l’Horta, ha treballat durant anys en qüestions urbanístiques per a la vicepresidenta i portaveu del Consell Mònica Oltra i per al mateix Ribó. Ara és el cervell que aconsella com ha de ser la futura ciutat de València.\nTrencar amb ‘perquè ho mane jo’\nLa imatge de Ribó deixant la vara tot just que li la van lliurar en la investidura com a alcalde va ser tot un gest. I aquest gest s’ha traslladat al dia a dia del funcionament de l’Alcaldia. Més encara quan els treballadors de l’Alcaldia van veure com no eren acomiadats, sinó que els nous inquilins confiaven en els seus serveis. “Ells pensaven que serien acomiadats”.\n“Els funcionaris estaven molt encotillats, preguntaven fins on havien de posar fins i tot les flors del despatx”, relaten fonts municipals. “Totes les decisions passaven per l’anterior cap de Gabinet, Asunción Barberá”. Ara ha canviat. Els funcionaris municipals tenen llibertat per a fer la seua faena sense haver de consultar qualsevol cosa. Un canvi d’hàbits que encara costa, que s’ha implantat amb molta pedagogia i que encara genera complicacions al selecte club que dirigeix l’Alcaldia.\n“S’han donat casos en què deien als assessors: ací fora hi ha un document perquè el signe l’alcalde. I ells deien: passeu i que us el signe. Responien: però ací es pot passar al seu despatx?”. L’anècdota reflecteix la manera de funcionar de l’equip municipal de Barberá. “En 24 anys els funcionaris no havien xafat el despatx de Barberá gens”, indiquen fonts del govern local.\nNo debades, els treballadors de què és l’Ala Oest de l’Ajuntament de València es van sorprendre quan se’ls va reunir a tots per a demanar-los consell i que explicaren al detall la seua tasca als nous responsables. Entre ells, cal dir-ho, estava Ribó. La situació va despertar sorpresa per la seua presència. Altres detalls, com no portar una roba determinada, eliminar la quasi uniformitat dels treballadors del departament ha trencat amb els usos de Barberá.\n“Una xica va explicar que el seu càrrec era el de mossa d’alcaldia. És a dir, es dedicava a estar asseguda esperant que l’anterior alcaldessa li demanara que li portara un café o un altre encàrrec”, relaten fonts de l’Alcaldia. “Quan se li va dir que passava a exercir en l’Alcaldia una faena de la seua formació, perquè calia per la càrrega de treball, va arrancar a plorar donant les gràcies”.\nA aquestes complicacions, se suma la de l’estat en què els nous responsables van trobar el departament. No hi havia ni un sol expedient, els calaixos estaven buits, els ordinadors estaven formatats. L’Alcaldia era un autèntic solar. I a causa d’això, ho han hagut de reconstruir durant tots aquests primers mesos de govern. Una càrrega de treball més per a acumular.\nUn cap “natural”\nPerquè l’engranatge de l’Alcaldia funcione, cal que la peça principal coordine els seus peons de manera adequada. I per això el tracte, la relació del G-5 amb l’alcalde ha de ser excel·lent. De fet, segons apunten fonts del departament, així és. La confiança que dóna als seus subordinats en la tasca que duen a terme i el seu esperit de consens i de treball en equip són les claus que indiquen l’èxit de la magnífica sintonia que hi ha entre el cap i el seu equip.\nUnes aptituds que van ajudar, just, perquè el pacte a tres bandes per a forjar l’actual govern local integrat per Compromís, PSPV i València en Comú tirara endavant abans que el de la Generalitat Valenciana amb els mateixos actors polítics. “Imposa el lideratge de manera tranquil·la, natural, en especial, per la seua capacitat d’escoltar, raonar i pactar”, elogien des del seu entorn.\nUn fet que fa molt més fàcil la relació de Ribó amb la seua ‘guàrdia de corps’. Amb ells junts, sol despatxar almenys una vegada per setmana. Encara que hi ha vegades, si el tema és molt rellevant, que ho fa de manera diària i individualitzada, a pesar que siguen deu minuts per a entendre les claus de l’assumpte. “Això sí, quan ell diu no, és que no”, refermen persones pròximes a ell.\nI com és la relació del club selecte de l’Alcaldia amb les altres delegacions? Segons sembla, excel·lent, magnífica. Són els adjectius que utilitzen per a definir-la. “La relació és més bona, no té comparació amb la que hi havia en l’anterior legislatura entre edils del PP. Molts ni es parlaven entre ells. Era un govern partit”, asseguren les mateixes fonts.\nAmb quatre mesos al capdavant del govern, sembla que la mecànica del Departament d’Alcaldia no necessita oli perquè rode. Està ben greixat, malgrat uns petits detalls. Cinc persones són les encarregades de fer-ho possible. Però amb discreció. Les càmeres són per a l’alcalde, per a Joan Ribó. A ells els agrada més mantenir-se apartats. I des d’ací, elaborar un treball clau en el rumb que prendrà la ciutat els pròxims anys. És la seua comesa discreta i allunyada dels focus. Sempre a l’ombra de Joan Ribó.


Festa de la Mare de Déu de la Mercè - Opus Dei\nAquest dissabte, 24 de setembre, se celebra la festa de la Mare de Déu de la Mercè patrona de Barcelona. Fem una mica d’història i us oferim algunes dades interesants.\nÚltimes notícies 23 de setembre de 2016\nDivendres 23 a les 19 h Missa de Vigília\nDissabte 24 a les 9 h, 10.30 h (solemne), 12 h, 13 h, 18 h i 20 h.\nSegons la tradició la Mare de Déu s'aparegué alhora, una nit del mes d’agost de l’any 1218, al rei Jaume I el Conqueridor, Sant Pere Nolasc, i a Sant Ramon de Penyafort per demanar-los la fundació d'un orde per a la redempció de captius cristians en mans de musulmans.\nEl seu culte es va difondre especialment durant l'edat mitjana pel Mediterrani i, durant els segles XVI-XVIII, arran de la tasca d'evangelització que van dur-hi a terme els religiosos mercedaris, per terres hispanoamericanes, on hi havia nombrosos convents de mercedaris i on la Mare de Déu és una advocació popular.\nLa imatge actual és una talla de fusta d'estil gòtic del segle XIV, atribuïda a Pere Moragues, amb un infant Jesús a la falda, d'un o dos segles després. Des del 1637 es copatrona de la ciutat de Barcelona, per un vot que va fer el Consell de Cent si alliberava la ciutat d'una plaga de llagostes, i patrona de la diòcesi de Barcelona. Durant l'Exposició Universal de Barcelona (1888) fou coronada canònicament com a patrona de la diòcesi.\nEl Fundador de l'Opus Dei i la Mercè\nLa devoció a la Mare de Déu és una referència constant al llarg de la vida de Sant Josepmaria Escrivà. I, per bé que totes les advocacions que conegué van trobar un lloc en el seu cor, algunes van cobrar especial rellevància. Entre elles es troba la de la Mercè, patrona de Barcelona. [+] Als peus de la Mercè La devoció a la Mare de Déu és una referència constant al llarg de la vida de sant Josepmaria. Algunes advocacions van cobrar especial rellevància. Entre elles es troba la de la Mercè. Un 21 de juny de 1946, sant Josepmaria li va encomenar les intencions que el duien a un viatge a Roma. [+] La Mercè i Sant Josepmaria, explicat en primera persona\nOferim la narració feta per Alfons Balcells de la històrica visita de Sant Josepmaria a la basílica barcelonina de la Mercè l'any 1946. Balcells (1915-2002) fou testimoni directe dels fets, que explica en les seves memòries publicades ara per l’editorial La Formiga d’Or sota el títol “Memòria Ingènua”. [+] Benedicció d’una imatge de sant Josepmaria a la Basílica de la Mercè\nVa presidir l’acte l’arquebisbe de Barcelona, Mons. Lluís Martínez Sistach, acompanyat de Mons. Xavier Echevarría, bisbe prelat de l’Opus Dei. [+]\nMare de Déu de la Mercè i de la Misericòrdia


Ja tenim els relats premiats de la VI edició del Concurs de Microrelats - CAL\nInici / Notícies / Microrelats / Microrelats 2021\nUn cop conegut el veredicte del jurat del Concurs de Microrelats 2021 us comuniquem que, per modalitats, els relats guanyadors són els següents:\nLema: “Llengua i resiliència”\nLema: El relat ha de fer referència al número vint-i-cinc, amb motiu de la celebració del 25è aniversari de la CAL.\n1r premi: Por d’infantesa, de Montserrat Serra Noé (grup Xerrem del Casal Català de Tolosa de Llenguadoc)\n2n premi: Mare Nostrum, d’Ana de la Arena (Grup Xerrem Biblioteca Vapor Badia, Sabadell)\n3r premi: La vint-i-cinquena hora, de Pierre Poncy (grup Xerrem del Casal Català de Tolosa de Llenguadoc)\nEn l’edició d’enguany s’han rebut, en total, 71 candidatures ― 46 dones i 25 homes. D’aquests relats, 61 pertanyen a la Categoria Oberta i 10 a la Categoria Xerrem.\nPel que fa a la Categoria Oberta, la majoria de relats provenen del Principat, concretament, d’aquestes comarques: Alt Penedès, Bages, Baix Ebre, Baix Empordà, Baix Llobregat, Barcelonès, El Lluçanès, Garraf, Gironès, La Garrotxa, Maresme, Osona, Pallars Jussà, Solsonès, Tarragonès, Urgell, Vallès Occidental i Vallès Oriental.\nA més a més, també hi ha hagut dues participacions d’altres punts del domini lingüístic català: les Illes Balears i l’Alguer. Igualment, aquest any també han arribat relats de Lugo i de Marburg (Alemanya). Així mateix és rellevant la presència de membres de Casals Catalans a l’exterior ―integrants de grups Xerrem virtuals creats, justament, arran de la pandèmia―, que han presentat els seus textos a la categoria Xerrem. En total, hi ha hagut 4 grups que han participant en aquesta categoria:\nel grup Xerrem de l’Escola Josep Ventalló (Terrassa)\nel grup Xerrem de la Biblioteca Vapor Badia (Sabadell)\nel grup Xerrem del Casal Català de Tolosa de Llenguadoc (França)\nel grup Xerrem del Casal Català de La Plata (Argentina)\nDes d’aquí podeu accedir als relats guanyadors


Els bancs de boira i de núvols baixos de l'interior s'aniran dissipant amb el pas de les hores\nLa sortida de sol d'avui des de Calella (Maresme) Pere Lluís Donoso\nAquesta matinada ha sigut més freda que l'anterior en bona part del territori, tot i que el cel ennuvolat de les comarques de Ponent ha fet que la temperatura mínima hagi pujat en aquest sector. S'ha arribat als -5 ºC a Das, -4 ºC al Pont de Suert, 1 ºC a Solsona, 3 ºC a Castelló d'Empúries i Fogars de la Selva, 4 ºC a Ulldecona, 5 ºC a Constantí, 6 ºC a Cervera, 7 ºC a Lleida i 8 ºC a Barcelona (Zona Universitària).\nEls bancs de boira i de núvols baixos del Vallès, la Catalunya Central, l'altiplà central i Ponent s'aniran dissipant al llarg del matí, tot i que al nord del pla de Lleida els costarà marxar. A la resta del territori, en canvi, el matí d'aquest dissabte serà bàsicament assolellat. Aprofiteu-lo, perquè durant la resta del cap de setmana el sol serà més car de veure.\nDurant la tarda creixeran nuvolades a les comarques de Barcelona i a l'interior de les de Girona que podran deixar alguns ruixats. Seran més probables cap a la serralada Transversal, el Montseny i el nord de la Catalunya Central, però podrien arribar de manera aïllada en punts del litoral i prelitoral central. La cota de neu voltarà els 1.500 metres.\nPrecipitació prevista per a avui\nLa temperatura màxima serà força semblant a la d'ahir, grau amunt, grau avall. Rondarà entre 10 i 15 ºC a l'Alt Pirineu, al nord de Ponent i a l'altiplà central, i entre 15 i 20 ºC a la resta.\nDurant la nit i la matinada la nuvolositat augmentarà arreu i el cel quedarà força ennuvolat. Demà serà una jornada marcada per la nuvolositat variable. Fins i tot hi haurà alguns ruixats febles i aïllats en punts de l'interior, que seran més probables fins a primera hora del matí i de nou a partir de migdia. La cota de neu se situarà entre els 1.400 i els 1.500 metres. De cara al vespre els núvols baixos tornaran a guanyar terreny pel litoral.\nProbabilitat que demà s'acumulin més de 0,5 mm de precipitació.\nLa temperatura baixarà entre 1 i 4 graus. Difícilment se superaran els 17 o 18 ºC de màxima a Ponent i al litoral i prelitoral.\nDilluns encetarem la setmana i el mes de març amb força núvols al litoral i en punts del prelitoral que deixaran alguna roina. En canvi, a l'interior predominaran les estones de sol.


Rumb al Festival de Venècia | La Finestra Digital\nUn any més La Finestra Digital serà present al Festival de Cinema de Venècia, i abans d’emprendre el viatge fem un repàs al més interessant que ens depara aquesta edició, perquè la 68a ‘Mostra internazionale d’Arte Cinematografica’, que es celebra del 31 d’agost al 10 de setembre arriba trepitjant fort.\nSeran quasi 130 llargmetratges més un grapat de mig i llargmetratges. Tots ells acabats de sortir del laboratori i la inmensa majoria en estrena mundial. Pel.lícules de 35 països dels cinc continents per omplir el programa del Festival Internacional de Cine de Venècia.\nEn l’apartat de premis es reconeixerà a Al Pacino i Bernardo Bertolucci farà entrega del Lleó d’Or a tota una carrera a Marco Bellocchio.\nI després d’unes edicions en les que ha predominat el cinema més minoritari, un cine que interessava més a la crítica que al gran públic, aquest 2011 el Festival pretén buscar l’equilibri amb nombrosos títols dirigits i protagonitzats per alguns dels noms més prestigiosos i prometedors de la industria. Potser per això, dels 22 títols a competició, 10 estan dialogats en anglès.\nEnguany la competició s’obrirà amb l’estrena mundial de l’últim de George Clooney com a director, ‘The Ides of March’. Després de la seva incursió en un cine més frívol amb “Ella es el partido”, torna al cinema compromès dels seus dos primers films (‘Confesiones de una mente peligrosa’ i ‘Buenas noches y buena suerte’), amb un drama polític ambientat en unes eleccions primaries nordamericanes. La cinta està protagonitzada pel propi Clooney al costat de Ryan Gosling, Phillip Seymour Hoffman, Paul Giamatti, Marisa Tomei i Evan Rachel Wood.\nEls mestres veterans\nEn aquesta edició de la Mostra podrem veure els últims treballs de Roman Polanski, David Cronenberg i William Friedkin, tres directors que han sabut combinar durant anys els bons resultats de taquilla amb els aplaudiments de la crítica més exigent. Polanski presentarà ‘Un dios salvaje’, l’adaptació a la gran pantalla de l’obra de teatre de Yasmina Reza que protagonitzen Kate Winslet, Jodie Foster, Christoph Waltz i John C. Reilly. Cronenberg també compta amb un gran repartiment per la seva incursió a la vida del pare del psiconàlisi a ‘Un método peligroso’. Entre ells, Viggo Mortensen, que torna a col.laborar amb el director canadenc després dels èxits ‘Una historia de violencia’ i ‘Promesas del Este’, és l’encarregat d’encarnar a Sigmund Freud, acompanyat de Michael Fassbender i Keira Knightley. I finalment William Friedkin, quasi 40 ays després dels seus grans films de principis dels 70, podria tornar a aconseguir un èxit amb ‘Killer Joe’ una historia amb tocs de comèdia sobre un assassí a sou interpretat per Matthew McConaughey.\nEls que busquen la confirmació\nAl costat dels veterans de llarga trajectòria, també hi ha lloc a la competició per un grup de directors que busquen confirmar l’èxit de les seves pel.lícules anteriors. Per un costat, es compta amb la presencia del suec Tomas Alfredson que salta del cinema fantàstic de ‘Déjame entrar’, amb la que va triomfar a tot el món, a les històries d’espionatge amb ‘El Topo’, l’adaptació de la novela de John le Carré protagonitzada per Gary Oldman, Colin Firth i John Hurt. I per altre, amb Steve McQueen, qui després de guanyar la Càmera d’Or de Cannes i munt d’altres premis per tot el món amb la seva ópera prima ‘Hunger’ (incomprensiblement inèdita a les nostres sales), presentarà ‘Shame’, protagonitzada per Michael Fassbender i Carey Mulligan. La també britànica Andrea Arnold, després de recollir premis a Cannes per ‘Red Road’ i ‘Fish Tank’, es passa ara al cine d’època i intentarà aconseguir l’èxit a Venècia amb una nova adaptació de ‘Cumbres borrascosas’.\nTambé s’apunta al canvi de gènere una altra directora, la galesa Marjane Satrapi, que amb Vincent Paronnaud va dirigir amb gran reconeixement l’adaptació del seu propi còmic ‘Persépolis’. Ara decideix passar al cinema d’imatge real amb ‘Poulet aux prunes’ per la que ha comptat amb Isabella Rossellini, Maria de Medeiros, Mathieu Amalric i Chiara Mastroianni.\nNo és habitual que el cinema grec arribi a les nostres pantalles, però l’any passat ‘Canino’ de Yorgos Lanthimos es va convertir en una pel.lícula de culte quasi instantani que la va portar fins a les portes de l’Oscar. El seu director presentarà a Venecia ‘Alpis’, la que, segons les seves paraules, encara és més fosca. I, des d’Israel, ens arribarà ‘Hahithalfut’ d’Eran Kolirin, que espera confirmar el molt de bo que ens va mostrar a la seva anterior ‘La banda nos visita’.\nAl certamen també hi haurà lloc pels més minoritaris, aquells directors que després de presentar-se als festivals més prestigiosos del món atrauen amb els seus films a un petit grup d’incondicionals i, sobretot, a la crítica especialitzada.\nEl francés Phillipe Garrel participarà per cinquena vegada al Festival amb ‘Un verano ardiente’ protagonitzada pel seu propi fill Louis i per Monica Bellucci. Després d’haver reflexionat sobre les figures de Hitler, Lenin i l’emperador Hirohito, el rus Alexander Sokurov tancarà la seva tetralogía sobre la naturalesa del poder amb ‘Faust’, una lectura entre línies del clàssic de Goethe. I els nordamericans Todd Solondz i Abel Ferrara presentaran ‘Dark Horse’, amb Selma Blair, Justin Bartha i Mia Farrow, i ‘4:44 Last Day on Earth’, amb Willem Dafoe, respectivament.\nCom no podria ser d’altra manera, també hi ha presencia del cinema italià a concurs. Per una banda ‘Terraferma’ de Emanuele Crialese, que torna a Venècia després d’haver triomfat fa cinc anys amb ‘Nuovomondo’. També va triomfar a la Mostra Cristina Comencini amb ‘La bestia en el corazón’, i en aquesta edició torna per presentar el drama intimista ‘Quando la notte’. El trio italià el completa Gian Alfonso Pacinotti (Gipi), un dibuixat de còmics que fa el salt al llargmetratge amb ‘L’ultimo terrestre’, la historia d’un home solitari i misògin en una Italia que viu en una profunda crisi previa a una invasió extraterrestre anunciada.\nTot festival que es preui ha de tenir cinema oriental i, la Mostra de Venecia dirigida per Marco Müller, tota una figura de referencia en la materia, no podia ser menys. Enguany es compta amb dos pel.lícules de Hong Kong, una de taiwanesa i una del Japó. Johnnie To, que l’any passat va rebre un Lleó d’Or a tota la seva carrera, presenta el thriller ‘Life without principle’, La seva paisana Ann Hui aporta ‘A simple life’, un drama amb aires de documental basat en fets reals protagonitzat per Andy Lau. Des de Taiwan arriba la superproducció èpica ‘Saideke Balai’, sobre la lluita dels aborígens contra la ocupació japonesa a la primera meitat del segle XX. La dirigeix Te-Sheng Wei, el realitzador més taquiller al seu país, fins i tot per sobre d’Ang Lee. I des de Japó, arribarà ‘Himizu’ de Sion Sono, que encara té recent el seu èxit a la Quincena de Realitzadors de l’últim festival de Cannes amb ‘Guilty of Romance’.\nCom ja és habitual, el festival inclourà una pel.lícula sorpresa que també entrarà a competició. Però a banda, poques referències tenim tampoc a aquestes alçades de ‘Texas Killing Fields’ de Ami Canaan Man, un film policíac ambientat als voltants de Houston que protagonitza Sam Worthington i que suposa la tornada de la filla de Michael Mann a la direcció als 10 anys del seu debut.\nAl llarg de la Mostra també hi haurà lloc pel cinema atractiu fora de concurs. En el marc del festival es produiran les estrenes mundials de ‘Contagion’, l’últim de Steven Soderbergh, (un thriller d’acció amb un argument que recorda al de ‘Estallido’ i que protagonitzen Matt Damon, Kate Winslet, Jude Law, Marion Cotillard i Gwyneth Paltrow), de ‘W.E.’ (sobre la relació entre Wallis Simpson i el rei Eduard VIII) segon treball darrera la càmera de Madonna, els últims treballs com a directors de Ermanno Olmi, Al Pacino i James Franco, o els nous documentals de Jonathan Demme i Frederick Wiseman. I per últim, també s’aprofitarà l’ocasió per presentar a Europa ‘Mildred Pierce’, la sèrie protagonitzada per Kate Winslet que ha dirigit Todd Haynes i que compta amb 21nominacions als Emmy.\nLa presencia catalana\nLa presencia del nostre cinema al Festival de Venecia sempre ha estat escasa. Aquest any es redueix a un títol fora de concurs i un migmetratge a la secció Orizzonti. S’hi podrá veure ‘Eva’, l’ópera prima del director de la televisiva ‘Arròs covat’, el barceloní Kike Maillo, que el proper es d’octubre inaugurarà el Festival de Sitges; ciencia ficció protagonitzada per Daniel Brühl, Marta Etura, Lluís Homar i Alberto Ammann. I per altra banda, ‘Hollywood Talkies’, la última producció de Eddie Saeta, S.A., dirigida per Oscar Pérez i Maria del Mar de Ribot, un documental sobre els actors espanyols que al principi del cinema sonor van anar a Hollywood per rodar versions dialogades en castellà de les seves pel.lícules.\nAbel FerraraAl PacinoAndrea ArnoldDavid CronenbergEran KolirinFrederick WisemanGeorge ClooneyJames francoJohnnie ToJonathan DemmeKike MailloMadonnaMarjane SatrapiMostra VeneciaPhillipe GarrelRoman PolanskiSteve McQueenSteven SoderberghTe-Sheng WeiTodd HaynesTodd SolondzTomas AlfredsonWilliam Friedkin


Xarxa MOBAL, mobilitat local - Bones pràctiques - Gestió de la mobilitat a l'Escola Tècnica Superior d'Arquitectura del Vallès\nGestió de la mobilitat a l'Escola Tècnica Superior d'Arquitectura del Vallès:\nL’Escola Tècnica Superior d’Arquitectura:\nL'Escola Tècnica Superior d'Arquitectura del Vallès, pertany a la Universitat Politècnica de Catalunya i va ser creada al 1973. Des d'octubre de 1991 té la seva seu al nou edifici a Sant Cugat del Vallès.\nEn aquesta escola s’hi poden realitzar els estudis d’arquitectura, així com diferents màsters oficials relacionats amb l’arquitectura, l’urbanisme i el medi ambient, així com d’altres programes de postgrau.\nEn total, l’ETSAV té uns 1.100 alumnes, uns 120 professors i uns 55 membres del PAS, que, conjuntament a les visites de treball conformen la mobilitat quotidiana de l’ETSAV.\nOferta de mitjans de transport:\nL’edifici en si de l’ETSAV està situat entre el centre de la ciutat de Sant Cugat i la zona residencial de MiraSol, molt proper a les estacions de tren de Sant Cugat i de Mirasol i que donen servei a 4 línies de FGC (S1, S2, S5 i S55), amb una freqüència de 4 min. en hora punta. El temps de desplaçament entre ambdues estacions de tren i l’ETSAV és d’uns 10 minuts a peu.\nPel que fa a l’autobús, existeix una parada propera a l'estació de FGC de Sant Cugat on paren la majoria de línies d'autobusos interurbans que passen per Sant Cugat, per tant l’accés a l’ETSAV en autobús interurbà també és una opció viable, encara que presenta algunes limitacions.\nPel que va a les comunicacions per carretera, l’edifici de l’ETSAV es troba molt proper a l’autopista E-9, que uneix Barcelona amb Terrassa i Manresa a través dels túnels de Vallvidrera.\nLa situació pròxima, tant al centre de Sant Cugat com a la zona residencial de Mirasol fan possible el desplaçament a peu o en bicicleta per accedir a l’Escola.\nLes polítiques de sosteniblitat a la ETSAV:\nLa UPC i l’ETSAV s’han mostrat sensibles per promoure un model de gestió sostenible i respectuós amb el medi ambient. En aquest sentit, l’ETSAV va realitzar un estudi l’any 1999, l’informe MIES, on es feia una avaluació de la gestió de l’activitat de l’ETSAV en termes de sostenibilitat i, sobretot, d’emissions de CO2 a l’atmosfera.\nEn aquest informe es va observar que, del conjunt d’emissions de CO2 que generava l’activitat de l’ETSAV, un 57% era deguda a la mobilitat. Aquestes conclusions van ser el punt de partida per a treballar d’una forma més específica la recerca de d’actuacions encaminades a fomentar un model de mobilitat molt més sostenible.\nPer altra banda, l’any 2006 es va crear el grup 50/50. Es tracta d’un grup d’estudiants de la ETSAV amb preocupacions socials i sostenibilistes i que va començar a reivindicar la necessitat de dur a terme actuacions concretes per a millorar la mobilitat a l’ETSAV.\nA part de la pròpia voluntat de la UPC, i en concret de l’ETSAV, per a dur a terme actuacions per a millorar el respecte pel medi ambient, actualment ens trobem en un marc normatiu que tendeix clarament cap a la implantació d’actuacions específiques de gestió de la mobilitat en els punts d’atracció / generació de viatges . Alguns exemples poden ser els següents:\nLa creació de la figura dels gestors de la mobilitat en els polígons industrials, un bon exemple el tenim en el projecte Gesmopoli\nDecret 152/2007 on es determina el pla d'actuació per a la protecció de l'ambient atmosfèric al voltant de Barcelona, que obliga a tots els edificis de l’administració pública de més de 200 treballadors i a totes les empreses de més de 500 a desenvolupar un pla de mobilitat específic.\nAixí doncs, tant la voluntat de l’ETSAV com el marc actual de la planificació de la mobilitat són els precedents del projecte de gestió de la mobilitat a l’ETSAV i que és l’objecte de la present bona pràctica.\nL’actuació més destacada per tal de gestionar la mobilitat a l’ETSAV és la creació, l’octubre de 2007 d’un Grup de Mobilitat. Es tracta d’un grup obert a la participació de qualsevol membre de la ETSAV i que té la responsabilitat de marcar les directrius de mobilitat i fer el seguiment dels treballs que es vagin realitzant. Un dels primer reptes d’aquest grup fou el d’aconseguir el finançament necessari per a contractar els 4 tècnics encarregats de desenvolupar diferents actuacions en mobilitat.\nEl finançament per a aquest projecte es va obtenir a partir del programa de la UPC Pla UPC Sostenible 2015. En concret es va obtenir una subvenció de 5.285 € per un projecte d’una durada prevista de 9 mesos.\nUn dels treballs més destacats ha estat la celebració de la Setmana de la mobilitat, que va tenir lloc entre els dies 20 i 25 d’abril de 2008. Les diferents activitats que es van organitzar durant aquesta setmana de la mobilitat foren les següents:\nEnquesta de mobilitat periodica:\nS'ha realitzat una enquesta per conèixer els hàbits de mobilitat dels alumnes, professors i personal de l'ETSAV en els quals han participat 455 persones que suposa un 38,5 % de la població total. Així mateix s'ha establert un protocol que permetrà realitzar l'enquesta anualment i veure així l'evolució en les pautes de mobilitat a l'ETSAV.\nBorsa de mobilitat compartida:\nA través de la web de l’ETSAV es va establir un sistema per a compartir viatges a l’ETSAV. Així les persones interessades en compartir un viatge s’inscrivien a través d’aquesta web i d’aquesta manera es podien posar d’acord amb d’altres persones que volguessin realitzar un viatge similar i compartir el mateix cotxer per a realitzar-lo.\nProva pilot d’accés restringit al pàrquing de l’ETSAV només a vehicles amb dos o més ocupants:\nCom a mesura pilot per a regular la demanda de mobilitat a l’ETSAV es va permetre l’accés a l’aparcament de l’Escola només a tots aquells vehicles per portaven més d’un ocupant. En concret es va permetre l’accés a l’aparcament a vehicles amb 2 o més ocupants els dies 21, 22 i 23 d’abril de 2008 i els dies 24 i 25 es va permetre l’accés a tots aquells vehicles que portessin 3 o més ocupants.\nConveni amb FGC:\nEs va signar un conveni amb Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya per tal de subvencionar en un 50% el bitllet de transport a tots els usuaris de l’ETSAV que viatgessin en FGC durant els dies de la Setmana de la Mobilitat.\nExposició i activitats sobre la bicicleta:\nEs va arribar a un acord amb el BACC per realitzar una exposició al voltant del món de la bicicleta, [y con la Unió Ciclista de Sant Cugat para llevar a cabo otras actividades...] així com diverses activitats com per exemple, tallers de mecànica de la bicicleta i una exhibició de vehicles alternatius, a càrrec de la casa Monty.\nConferència sobre mobilitat:\nEs va comptar amb la presència del Sr. Ole Thorson per a realitzar una conferència sobre mobilitat.\n“10 minuts” a cada assignatura:\nEn les diferents assignatures que es van cursar durant els dies de la Setmana de la Mobilitat es van introduir en les classes petites explicacions de 10 minuts de durada i que tractaven diferents temes de mobilitat que afecten directament a la futura tasca professionals dels arquitectes.\nDifusió i conscienciació:\nDurant la Setmana de la Mobilitat es van editar tríptics informatius explicant els principals problemes que comporta la mobilitat i les possibles actuacions que es poden desenvolupar a nivell personal i també a nivell d’Escola.\nDetall del tríptic que es va editar durant la Setmana de la Mobilitat 2008\nUn valor a destacar de tot el procés realitzat pel Grup de Mobilitat és que es tracta d'un procés totalment participatiu. El Grup de Mobilitat és obert a la participació de qualsevol membre de la comunitat.\nL’experiència de l’Escola Tècnica Superior d’Arquitectura del Vallès pel que fa a la gestió de la mobilitat té diferents repercussions interessants:\nPel que fa a les activitats organitzades al voltant de la Setmana de la Mobilitat és una excel·lent forma de conscienciació del conjunt d’usuaris de l’Escola de la necessitat de fer un ús racional del vehicle privat.\nPel que fa a la pròpia Escola, l’existència d’un Grup de Mobilitat també permet disposar d’un interlocutor alhora de negociar amb els operadors de transport possibles millores del servei, de la tarificació o dels horaris del transport públic, així com centralitzar les demandes i necessitats del conjunt d’usuaris de l’Escola en matèria de mobilitat.\nPer últim, l’experiència del Grup de Mobilitat de l’ETSAV permet disposar de referents perquè d’altres entitats, ja siguin universitats o d’altres centres educatius també iniciïn polítiques específiques de gestió de la mobilitat. En aquest sentit, val la pena destacar una altra experiència similar duta a terme a la Universitat Autònoma de Barcelona, on també s’ha creat un grup de mobilitat específic i permanent.\nContinuitat del projecte:\n[Actualment s'està preparant el projecte per poder continuar el pròxim curs, pel qual es cercarà finançament específic. Les línies de treball principals que preveu el projecte pel següent any són:\nElaborar un informe de la mobilitat a l'ETSAV a partir de les dades de l'enquesta i altres resultats.\nProfunditzar en la difusió, la participació i els aspectes educatius.\nOrganitzar un projecte en el que es sintetitzin i visualitzin les diferents mesures en curs. S'estan treballant diferents opcions: II Setmana de la Mobilitat, Dimarts de mobilitat (es tractaria que els 14 dimarts amb classes normals d'un quadrimestre, es realitzessin activitats similars a les de la Setmana de la Mobilitat.\nImpliar a altres organismes i institucions.\nTítol del projecte: Gestió de la mobilitat a l'Escola Tècnica Superior d'Arquitectura del Vallès\nCost de l'actuació: 5.285 € (Fundació UPC Sostenible); 2.500 € FGC\nDavid Balbàs Alonso\nBecari del Grup de Mobilitat\nC/Pere Serra, 1-15. Sant Cugat del Vallès\nImatge del pàrquing abans i després de les actuacions de restricció de l'accés al mateix durant els dies de la setmana de la mobilitat.\nActivitats relacionades amb la bicicleta organitzades durant la setmana de la mobilitat.\nActes realitzats durant la setmana de la mobilitat, tals com la borsa de viatges per a compartir el vehicle alhora de realitzar un viatge.


Chris Froome guanya la primera arribada en altura del Dauphiné\nEl kenià nacionalitzat britànic de l'equip Sky es consolida com a màxim favorit per al Tour de França superant Contador a l'últim quilòmetre de Valmorel\n2 min. Barcelona 06/06/2013 15:19\nChris Froome (Sky) ja era considerat el màxim favorit per guanyar el Tour de França 2013 després d'una temporada impecable (vencedor a les generals d'Omán, Critèrium Internacional i Romandía, tan sols superat per Nibali a la Tirrena-Adriàtica), però encara ho és més amb els resultats oferts al critèrium de Dauphiné. El ciclista britànic ha guanyat aquest migdia la cinquena etapa, acabada en altura a l'estació d'esquí de Valmorel.\nFroome, que venia de ser tercer a la contrarellotge del dia anterior, s'ha valgut del domini del seu equip durant la pujada final, com ja és habitual. El ritme del jove Pete Kennaugh i de l'australià Richie Porte, segon a la general, ha anul·lat un intent llunyà d'Alejandro Valverde (Sky) i ha seleccionat notablement un grup de favorits en què no hi era Joaquim Rodríguez, que al matí anunciava pel seu compte de Twitter que “encara podia perdre més temps”.\nPoc abans d'arribar l'últim quilòmetre, el madrileny Alberto Contador s'ha volgut refer de la seva mala crono (segons va declarar, estava debilitat per una al·lèrgia) amb un atac que Froome ha pogut respondre amb relativa facilitat. Els dos s'han quedat sols, han atrapat l'únic ciclista que quedava de l'escapada, el nord-americà Matthew Busche, i l'últim canvi de ritme definitiu l'ha fet el nou líder de la cursa, que ha alçat els braços amb quatre segons d'avantatge.\nCritèrium de Dauphiné, cinquena etapa:\n1r Christopher Froome (Sky) 3h 28' 39"\n2n Alberto Contador (Saxo-Tinkoff) a 4"\n3r Matthew Busche (RadioShack) a 4"\n4t Alejandro Valverde (Movistar) a 10"\n5è Michael Rogers (Saxo-Tinkoff) a 12"\nCritèrium de Dauphiné, classificació general provisional:\n1r Chris Froome (Sky) 18h 08' 44"\n2n Richie Porte (Sky) a 52"\n3r Rohan Dennis (Garmin-Sharp) a 54"\n4t Michael Rogers (Saxo-Tinkoff) a 1' 37"\n5è Dani Moreno (Katiuixa) a 1' 47"


Amb només quatre punts de 18 possibles i havent arribat a la setena jornada sense conèixer la victòria, ahir Antonio Hidalgo va mostrar tranquil·litat en roda de premsa, i és conscient que cada vegada l’equip treballa millor: “Estic més tranquil que la setmana passada. Treballo amb la sensació que cada cop fem les coses millor, però això va de guanyar partits i els ànims només canviaran si ho aconseguim”. En aquest sentit, aquesta tarda (19:00h) el Centre d’Esports visitarà el Nou Estadi de Tarragona per veure’s les cares amb el Nàstic, un equip que ho ha guanyat tot fins ara al seu feu.\nMés de 200 arlequinats tenyiran les grades del Nou Estadi de Tarragona de blanc i blau, ja que les entrades anticipades per a l’afició del Centre d’Esports s’han esgotat. Tot i això, la parròquia arlequinada podrà adquirirn-ne més al mateix estadi des d’una hora abans del duel. “Hi ha molta gent que està amb nosaltres i està il·lusionada amb els colors del Sabadell”, manifestava ahir el tècnic de Canovelles. Així doncs, a partir de les 19h, el Sabadell buscarà la primera victòria de la temporada en un duel que xiularà Sergio Escriche Guzmán, del Col·legi Valencià.\nNovetats al Nàstic de Tarragona\nEl conjunt que dirigeix Raül Agné, ara com ara, segueix pendent de l’estat d´Édgar Hernández. Així doncs, el davanter gavanenc segueix sent dubte pel partit d’aquesta tarda. Cal destacar, que, tot i que l’exarlequinat va patir un esquinç de grau 1 al seu genoll durant un entrenament d’aquesta mateixa setmana, la seva absència no està del tot descartada. Per contra, el que sí que no serà de la partida és l’altre exarlequinat: Pol Ballesteros, ja que segueix recuperant-se de la seva lesió. A més de Pol, Carlos Albarrán també serà baixa per lesió. D’altra banda, Jannick Buyla, convocat amb la selecció nacional de Guinea Equatorial, i Alexandar Cirkovic, per motius burocràtics, tampoc es vestiran de curt aquesta tarda al Nou Estadi de Tarragona.\nPossible onze del Nàstic: Manu García; Joan Oriol, Aythami Artiles, Quintanilla, Pol Domingo; Bonilla, Ribelles, Pedro del Campo, Robert Simón; Fran Carbià i Pedro Martín.\nPel que fa al conjunt arlequinat, Antonio Hidalgo repetirà la mateixa convocatòria del partit contra el Villarreal ‘B’ a la Nova Creu Alta, amb les úniques absències confirmades de Iago Indias i Ramón Folch. Val a dir, que, ambdós jugadors han manifestat en les seves xarxes socials que es troben en el tram final de les seves recuperacions, per la qual cosa en les pròximes setmanes ja estaran a disposició del tècnic de Canovelles. El gran dubte segueix sent Diego Caballo, qui es va retirar per lesió a Algeciras i no va ser de la partida el passat divendres. Així doncs, Dani Sánchez apunta a la titularitat.\nPossible onze del Sabadell: Kike Royo; Joseba Muguruza, Aleix Coch, César Morgado, Dani Sánchez; Aguza, Facu García, Aarón Rey; Alfred Planas, Kaxe i Jacobo González.\nOn veure el Nàstic-CE Sabadell?\nEl partit, que començarà a les 19h, es podrà seguir per Footters i per Esport 3.\nEtiquetes: CE Sabadell, Edgar Hernández, Iago Indias, Nàstic de Tarragona, Nou Estadi, Pol Ballesteros, Primera RFEF, Ramón Folch


“La funció d’un alcalde és el compendi de ser proper als ciutadans però sobretot de ser gestor”\nCada vegada creix més a la ciutat el sector comercial que nodreix el turisme de la comarca. Mostra d’aquesta vitalitat són les dues fires internacionals que se celebren anualment a La Bisbal: són la fira de ceràmica i la d’antiguitats.\nTot i que diu que no és una persona gaire sociable, Òscar Aparicio es mostra cada vegada més proper durant l’entrevista. A pocs dies de cedir el seu càrrec a la Núria Anglada (CIU), avui parlem amb ell.\n“Per sortir de la crisi ens hem d’unir per aconseguir força entre tots. Si anem conjuntament ens podem complementar les mancances i parts positives que tenim cadascun dels municipis”\n“S’ha de fer un debat perquè tothom pugui aportar la seva opinió, idees, dades, hem de poder manifestar el que volem ser, equivocant-nos o no. Què passarà si algun dia som independents? No ho sabem però ni tot serà tan bo ni tot serà tan dolent”\n“És difícil encarrilar una situació econòmica però molt fàcil tornar a fer bestieses. S’ha de tractar els bens públics i totes les decisions que prenem com si afectessin personalment. S’ha de mirar pel benefici de tothom i no només pel particular”\nUn alcalde ha de ser un expert en humanitat. És fàcil ser-ho amb els propis veïns?\nHas de tenir una mica de tot, tenir mà esquerre, saber tractar amb la gent però també tenir molt clar les funcions d’un alcalde, què pot fer i què no. És un compendi de ser proper als ciutadans però sobretot de ser gestor, i més en aquests moments. Vaig entrar políticament amb l’exalcalde Romaguera durant dotze anys, vuit de govern, per la meva sang de gestor, i em considero per formació i caràcter bon gestor, i com a tal, ens toca el repte de tenir equilibri pressupostari i fer les bases perquè puguin haver empreses.\nUna reflexió. Quina és la utopia per la seva ciutat?\nSer autosuficients i independents a nivell econòmic i energètic. No tenim espai per fer grans indústries, la ciutat ha crescut d’una manera urbanísticament molt irregular, d’esquenes al riu, i amb la sensació que som ciutat dormitori. Ens falten més zones verdes i que facin més agradable el viure en aquesta ciutat. Per tant en aquest pla general en marxa intentem posar les bases perquè això no continuï d’aquesta manera. D’altra banda, demanaria seny en la presa de decisions perquè afecten al futur de la ciutat.\nParli’ns del pla general de cara els propers anys.\nEl que volem és preservar les zones verdes de la ciutat i acabar de cohesionar, perquè tenim moltes zones interiors que estan per desenvolupar. Hem marcat uns límits clars del creixement de la ciutat, que és bàsicament mantenir els que hi ha i acabar de tapar algun forat, i també posem una xarxa perimetral en camins, carrers o zones verdes per evitar que la ciutat pugui créixer per la plana en direcció Castell de l’Empordà o per la plana sota el convent. I després, créixer a l’interior, dividir la zona industrial en polígons per poder fer transformació parcial de cadascun i cohesionar més la ciutat, fet que ens ajudaria en l’eficiència de recursos municipals.\nCom tracteu la immigració en el pla general?\nDoncs tenim dos objectius, intentar que no només es concentrin en dos sectors de la ciutat, i que s’integrin més. Tenim entre un 25-28% d’immigració i la veritat que mai hem tingut problemes, des del primer moment ens relacionem amb ells, els expliquem les normatives que s’han de respectar, intentem que facin activitats i coneguem les seves, perquè de vegades el que té més problemàtica de convivència és el desconeixement. Estic content perquè hi ha bona relació estan ben integrats i tenen ganes d’integrar-se i estar al dia a dia de la ciutat.\nAnem al municipi. Què ha de veure un foraster per conèixer la ciutat?\nTurísticament hi han dos eixos evidents: el comercial, que és el carrer Aigüeta, on hi ha tota la ceràmica, i el centre, el nucli històric, que el tenim en un pla de barris i per tant s’està rehabilitant. Després tenim el Castell Palau i un Call jueu també en procés de rehabilitació. A banda d’aquests dos punts que s’han de visitar, també tenim el paratge natural del massís de les Gavarres, i poblacions magnífiques al voltant, algunes d’elles medievals, que també són molt interessants per veure.\nI de quina manera exerceix La Bisbal la capitalitat de la comarca?\nPosant en comú el que és costa i el que és interior, és a dir, com a capitalitat administrativa que som, fem de cohesionadors de la comarca entre les grans poblacions que competeixen turísticament i tota la part més interior de la comarca, els pobles petits.\nCom és la gent de La Bisbal?\nMolt associativa. Aquí tenim moltes entitats culturals que fan i coordinen la Festa Major, i on a tots els actes que fem nosaltres ve molta gent. Sobretot en temes culturals, de lleure, esportius, s’associen molt bé, és una de les virtuts que té aquesta ciutat. Som capaços de deixar els enfrontaments per temes que de veritat tinguin interès per la ciutat, en aquest cas el cultural és un exemple evident.\nLa formació a La Bisbal, com està?\nDoncs tenim una revisió del pla general on l’objectiu principal és aconseguir terrenys perquè en aquests moments tenim una escola en barracons i estem fent un gueto. Ens interessa fer un nou espai on poder fer un segon institut i una quarta escola. I la feina que ha de fer l’Ajuntament és tenir un bon lloc perquè els ciutadans que es vagin formant tinguin unes condicions adequades a l’hora de fer ensenyament. També fem cursos formatius per gent que ha quedat a l’atur o que en el seu moment no va poder acabar els estudis.\nI respecte a la seva formació?\nJo vaig aprendre molt a l’Ajuntament d’objector de consciència. Abans la normativa no demanava cap requisit per ser alcalde, i jo crec que posar-se al capdavant per exemple de l’Ajuntament de Bisbal, que és l’empresa més gran de tota la ciutat, una mica de formació caldria. Com a mínim s’ha de prendre decisions amb un grau de formació, no trobaria malament fer un curs per ser polític, perquè entrar a decidir si no tens la base i no saps la normativa, de vegades costa. I després els criteris ja no són tan tècnics sinó més de sensacions i fins i tot d’interès polític. I això és un error.\nPer tant, com s’ha d’aprendre?\nUna, és evident que amb la formació acadèmica, però encara que no fos així, hauria d’haver una formació prèvia pels regidors perquè es prenen decisions importants que afecten el futur immediat i no tan immediat de la ciutat i ciutadans.\nL’altre dia en un esmorzar d’Alcaldes.eu es va dir que autònoms i petits empresaris es senten oblidats, menystinguts. Passa això aquí també?\nHo hem detectat molt ja que de les petites empreses tenim un terç que són autònoms del teixit productiu de la ciutat. A més et trobes amb la mala situació que des de l’Ajuntament poques polítiques pots fer, sobretot les fiscals que són les que més ens poden interessar, perquè un Ajuntament a l’hora de fer les ordenances fiscals està molt limitat pel que diu la llei d’hisendes locals. La nostra opció és intentar impulsar al màxim possible les que sí que podem, com baixar en un 50% la taxa de la llicència d’activitats. I de fet acabem de presentar un pla estratègic conjuntament amb els quatre municipis del voltant.\nDoncs va encaminat a buscar un pont de diàleg amb el sector productiu dels quatre municipis i la Bisbal per tenir solucions, aportacions que puguem fer entre tots per intentar buscar mesures que ens permetin reactivar una mica l’economia. En el cas de La Bisbal teníem molta part productiva dedicada a la ceràmica i a la construcció que s’ha anat perdent. I en un moment de crisi on l’Ajuntament no està bé econòmicament i no pot fer inversió ha suposat tenir un alt nivell d’atur.\nDe fet heu creat la marca de ceràmica La Bisbal.\nSí, fa un parell d’anys, marca protegida i reconeguda per intentar evitar que la gent que vingui a comprar ceràmica no se’n porti una que no sigui bisbalenca. La veritat és que ha tingut una bona acollida per part de productors industrials i de comerciants. I a més és una manera de protegir-se també respecte una competència xinesa que és evident que per preus, no per qualitat, és superior a la nostra.\nExpliqui’ns una mica més, perquè és una activitat que porta molt de pes a la ciutat.\nEfectivament. La ceràmica industrial s’ha perdut força i per tant el futur de La Bisbal és la reinvenció de la ceràmica artesanal, que és el que ens està donant una mica de vida. D’altra banda, un altre punt important és la música, tenim molts grups musicals coneguts arreu de Catalunya com en Miquel Abras, Mazoni, San José, etc, culturalment som molt actius. I amb el tema educació, com els formats marxen a fora, doncs queda aquesta vessant cultural, lúdica i artesanal.\nI què em podria dir del futur de les empreses municipals?\nLa veritat és que mai m’ha agradat crear empreses municipals perquè sembla moltes vegades que és una manera de fugir del control dels òrgans d’intervenció de l’Ajuntament. Però sí m’agrada fer el paper a través de l’Ajuntament amb totes les avantatges que té de publicitat, de control, fiscalització, de totes les decisions que es van prenent. I per tant, en el seu moment vam recuperar el servei d’escombraries i ara la nostra intenció és recuperar el de l’aigua, tot i que és complicat.\nOn és la força de La Bisbal per sortir de la crisi?\nEn el territori, però no només de La Bisbal. La força és unir-nos els municipis del voltant i cadascú potenciar el que té de bo. Nosaltres amb la part comercial, altres ajuntaments amb la turística, altres municipis tenen grans sous industrials que sí que permetrien que vinguessin grans empreses, i per tant ens hem d’unir per aconseguir força entre tots. Per exemple, no serviria de res que La Bisbal volgués potenciar el sector industrial en un polígon que no dóna per les empreses, quan pot unir-se amb Forallac o Corçà que tenen el polígon més gran. També tenim l’avantatge que estem molt a prop de les autopistes i per tant de l’interior i del que seria el transport internacional, de la costa, del port de Palamós, per tant estem en una situació que ens permet una mica fer com de pont dels dos sectors.\nI altra de les vostres forces és la innovació, oi?\nSí, sobretot en el camp energètic i les tecnologies. Tenim un viver d’empreses a Forallac que funciona, també tenim empreses a La Bisbal destinades a energia solar i empreses que treballen i exporten arreu del món. Passos positius n’hi han, i el fet d’anar junts els cinc municipis del voltant amb totes les empreses al darrere fa que arribi per exemple la fibra òptica, que abans no hi arribava. La nostra potencialitat per tant, també és aquesta, si anem conjuntament ens podem complementar les mancances i parts positives que tenim cadascun dels municipis.\nAnem per una vessant més nacional. La Bisbal pertany a l’Associació de Municipis per la Independència, vostè creu en una Catalunya independent?\nCatalunya ha de ser el que decideixin la majoria dels catalans. No sabem si tindrà viabilitat econòmica o no perquè depèn de molts factors incontrolables per nosaltres, hem de mirar quina serà la actitud d’Espanya i de la resta de països europeus, mundials...i per tant és complicat de fer-ho. Però el que sí s’ha de fer és un debat perquè tothom pugui aportar la seva opinió, idees, dades, hem de poder manifestar el que volem ser, equivocant-nos o no. Què passarà si algun dia som independents? No ho sabem però ni tot serà tan bo ni tot serà tan dolent.\nQuè creu que ha de fer el president en aquests moments?\nNo voldria posar-m’hi a la seva pell perquè és una situació complexa. A nivell general, dialogar al màxim possible amb tothom, però és complicat perquè te moltes pressions per tot arreu. Crec que ja que va iniciar aquest camí ja no el pot deixar, és un compromís ferm i no tindria sentit que el renunciés. Consulta ha d’haver-hi.\nVostè està a prop d’acabar el seu mandat. Què li aconsella a la persona que li substituirà?\nPrudència, que de vegades falta a nivell polític. A l’Ajuntament en els últims anys s’han fet moltes bestieses per anteposar l’ego personal a la prudència. Hem tornat a encarrilar la situació econòmica de l’Ajuntament, i per tant és difícil encarrilar però molt fàcil tornar a fer bestieses. S’ha de tractar els bens públics i totes les decisions que prenem com si afectessin personalment. S’ha de mirar pel benefici de tothom i no només pel particular. Quan vaig accedir a l’alcaldia, vaig dir a la gent del meu grup de prendre la decisió correcte un cop escoltat a tothom.


Les companyies catalanes "s'han preparat poc" pel Brexit - Diari de Girona\nLes companyies catalanes "s'han preparat poc" pel Brexit\nEls experts aposten per personalitzar els plans de contingència\n29·03·19 | 12:35\nCom afronten les empreses catalanes el Brexit\nAquest 29 de març havia de ser l'últim dia del Regne Unit a la Unió Europea, però el Brexit segueix en punt mort. Les empreses catalanes es mostren "tranquil·les" i "preparades" per fer front als canvis que pugui provocar la sortida britànica de la UE, tot i que admeten que encara no han pres decisions fermes, a l'espera del que pugui passar. De fet, la gerent de l'Oficina Tècnica de Barreres a la Internacionalització d'ACCIÓ, Clàudia Danesi, avisa que, malgrat algunes excepcions, "majoritàriament les empreses s'han preparat poc". Algunes companyies han començat a fer plans de contingència i a estudiar alternatives, però admeten que "la incertesa" de saber "què passarà i quan" dificulta actuar.\nJosep Maria Gascón, soci fundador de Vitaes Talent, una consultora especialitzada en estratègia i transformació de negocis, defensa que cada companyia ha de pensar en una solució "personalitzada" per afrontar el Brexit.\nActualment, Catalunya és el cinquè soci comercial del Regne Unit, amb més de 3.600 empreses que hi exporten i unes 450 que també hi estan implantades. De fet, les exportacions cap aquest país suposen el 6% del total i es xifren en prop de 4.000 milions d'euros.\nPer tant, segons Clàudia Danesi, d'ACCIÓ, l'impacte pot ser "important", també entre les empreses que importen o tenen marques registrades al Regne Unit.\n"Les empreses han de valorar exactament quina és la seva exposició de risc i d'oportunitat, no es pot generalitzar", assegura Gascón, que indica que, per exemple, les companyies que ofereixen "productes de caducitat curta" hauran d'anar amb compte si s'acaba en un escenari de Brexit sense acord.\n"Significarà una sortida immediata, hi haurà barreres a les duanes i la cadena de subministrament serà més lenta, amb majors costos, d'aranzels, periodicitat, costos financers o fluixos de caixa", afirma.\nMés consultes a ACCIÓ sobre els diversos escenaris\nLa gerent de l'Oficina Tècnica de Barreres a la Internacionalització d'ACCIÓ afirma que les empreses han incrementat les consultes a la Finestreta Brexit d'ACCIÓ davant d'aquesta incertesa i han expressat el seus "neguits pels diferents escenaris".\n"Tots els escenaris del Brexit estan oberts, des dels més durs fins que els poden preveure una transició i una sortida molt més suau que tindria un impacte molt menor", assenyala. Segons Danesi, les consultes que preocupen més són sobre fiscalitat, tot i que les afectacions també es poden produir en els àmbits logístics, duaner i regulador.\n"Ara en l'imaginari col·lectiu tenim un Brexit dur, el no-acord, i un Brexit amb unes condicions que Theresa May ha negociat i que l'han conduit a dues negatives fortes, rotundes, en vot parlamentari. Jo crec que entremig es trobarà la solució que convingui als anglesos i a la UE", diu, per la seva banda, Josep Maria Gascón.


La il·lusió dels debutants - FCB Escola\nHomeNotíciesNotíciesLa il·lusió dels debutants\nL’FCBEscola Katsushika arriba demà a Barcelona per participar per primera vegada al Torneig Internacional de L’FCBEscola amb un equip de la categoria Preformació i dos de l’edat de Formació\nUn dels equips de l'FCBEscola Katsushika que viatja a Barcelona.\nEls 33 jugadors de l’FCBEscola Katsushika del Japó arriben demà a la tarda a Barcelona disposats a gaudir de la gran festa del barcelonisme. Per ells tot serà nou. L’FCBEscola Katsushika va obrir a l’abril del 2015 i aquesta serà la seva primera participació al Torneig Internacional. “Els jugadors tenen moltes ganes de viatjar a Barcelona. Venim amb tres equips, un de Preformació i dos de Formació, i aquesta setmana hem fet sessions especials d’entrenament i hem jugat partits amb tres rivals japonesos. Arribem al torneig amb una preparació òptima”, explica Andreu Cerarols, director de Projecte Local de l’FCBEscola Katsushika. L’únic problema per als nens és que molts viatgen sense la família, ja que al Japó les dates de la nostra Setmana Santa són dies laborables i no poden agafar-se vacances a la feina per acompanyar-los.\nEls coordinadors de l’FCBEscola Katsushika han preparat un diumenge molt especial per als nens perquè coneguin Barcelona. Sortiran a les 10.00 hores del seu hotel per visitar la Barceloneta, la platja de Barcelona i el Maremagnum. A les 12.00 hores, aniran cap el centre: Sagrada Família i plaça de Catalunya per dinar en un restaurant de la Rambla Catalunya mentre veuen el Vila-real-Barça per televisió. “A la tarda farem la darrera reunió general amb tots els jugadors abans del torneig”, comenta Andreu Cerarols. Serà en aquesta xerrada quan insistirà als nens de la seva escola en la necessitat de mostrar, més que mai, tots els valors que han après: “Nosaltres els insistim molt en el respecte, l’ambició, el treball en equip, la humilitat i l’esforç i ara creiem que és el millor moment perquè ells ens demostrin que ho han assimilat”.\nUn intercanvi cultural excel·lent\nL’equip de la categoria de Preformació s’enfrontarà al’FCBE Illes Balears Grana, l’FCBE USA Blau i l’FCBEscola Santo Domingo Grana. L’equip FCBEscola Katsushika Grana, per la seva part, jugarà a la categoria de Formació contra l’FCBEscola Santo Domingo Grana, l’FCBEScola Casablanca i l’FCBEscola Índia Blau, mentre que l’equip de Formació Blau de l’FCBEscola Katsushika s’enfrontarà a l’FCBEscola Perú Grana, l’FCBEscola Vancouver i l’FCBEscola Tecnificació Catalunya Blau. “Els nens estan tan nerviosos que em pregunten si conec el nivell de les escoles a les quals ens enfrontarem. Tots tenen moltíssimes ganes de fer-ho molt bé”, afegeix Andreu Cerarols, per qui el més important és que l’FCBEscola Katsushika doni “una bona imatge com a col·lectiu, ja que aquest serà un intercanvi futbolístic i cultural excel·lent per a tots ells, ja que podran potenciar la companyonia, la integració, la diversitat cultural i, sobretot, l’educació”.\nL'FCBEscola Santo Domingo, a punt per viatjar


Complejo Hospitalario Universitario de Albacete - hospitals - Albacete (Ciutat) - Albacete - Castilla-La Mancha - Espanya - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Espanya › Castilla-la mancha › Albacete › Albacete (ciutat) › Complejo hospitalario universitario de albacete\nComplejo hospitalario universitario de albacete Albacete (Ciutat) > Albacete > Castilla-La Mancha > Espanya\nHeu estat Complejo Hospitalario Universitario de Albacete per problemes de salut? Com és l'atenció del personal mèdic, infermeres, auxiliars i cuidadors d'aquest hospital? Estàs content amb com t'han tractat? A continuació, escrigui el seu comentari personal aquí per ajudar a altres pacients que tenen el dilema de no saber a quin hospital acudir.\nHeu acabat la vostra carrera mèdica o d'altra cura mèdica? Esteu pensant fer una pràctica a Complejo Hospitalario Universitario de Albacete? Si necessiteu saber l'adreça o el telèfon d'aquest hospital a Albacete (Ciutat), Espanya, consulteu aquí tota aquesta informació.\nSaber que estàs en bones mans també és una part molt important en el tractament de qualsevol malaltia. Per aquest motiu, us recomanem Complejo Hospitalario Universitario de Albacete perquè sabem que amb aquest hospital estaràs en mans de professionals ètics que treballen dur per al vostre benestar i la salut.\nLlistat de hospitals pròxims a Complejo Hospitalario Universitario de Albacete\nPoliclínica Villarrobledo- (Situat a 70.46 km)\nHospital de Hellín- (Situat a 56.16 km)\nClínicas Oftalmológicas Centrofama- (Situat a 129.32 km)\nClínica Reproducción Asistida Quiron Grupo Hospitalario Quiron- (Situat a 127.72 km)\nCentro de Estudios en Ginecología y Reproducción- (Situat a 127.30 km)\nHospital de Molina- (Situat a 117.96 km)\nHospital Virgen de la Luz de Cuenca- (Situat a 122.93 km)\nInstituto Murciano de Fertilidad- (Situat a 127.31 km)\nUnidad de Cardiología del Hospital Universitario Morales Meseguer- (Situat a 127.99 km)\nClínica Oftalmológica Dr Soler- (Situat a 129.64 km)


—Disculpa, que soc teu? M’ho sabries dir? Soc d’un dinosaure, n’estic segur que sí!\nUn vent glaçat s’enduu un ou ben lluny del niu i cinc dinosaures molt amables s’uneixen per portar-lo a casa seva abans no es faci de nit.\nAra bé…, de qui és l’ou perdut? Ho esbrinaran a temps?\nTambè en castellà https://blume.net/infantil/1821-soy-tuyo-9788417757007.html\nUna commovedora història de comunitat, de família i de trobar el camí a casa.\nAlex Latimer viu a Sud-àfrica, prop del límit d’un parc nacional. Així doncs, quan no escriu ni dibuixa, passa el seu temps lliure espantant els babuïns que entren a la seva sala d’estar. És autor de diversos llibres infantils il·lustrats i novel·les.


Com fer un comunicat d’accidents amistós - Consells Medicorasse\nTot i prendre les màximes precaucions, de vegades es produeixen incidents que no es poden evitar. El comunicat d’accident és el document que reflecteix la informació de l’esdevingut en un accident de trànsit i ha de ser degudament emplenat pels afectats en el sinistre.\nEn el cas d’una col·lisió, la millor solució és arribar a un acord mitjançant una Declaració Amistosa d’Accident (DAA). No obstant això, una quarta part dels comunicats d’accident (“partes”) contenen errors que dificulten la resolució del sinistre. A continuació, Medicorasse, la corredoria d’assegurances del Grup Med, t’ofereix cinc consells per emplenar-lo correctament.\nAfronta la situació amb calma. Tot i que no és un entorn agradable, és important dedicar-li el temps necessari per arribar a un acord amb l’altra part. Porta sempre al vehicle el número d’assistència per si hi ha una avaria.\nOmple tots els camps amb claredat. No estalviïs en informació. Omple les dades del moment, hora i lloc de l’accident, així com les que fan referència als punts de l’apartat on posa “Vehicle A” que són: assegurat, vehicle, asseguradora i conductor). Disposes d’un apartat d’observacions per a informació addicional que consideris important.\nDescriu correctament l’accident. Segons la maniobra realitzada, cal marcar un dels 17 supòsits reflectits a la DAA en el punt 12 “Circumstàncies”. Si no n’hi ha cap que s’hi ajusti, es deixaran totes les caselles en blanc.\nPara atenció al croquis. El dibuix ha de reproduir correctament el que ha succeït entre els vehicles, incloent-hi els elements de circulació de l’escenari i fletxes que indiquin el sentit de circulació que seguia cada vehicle.\nSigna només si hi estàs d’acord. Un cop signat el comunicat, acceptes la informació omplerta i no és modificable, així que fes-ho només si estàs segur del que conté. La signatura d’un comunicat amistós garanteix la coincidència en les versions dels implicats en l’accident. Aquest acord facilita que la gestió del sinistre pugui efectuar-se en el menor temps possible.\nA Medicorasse disposem d’un servei propi de sinistres per donar suport als nostres clients en tot allò que puguin necessitar i per defensar els seus interessos davant les companyies asseguradores.\nSi desitges que et realitzem un pressupost d’assegurança sense cap compromís o vols rebre més informació, no dubtis a posar-te en contacte amb nosaltres a través del formulari següent.\nUNESPA subscriu una assegurança de vida col•lectiva per als professionals sanitaris exposats a la COVID-19