Altaveu Sperso prové de dues paraules de esperma i so. La forma particular de la bombolla vidrosa i dels altaveus a la boca del cap es refereix a la sensació de virilitat i penetració profunda del so al voltant del medi, igual que el foc d’un espermatozoide masculí a l’òvul femení durant l’aparellament. L’objectiu és produir un so d’alta potència i de gran qualitat al voltant del medi ambient. És un sistema sense fils que permet a l'usuari connectar el seu telèfon mòbil, ordinador portàtil, tauletes i altres dispositius a l'altaveu a través de Bluetooth. Aquest altaveu de sostre es pot utilitzar especialment en la sala d'estar, els dormitoris i la sala de TV.\nLa Investigació I El Desenvolupament Arquitectònic\nLa Investigació I El Desenvolupament Arquitectònic El projecte arquitectònic del Centre Tecnològic té com a pauta la integració del conjunt arquitectònic al paisatge circumdant, un espai tranquil i agradable. Aquesta idea definidora converteix el conjunt en una fita humanitzada, destinada a la necessària immersió intel·lectual dels investigadors que hi actuaran, expressada en la seva intenció plàstica i constructiva. El cridaner i integrat disseny dels sostres en forma còncava i convexa gairebé toquen les línies horitzontals accentuades que defineixen així, les principals característiques del complex arquitectònic.\nEl Paquet Per A Te\nEl Paquet Per A Te Tea Hall Brand, prenent la imatge de vessar i escampar te lliure i tranquil, el concepte de procés de cervesa del te, fort o feble, transformant-se imprevisiblement, com a element de la pintura del te mentre es degusta el te. L'encant casual de prendre el te com a tinta i d'utilitzar el dit com a ploma, dibuixant la ment expansiva de la família del saló de te amb el paisatge. El disseny original del paquet transmet un ambient acollidor, que expressa el agradable moment de viure la vida amb te.\nLa Promoció De Marca\nLa Promoció De Marca Project Yellow és un projecte d’art complet que construeix el concepte visual de Tot és Groc. Segons la visió clau, es faran grans exhibicions exteriors a diverses ciutats i es produiran al mateix temps una sèrie de derivats culturals i creatius. Com a IP visual, Project Yellow té una imatge visual convincent i un esquema de colors energètics per formar una visió clau unificada, cosa que fa que les persones siguin inoblidables. Adient per a la promoció en línia i fora de línia a gran escala i per a la sortida de derivats visuals, és un projecte de disseny únic.\nEl Disseny De Visual Ip\nEl Disseny De Visual Ip Project Yellow és un projecte d’art complet que construeix el concepte visual de Tot és Groc. Segons la visió clau, es faran grans exhibicions exteriors a diverses ciutats i es produiran al mateix temps una sèrie de derivats culturals i creatius. Com a IP visual, Project Yellow té una imatge visual convincent i un esquema de colors energètics per formar una visió clau unificada, cosa que fa que les persones siguin inoblidables. Adient per a la promoció en línia i fora de línia a gran escala i per a la sortida de derivats visuals, és un projecte de disseny únic.\nAltaveu La Investigació I El Desenvolupament Arquitectònic La Femta El Paquet Per A Te La Promoció De Marca El Disseny De Visual Ip


Col·labora - Banco Farmacéutico\nBanc Farmacèutic existeix gràcies a la participació de particulars, empreses, farmàcies i entitats. Si vols entrar a formar part de l’equip de Banc Farmacèutic, solament hauràs d’apuntar-te o inscriure’t en les activitats que t’interessin Gràcies a la teva col·laboració desinteressada, cada dia la nostra labor pot arribar a més persones.\nVols convertir-te en voluntari de Banc Farmacèutic?\nVoluntaris d’acció contínua\nSón aquelles persones que col·laboren durant tot l’any en algun dels projectes de Banc Farmacèutic o en activitats generals per al desenvolupament dels projectes com a comunicació, logística, tecnologies de la informació, captació de subvencions, comptabilitat i relacions institucionals.\nLa nostra organització sap que els voluntaris són l’essència de qualsevol entitat, i especialment de la nostra. Sense els voluntaris, els projectes que duem a terme serien impossibles de complir.\nTant si només pots donar unes poques hores del teu temps els dies de Campanya, com si desitges implicar-te més amb nosaltres i donar el teu temps i la teva experiència, omple el formulari corresponent per a ser voluntari d’acció puntual, o contacta’ns si vols oferir-te com a voluntari d’acció contínua.\nL’activitat de Banc Farmacèutic va dirigida a proporcionar medicaments a les persones en situació d’exclusió social i pobresa del nostre país. Els farmacèutics són part essencial de la nostra labor social.\nEl farmacèutic que decideix participar en algun dels nostres projectes, es converteixen en soci col·laborador de Banc Farmacèutic. No ho dubtis més i apunta’t. Els teus clients et percebran com una farmàcia compromesa amb la salut i amb la realitat del nostre país. Els nostres projectes necessiten la col·laboració de tots, i la teva com a farmacèutic és indispensable.\nPer què inscriure la teva farmàcia?\nViuràs una experiència solidària amb els teus companys de treball;\nPodràs implicar-te en l’Associació sent elegible per als càrrecs directius, participant en l’Assemblea General o fent-nos arribar els teus suggeriments.\nInscriure la teva farmàcia et permetrà participar a: Campanyes Solidàries, el Fons Social de Medicaments i com a Farmàcia Solidària.\nLa col·laboració d’empreses és fonamental per al desenvolupament dels diferents projectes de Banc Farmacèutic. Si ets una empresa o institució amb desig de respondre a una causa social i humana, anima’t a formar part d’aquest projecte.\nTotes aquelles empreses o particulars que realitzen donatius a Banc Farmacèutic poden obtenir beneficis fiscals, ja que el Ministeri d’Interior va declarar en 2014 a Banc Farmacèutic com a Entitat d’Utilitat Pública. Aquesta declaració es reconeix després de 7 anys de labor tenaç amb la missió de proporcionar medicaments a les persones sense recursos del nostre país.\nUn dels recursos més valorats avui dia en la Responsabilitat Social Corporativa de les empreses és el voluntariat corporatiu. Les empreses que fomenten el voluntariat corporatiu entre els seus empleats aconsegueixen millorar la seva imatge interna i externa i fidelitzar tant als treballadors com els clients.\nEn Banc Farmacèutic estem oberts a diferents tipus de col·laboració amb empreses. Si tens noves idees i vols col·laborar d’altres formes (en temes de comunicació, logística, tecnologies de la informació, captació de subvencions, comptabilitat i relacions institucionals) contacta amb nosaltres.\nElls ja col·laboren, fes-ho tu també\nAmb la teva aportació podrem ajudar a pagar la medicació a persones vulnerables que no se la poden permetre per motius econòmics. La teva col·laboració és molt valuosa! Gràcies!\nPer obtenir un certificat de donacions per beneficiar dels avantatges fiscals de la teva aportació, envia’ns un correu electrònic a administracion@bancofarmaceutico.es, indicant el teu nom i cognoms, el DNI o NIE, l’adreça postal, un e-mail de contacte i l’import donat. T’ho enviarem en resposta l’abans possible.\nFer un donatiu mai havia estat tan senzill.\nDes de l’aplicació del teu banc, accedeix a Bizumi podràs triar l’opció “Donació a una ONG“. Pots seleccionar Associació Banc Farmacèutic o escriure directament el codi 03262. Introdueix la quantitat que vulguis donar i prem enviar. En pocs segons rebrem la teva ajuda.\n“Pots fer una transferència o ingrés al nostre compte“\nPeriodicitat del pagament\nNúmero del compte (IBAN)\nEstàs d’acord amb l’avís legal i la política de privacitat.\nEls donatius a l’Associació Banc Farmacèutic tenen una deducció fiscal*:\nImpost sobre la Renda de les Persones Físiques (IRPF). A partir del 1 de gener de 2020, pots deduir l’import de la donació segons aquestes quantitats:\nFins a 150 € de donació, deducció del 80%.\nA partir de 150 €, la donació té una deducció del 35%.\nDeducció del 35% en l’Impost de Societats.\n*Deducció en quota íntegra. Límit 10% base liquidable.\nEls donatius a l’Associació Banc Farmacèutic tenen una deducció fiscal:\nImpost sobre la Renda de les Persones Físiques (IRPF). Pots deduir l’import de la donació segons aquestes quantitats:\nFins a 150 € de donació, deducció del 75%, a partir de 2016.\nA partir de 150 €, la donació té una deducció del 30%, a partir de 2016.


Parròquia de la Immaculada d'Isil també dedicada a Sant Joan Baptista - ALT ÀNEU (EL PALLARS SOBIRÀ) (CATALUNYA)\nCampana del rellotge (A)\nBaixos del campanar\nHi ha una darrera campana despenjada en les obres que es van fer l'any 1982 quan es va canviar el llosat del campanar. Actualment es troba als baixos del campanar.\nTé un diàmetre de 50 cm amb un pes aproximat de 70 kg i per la seua disposició sembla que ocupava una posició exterior, sobresortint per damunt de l'agulla del campanar, doncs porta un llarg passamà soldat a la batallera, la qual cosa indica que era una campana percudida per l'exterior amb martell que assenyalava els quarts.\nVa ser fosa per Bertrand Escoubed i por la inscripció VISCA CATALUNYA (amb flors i estrelles) FIDES, PATRIA, AMOR (amb l'escut de Catalunya) FETA PER BERTRAND ESCOUBED ARTISTA FRANCES CATALA. ANY 1901. No va ser possible saber el so que fa perquè és mot difícil col·locar-la en disposició de prova.\nSituada al finestral de ponent hi ha una campana de 70 cm de boca i un pes aproximat de 200 kh. Va ser feta el 1901 per Bertrand Escoubed. Porta la inscripció SANTA BARBARA PREGAU PER NOSALTRES / ESSENT PARROCO EL REVERENT D. VENTURA SANSA / FETA PER L'ARTISTA D. BERTRAND ESCOUBED LO ANY 1901. A més hi ha gravats de raïms, parres estrelles, roses i altres flors.\nLa campana està en disposició funcional manual però fóra d'ús pel fet d'estar esquerdada, per la qual cosa no és possible saber la nota fonamental. Té el jou de fusta contrapesat amb llosa i tirants de ferro, encara que està en un estat regular.\nLa més antiga, situada al finestra de llevant, és una campana de mida mitjana amb un diàmetre de 93 cm i un pes aproximat de 466 kg. Feta per D. DENCAUSSE l'any 1833 i porta la inscripció AB HONOREM IMMACULATA VIRGINIS MARIE SINE LABE CONCEPTA. A més hi ha baixos relleus. A la banda de fora hi ha una figura mitrada amb bàcul i a la banda de dins una custòrida. Està en disposició funcional i està en bon estat. Dóna com a nota fonamental un Sol i el seu so és bo. Té el jou de fusta contrapesat amb llosa i tot lligat amb tirants de ferro.\nProposem la data de 1855 ja que Dominique DENCAUSSE (1830-1867) comença a fondre campanes a Barcelona al 1855. (Nota de l'editor)\nCampana grossa (3)\nLa campana més grossa té un diàmetre de 115 cm amb un pes aproximat de 880 kg. És feta per Ballesteros i no porta data. Hem de suposar que va ser fosa a finals del segle XIX, com les altres que hi ha a la vall del mateix fonedor. De fet la primera síl·laba del nom del fonedor està despresa segurament per problemes en la fundició. Porta el nom de Santa Bàrbara i també la inscripció SAN JUAN BAUTISTA Y PURISIMA CONCEPCION. A la banda de darrera a més hi ha una creu. Està en disposició manual i té martell d'hores.\nLa campana sembla haver sortit defectuosa de la fundició, per la qual cosa és difícil copsar la nota fonamental, encara que sembla un Re diesi barrejat amb harmònics de Sol i Fa diesi. El so és regular, com si estigués afònica. Té el jou de fusta contrapesat amb pissarra i tirants de ferro i està en bon estat.


Multitud d'onders participen en els actes programats per a celebrar el 9 d'Octubre\nAquesta vesprada, davant del pavelló Víctor Cabedo, s'ha viscut la gran festa, en la qual veïns de totes les edats han pogut gaudir dels 'Tallers de muixerangues de Xàtiva i de Vinaròs'; de música, a càrrec del grup de ‘Tabal i dolçaina d'Onda'; de ball, pel grup Folklòric d'Onda; de ‘gegants i cabuts’, a càrrec de la ‘Colla Gegantera d’Onda’; i ‘correllengua’ amb lectura de Manifest i amb la col·laboració d'Acció Cultural. A més, s'han realitzat diversos jocs molt divertits. A açò li segueix aquesta nit el ‘Sopar de germanor’, amenitzat pel grup ‘Els Ravalers’.\nA més, als col·legis de la localitat, per al segon cicle de Primària, s'ha narrat aquests dies la història de Jaume I fins a arribar a l'episodi de la conquesta de València, el 9 d’octubre de 1.238.\nEl divendres va tindre lloc la presentació del llibre ‘El dit sobre el mapa’, de Daniel P. Grau. A aquest acte, al qual van acudir unes 50 persones, va servir per a reconèixer la vàlua intel·lectual, la producció literària i el llegat cívic i polític de Joan Fuster, tant des del punt de vista institucional com des del personal, de la millor de les maneres possibles: llegint els seus llibres. Aqueix mateix dia, la Sala de la Cassolla també es va omplir amb multitud de veïns que van presenciar el concert ‘Sis veus per al poeta’.\nEl matí del dissabte, es duia a terme una visita guiada, gratuïta, amb la qual més de 100 persones van poder conèixer més sobre la 'Història de la Carta Pobla d'Onda’, que va comptar amb la col·laboració de Vicent García Edo.


Laura Pelay\t| Actualitzat el 15 Març 2018 a les 10:54\nHi ha conceptes que moltes vegades cauen en desgràcia. Es decideix sobtadament que estan passats de moda i que ja no són importants. Que parlar d’aquell tema està superat, i fins i tot et poden arribar a etzibar que estàs antiquada i que vius fora de la teva era. Doncs bé, des del meu punt de vista, una d’aquestes víctimes és la famosa lluita de classes. Mentre ens diuen que està caducada, la realitat s’entossudeix a demostrar la seva vigència. Amb la crisi, les classes socials s’estan polaritzant i els pobres som més pobres i els rics més rics, mentre les classes mitjanes han estat escanyades i avui en dia la frontera entre ser classe mitjana i pobre és difusa. Però dintre d’aquesta segmentació social hi sobreviuen encara més submons. Si ets dona i de classe baixa, ho tens molt més complicat. Si ets dona, jove i de classe baixa, pitjor. Però si ets dona, discapacitada i de classe baixa, pinta fatal. I podríem anar sumant: vídua, pensionista... al final de tot plegat t’adones que no calen més eufemismes. Ni tal sols maquillatges: t’estan explotant perquè ets mà d’obra barata. Estàs al graó final de la societat. És igual que et formis. Que siguis la millor preparada. La que té més talent. La teva capacitat intel·lectual es veurà superada per la teva condició biològica. I això, senzillament, és una aberració en una societat que es vulgui reconèixer com avançada i igualitària.\nVisc en una societat que vull entendre que té valors. El valor de la igualtat i de la justícia social ha d’estar gravats en l’ADN de qualsevol poble que es vulgui civilitzat. I avui, malauradament, tenim el 50% de la població sense avançar al mateix ritme que l’altre 50%. I perquè sigui possible caminar al mateix ritme necessitem la complicitat dels homes. No us vull darrere de les meves reivindicacions, us vull al costat. Vull que entengueu que quan negocieu un conveni col·lectiu és tan important la categoria eternament feminitzada com la que no. Que entengueu que els plans d’igualtat de les empreses no són quelcom secundari, sinó imprescindible. I que les excedències per cura de gent gran o menors són per a tothom. Malauradament, el fet de néixer amb un determinat sexe et condiciona vitalment. I en una societat que sempre fa gala de la meritocràcia, aquest condicionant et limita, i fa que aquesta societat perdi la meitat de la seva capacitat. En altres paraules, com ja reconeix la Unió Europea, perdem talent, competitivitat i tots plegats som una mica més pobres.\nMolt s’ha parlat de la desigualtat entre sexes a la feina i a la societat. Estadístiques en tenim per donar i per vendre. Som la generació que segurament ha aconseguit posar rostre a la precarietat femenina. Som qui hem analitzat millor la realitat. I com que hem detectat on fallem i on no, és imprescindible que actuem. No podem deixar aquest combat per al futur. Perquè no ens ho perdonaríem mai a nosaltres mateixes ni a les que ens han de succeir.\nFa molts anys que el 8 de març és un dia de celebració o de commemoració. Tant se val. Apostant per una vaga (amb les diferents modalitats) es fa un salt endavant: estem en el combat. S’han acabat les anàlisis. Saltem de pantalla. Hi ha guerres ideològiques que s’han de guanyar: la lluita de classes implica necessàriament la lluita per la igualtat i la justícia social. La batalla pot ser llarga. Hem de generar complicitats socials i fer canvis culturals. Però la història no ens perdonaria que no féssim d’aquest segle el de la lluita per la igualtat. Deixem el tema resolt per al futur. Perquè, com diria Maria-Mercè Marçal, sóc dona de classe baixa i nació oprimida. I això em porta a ser tres voltes rebel. Tant de bo algun dia no massa llunyà pugui dedicar-me a altres combats. És el moment de passar a l’acció i deixar de mirar a una altra banda.


Belén Esteban es corona amb Broncano confessant la seua vida sexual i quants diners té\n"Què vols follar o fer l'amor? Jo hi ha vegades que folle i altres que faig l'amor", li va confessar Belén Esteban a David Broncano en 'La Resistencia'\ndivendres, 3 de desembre 2021 - 22:14h\nBelén Esteban, la batejada com 'la princesa del poble', va triomfar en gran en la seua visita al programa 'La Resistencia' que presenta David Broncano en Movistar+.\n"Hui, en 'La Resistència', quan ningú ho esperava... Demane un aplaudiment per a Belén Esteban", va presentar David Broncano a la madrilenya, un dels grans fenòmens televisius a Espanya en els últims anys.\nBelén Esteban entra en 'La Resistència' com "la reina de les creïlles": "Cabrons!"\nBelén Esteban va entrar en 'La Resistència'... muntada en una cadira com "lligues" repartint les seues creïlles fregides i els seus gaspatxos.\n"No podeu ser més cabrons de ficar-me com m'heu ficat...", va dir Belén.\nBelén Esteban parla en 'La Resistència' dels seus famosos memes: "M'encanten i no m'ofenen"\nBelén Esteban li va reconéixer a David Broncano que "hi ha molts memes meus", i va matisar que "però a mi m'encanten. A mi no m'ofenen, de veritat".\n"Jo he vist un meme teu en el qual estàs com en un sofà... Tu alguna vegada has manat un meme teu?", li va preguntar el presentador.\n"Hauries de fer-ho", li va recomanar David Broncano... que no va dubtar a comentar amb Belén Esteban el seu meme del pijama: "Et fa honor. És increïble".\nEl "bon populisme" de Belén Esteban amb David Broncano en 'La Resistencia'\nBelén Esteban va parlar en 'La Resistència' de les seues dos amigues de tota la vida, "són Mariví Forner i Tina de Pinto, i crec que tothom les coneix" i va destacar que ella visca a Paracuellos del Jarama que "és el poble més bonic de tot Madrid".\n"La reina del poble sap com alçar aplaudiments. Són anys d'avantatge en televisió. Acceptem el bon populisme", van fer broma des de les xarxes socials de la Resistència després que Belén Esteban defensara que "Pinto és bonic".\nBelén Esteban, en 'La Resistencia': "He començat a 'La Isla de las tentaciones"\nBelén Esteban va comptar a Broncano que l'altre dia va ser a 'La Isla de las tentaciones', alguna cosa que va fer que Broncano expressara el seu total desconeixement sobre el qual volia dir Belén amb la "cançó" que va cantar.\nBelén Esteban no vol felicitar el Govern d'Espanya "de Gos Sánchez" en 'La Resistencia'\nBelén Esteban li va comptar a David Broncano que "estic vacunada contra el coronavirus, i si m'he de posar la tercera dosi... em posaré la tercera".\nDavid Broncano li va demanar a Belén Esteban que, "com a representant del poble", li enviara un missatge del Govern d'Espanya dient "cal vacunar-se i estem orgullosos de ser el país amb més percentatge de vacunació".\n"Sí... Sí... Jo tinc les meues idees. Entenc que la vacuna està molt bé, però anem cap endarrere en altres coses. Cal tindre un equilibri", va contestar Belén Esteban... sense voler entrar molt en matèria política.\n"Si em parles d'un altre tema del Govern, no estic d'acord", va intentar aclarir Belén Esteban, que va reconéixer que "a mi m'és igual ficar-me als jardins que siguen".\n"Ja m'he assabentat! Que no volies felicitar el Govern d'Espanya... A Gos Sánchez cadascun li agrada més o menys", va dir Broncano fent riure a Belén Esteban.\n"T'ha entrat el riure amb Gos Sánchez...", va fer broma el presentador.\nBelén Esteban i el sexe: parla en 'La Resistència' de la seua vida sexual amb el seu marit 14 anys menor\nVa arribar el moment de "reprendre les preguntes clàssiques" de 'La Resistència' i David Broncano no va dubtar a preguntar a Belén Esteban sobre "els diners en el banc i les relacions sexuals en l'últim mes".\n"Què vols, follar o fer l'amor?", li va preguntar la convidada al presentador. "És que hi ha vegades que faig una cosa, i altres vegades, l'altra", li va explicar. Broncano, sorprés, només va aconseguir respondre que "sempre faig l'amor, quan el meu cos està dins del d'una altra persona, això és amor".\nLa madrilenya va afirmar que "si he de posar un número... és que el meu marit, amb 34 anys, li he de preguntar si vol el del matí, el del migdia o el de la nit. A vegades agafa els tres".\nDesprés de pensar-ho detingudament i mirar cap a una de les llotges on estava Miguel, la seua parella, va respondre: "No diré les vegades que ho faig a la setmana o al mes, però diré que entre dos o tres vegades a la setmana està molt bé".\nBelén Esteban revela en 'La Resistencia' quants diners té: "Tinc entre 40.000 i 100.000 euros"\nBelén Esteban no va esquivar la pregunta de David Broncano sobre els diners: "Jo he guanyat molts diners, però és veritat que vaig tindre un problema que tots sabeu... Se'm va ser molts diners i vaig haver de pagar a Hisenda 700.000 euros. No dec res a Hisenda... Fa anys gent em va deure 400.000 euros. El meu representant".\n"Estàs en pau amb ells hui dia?", va voler saber el conductor del programa de Movistar. Ràpidament, la seua convidada va respondre afirmativament: "No dec res a Hisenda".\nTambé va destacar que "el meu exrepresentant em deu 400.000 euros", alguna cosa que va deixar sense paraules al presentador: "Mare meua! I està viu?". La madrilenya li va contestar que "clar que està viu...".\n"No t'enganyaré, he invertit molt en l'empresa. Sobretot tinc camions, no tinc molts diners, però si tràilers", va comentar Esteban. "La dada, els diners", va insistir Broncano.\nLa convidada li va contestar entre riures que "una mica menys que Amancio Ortega", però Broncano li va dir que no valia això i que fora més concreta: "Entre 40.000 i 100.000 euros. No done la dada exacta, però és que he invertit molt en els camions, la gasolina, la gent treballant...".\n"Ho veus poc?", va afirmar sorpresa la col·laboradora de Mediaset. El presentador li va respondre que "és bastants diners, tanmateix, tu portes molts anys en això...".\n"Quan traiem els camions el meu marit i el meu amic Rubén em van donar una sorpresa", comptava Belén fins que va ser interrompuda per Broncano: "Et van portar a follar al camió?".\n"No... a follar no...", va haver d'aclarir Belén Esteban.\nBelén Esteban a David Broncano: "Moltes vegades he vist les teues entrevistes i dic "li mane a prendre per cul"\nBelén Esteban es va quedar molt sorpresa en 'La Resistencia' amb David Broncano: "Et segueix munt de gent. Jo no pensava que eres tan conegut. M'ha sorprés... agrada un munt aquest tio".\n"Moltes vegades he vist entrevistes i et veig i dic "li mane a prendre per cul", va reconéixer Belén Esteban.\nBelén Esteban i David Broncano donen les campanades de Cap d'any en 'La Resistencia'.\nDavid Broncano va voler donar les campanades al costat de Belén Esteban, que ja les ha donades en televisió, explicant quals són els quarts i les campanades, per a acabar el programa.\n"Adara incapaç de contindre les llàgrimes per l'última expulsió de 'Secret Story'" "La mare de Mario Biondo: 'Al meu fill el van matar i tenim les proves'"\nBelén Esteban Sexe


Catalunya Ràdio presenta la nova temporada amb noves veus i formats diferents, més a prop que mai dels oients\n28/08/2015 - 10.27\nEls principals realitzadors de la temporada 2015-2016. Drets: David Clupés, Sílvia Cóppulo i Xavi Freixes. Asseguts: Kílian Sebrià, Francesc Garriga, Mònica Terribas, Ricard Ustrell i Xavi Rosiñol\n"Catalunya Ràdio viu amb tu" és l'eslògan de la temporada 2015-2016 de la ràdio nacional de Catalunya, que aposta per noves veus al capdavant d'una programació que també estrena formats i s'acosta més que mai als oients per explicar-los el que els interessa en directe des d'on passen les coses.\nAquest matí s'ha fet la presentació de la programació amb una emissió especial d'"El matí de Catalunya Ràdio", amb Mònica Terribas, des del Camp Nou, oberta als oients que han volgut seguir el programa en directe i amb els realitzadors que es posaran davant del micròfon a partir de dilluns que ve, 31 d'agost, amb l'estrena de la nova temporada de la ràdio nacional de Catalunya. L'escenari escollit per a la presentació, amb motiu dels 30 anys de transmissions del Barça a Catalunya Ràdio, ha tingut la presència del líder d'aquestes narracions, Joaquim Maria Puyal, que ha conversat amb Mònica Terribas.\nDurant el programa, els realitzadors de l'emissora han parlat dels seus nous projectes, com és el cas de "La vida", que s'estrena els migdies amb Sílvia Cóppulo. També s'han sentit noves veus, com la de Ricard Ustrell, que se situa al capdavant d'un programa amb una llarga trajectòria, "El suplement". En la seva intervenció, Xavier Solà ha explicat que dedicarà un nou espai a "La nit dels ignorants" per descobrir els records essencials de les persones, i el crític de cinema Àlex Gorina s'ha mostrat satisfet de tornar amb la 29a temporada de "La finestra indiscreta".\nUna altra de les veus joves que s'han pogut sentir durant "El matí de Catalunya Ràdio", és la de Francesc Garriga, que assumeix el repte de renovar "El club de la mitjanit", i també ha parlat Adrià Bas, que serà el nou realitzador del programa "Solidaris". En el cas de David Clupés, que ja ha començat la temporada del "Tot gira", s'ha mostrat il·lusionat amb el tercer any apassionant-se per l'esport cada cap de setmana.\nA "L'oracle", els oients també hi sentiran un nou conductor, Xavi Freixes, que ha comentat que encara vol potenciar més el paper dels oients com a tertulians. Després de la sobretaula, a "La tribu", Xavi Rosiñol capgirarà les notícies del dia i en traurà unes altres conclusions amb l'equip de l'"APM?". Durant el programa especial, Kílian Sebrià ha explicat els canvis del "Catalunya vespre", que seguirà explicant tots els perquès de l'actualitat, i també hi ha intervingut Maria de la Pau Janer, que serà la tercera temporada que parlarà de sexualitat a "Les mil i una nits".\nEn la presentació davant dels mitjans, els directius de l'emissora han traçat les línies mestres de la nova programació de Catalunya Ràdio, que queden resumides en aquestes declaracions.\nJordi Català, cap de Programes\n"Catalunya Ràdio viu amb tu' és l'eslògan d'aquesta temporada, que té dues idees principals: volem explicar tot el que interessa a la gent i volem ser allà on passen les coses. Per això, avui som al Camp Nou, amb motiu dels 30 anys amb Joaquim Maria Puyal narrant els partits del Barça a Catalunya Ràdio, que també fa 40 anys que va començar a fer transmissions en català."\n"Amb els programes que ja han començat, el Tot gira' i El club de la mitjanit' seguint l'inici de la Lliga, i també El matí de Catalunya Ràdio' amb tota l'actualitat, ens adaptem als hàbits dels oients."\n"La ràdio és directe en estat pur i la nova programació serà molt propera, sense deixar de banda el rigor, la credibilitat i el servei públic de Catalunya Ràdio. Aquest curs, ens espera una temporada prometedora amb cares noves que engeguen projectes interessants, com en el cas de Francesc Garriga, Ricard Ustrell i Adrià Bas, i també amb noves propostes com el programa dels migdies amb Sílvia Cóppulo."\nFrancesc Cano, cap d'Informatius\n"Aquesta temporada, el Catalunya migdia' continua prioritzant el directe, amb un resum del que ha passat al matí i explicant el que passa en el moment en què s'emet."\n"La part informativa del Catalunya vespre', que s'emetrà de 8 a 10, ens permet fer una mirada enrere per veure què ha passat durant el dia i començar a introduir elements de reflexió. De fet, és el pal de paller dels Informatius de la casa, amb l'aposta per Kílian Sebrià, que respon a la voluntat d'intentar desenvolupar estructures informatives que fins ara no s'havien provat mai i fer evolucionar el llenguatge informatiu de la ràdio. Un camp de proves de formats que les audiències demostren que funciona i que llavors apliquem als altres espais informatius."\nJordi Iturria, cap d'Esports\n"Als programes d'esports, volem fer evolucionar les tertúlies cap a un nou model, de manera que cada especialista parli dels temes que domina més. En el cas d'El club de la mitjanit', que estrena nou realitzador, hi haurà col·laboracions com la de l'entrenador Lluís Carreras, que analitzarà què s'ha fet bé i què no en cada partit. A més, posarà cara a cara dos especialistes per comentar l'actualitat esportiva, com Ramon Besa i Antoni Bassas, i Ricard Torquemada i Bernat Soler. A més, cal tenir en compte que el ventall de veus del Departament d'Esports de grans especialistes és insuperable."\n"De cara al cap de setmana, es manté l'aposta de la casa pel Tot gira', amb el seguiment en directe dels equips i els esportistes catalans. A més, amb la limitació de les emissions en obert per televisió, Catalunya Ràdio potenciarà encara més l'obertura dels equips catalans de Segona, de manera que es podran seguir totes les jornades que disputaran a casa i a fora. En aquesta línia, també es faran totes les transmissions de MotoGP."\nCatalunya Ràdio creix un 80% a internet en un any\nToni Comín: "Ser conseqüents amb la DUI vol dir apostar pel Consell de la República"\nL'antiga mediadora de Ripoll, Wafa Marsi\nL'antiga mediadora de Ripoll parla un any després\nTertúlia: "Salvini té raó de culpar Europa de la tragèdia a Gènova?"\nJorge Lorenzo: "Puc lluitar pel subcampionat"\nMarc Márquez: "El meu objectiu era disputar la cursa amb una única Ducati i ho he aconseguit"\nRicard Torquemada, la nova veu de les transmissions del Barça a Catalunya Ràdio: arriba "LaTdT"\nRoger Escapa presentarà "El suplement" de Catalunya Ràdio\nLloll Bertran, Martí Gironell i Mari Pau Huguet fitxen per "Gravetat zero"


L’Escola d’Emprenedoria forma 155 persones durant la primera meitat de l’any - Ajuntament de Rubí\nL’Escola d’Emprenedoria forma 155 persones durant la primera meitat de l’any\nL’Escola d’Emprenedoria forma 155 persones durant la primera meitat de l’any L’Oficina de Serveis a l’Empresa (OSE) ja prepara el Rubiemprèn que tindrà lloc el 4 d’octubre i explicarà models alternatius de finançament https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/l2019escola-d2019emprenedoria-forma-155-persones-durant-la-primera-meitat-de-l2019any https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/l2019escola-d2019emprenedoria-forma-155-persones-durant-la-primera-meitat-de-l2019any/@@images/image/preview\nL’Oficina de Serveis a l’Empresa (OSE) ja prepara el Rubiemprèn que tindrà lloc el 4 d’octubre i explicarà models alternatius de finançament\nA Rubí, la formació té lloc a la Masia de Can Serra (foto: Localpres)\nL’Oficina de Serveis a l’Empresa (OSE) a través de l’Escola d’Emprenedoria de Rubí (EDER) ha ofert 7 accions formatives durant la primera meitat de l’any. Durant el 2018, els ajuntaments de Rubí i Sant Cugat ofereixen un calendari conjunt d’accions formatives dirigides al teixit empresarial. Les accions que es fan a Rubí s’han dissenyat pensant en les necessitats de les empreses ja creades, mentre que les propostes de Sant Cugat s’especialitzen en temes relacionats amb l’emprenedoria. D’aquesta manera, l’oferta de les dues ciutats es complementa per donar millor servei al teixit empresarial de l’àrea d’influència de tots dos municipis. Durant la primera meitat de l’any, s’han dut a terme 14 accions formatives, 7 a cada ciutat.\nEntre febrer i juny, 155 persones han assistit a les sessions de Rubí: Novetats Fiscals 2018, Iniciatives per millorar el compte de resultats de la teva empresa, Gestió del marge a través de les compres, Com aprofitar les dades obertes per a la meva empresa, Big Data – El negoci darrera les dades, Digital Twin per a la PIME i La Factura Electrònica. La formació sobre les novetats fiscals del mes de febrer ha estat la proposta amb més afluència d’alumnes: hi van assistir 60 persones.\nDesprés de cada sessió, l’alumnat ha puntuat l’ interès i l’ utilitat de cada formació. Totes les sessions han obtingut una puntuació superior a 3 sobre 4 i la nota mitjana global és de 3,56. “Les persones que han assistit als cursos en fan una valoració excel·lent. Aquesta és el millor aval que podem tenir. Convido l’empresariat rubinenc que encara no ens conegui a acostar-se a la proposta formativa de l’EDER”, diu el regidor de l’Àrea de Desenvolupament Econòmic Local, Rafael Güeto.\nAlgunes de les formacions d’aquest primer semestre de l’any s’han fet en col·laboració amb CECOT Rubí i la Diputació de Barcelona.\nUn nou Rubiemprèn\nEl calendari formatiu de la segona meitat de l’any inclou les dues grans jornades de l’EDER: el Rubiemprèn i el Rubindústria. La jornada Rubiemprèn 2018 se celebrarà el proper 4 d’octubre al Fòrum de la Masia de Can Serra sota el títol Altres vies de finançament per a la meva empresa. D’aquesta manera, la gran cita anual de l'emprenedoria oferirà una visió de les possibilitats de finançament alternatiu que existeixen per a un projecte empresarial o empresa, les claus per accedir-hi i les pautes per dissenyar les estratègies que fan possible aconseguir finançament fora de la vies tradicionals. El 29 de novembre tindrà lloc el Rubindústria, la jornada especialitzada en el sector industrial es dedicarà a les oportunitats de l’economia analítica per a innovar a la indústria. A més, hi ha previstes 4 sessions formatives més abans d’acabar l’any: La gestió del punt de venda en el petit comerç (25 d’octubre), Negocis locals: com atraure clients de proximitat per internet (6 de novembre), Posada al dia sobre aspectes comptables i fiscals de comerç (15 de novembre) i Tancament Fiscal 2018 (13 de desembre).


Apuja la música, per Miqui Otero\ndissabte 24 jul 2021\nApuja la música\nDurant setmanes, les llibreries podien obrir en cap de setmana i les botigues de discos no. Potser no és essencial, però sí necessària per tolerar qualsevol realitat criticada i difícil\nDivendres, 26/03/2021 - 21:48\n–I, llavors, em diu: ¿eh, on vas? I jo li contesto: a comprar discos.\n–D’olives no en compraràs allà.\n–I ell em diu que a les teles o als mòbils sí, però que als discos res.\n–Això li vaig dir jo. Perquè no és essencial. ¿A mi? ¿M’estàs dient a mi que els discos no són essencials?\nAssenteixo amb les celles arrufades mentre forcem el pas rumb a Disco 100. És el primer dissabte en mesos que es pot anar a les botigues de discos a comprar, així que el meu col·lega i jo ens absentem de les nostres bombolles familiars per anar a una d’aquestes. De camí, m’explica quan va anar a un centre comercial i el deixaven passar a comprar altres coses, però no discos o llibres.\n¿M’estàs dient a mi que els discos no són essencials? Qui ho diu, el meu col·lega, es diu Ciaran: fa ja molts anys que viu a Barcelona, però és d’Irlanda del Nord. Sens dubte, el seu ‘jo’ adolescent hauria rigut del comentari quan la música era bàsicament el seu aliment emocional. Quan va començar el primer confinament em va dir: «En realitat tota la vida que m’he estat entrenant per a una cosa així, des d’adolescent».\nUn dia, per exemple, em parlava de la importància del punk al Belfast dels setanta. Allà sí que era perillós sortir de nit i sí que eren estrictes els tocs de queda, oficials o no. En una ciutat encesa per l’IRA i la policia unionista, per la rivalitat entre catòlics i protestants, els joves es tancaven a la seva habitació a posar tots aquests himnes rabiosos de dos minuts als seus cascos. Durant molt temps, els únics ídols pop nord-irlandesos eren el futbolista George Best i Van Morrison, així que bàsicament el missatge era que si eres d’allà era molt difícil brillar. Per això el xut d’autoestima era tremend quan John Peel posava dues vegades una cançó de The Undertones (oriünds de Derry, del mateix país) o quan The Clash, a diferència de molts altres grups, sí que es mullaven i tocaven a Belfast i passejaven pels seus carrers.\nLa música era important llavors, però també quan Ciaran era ja adolescent, a principis dels 90. Indispensable per explicar-se a si mateix, vaja. I per a com em sol explicar ell la situació allà: com, per exemple, els pares catòlics escoltaven més grups americans que anglesos. O com en general s’odien les cançons d’U2 o Cramberries sobre el conflicte, perquè ells són de l’altra Irlanda i perquè «això és com si ve Sabina o Mecano a escriure’t la cançó definitiva sobre el conflicte al País Basc o a Catalunya».\nCiaran, amb el qual continuem comentant tot això mentre ens dirigim a exercitar polze i dit mig a les cubetes de Disco 100 (la setmana vinent tornarem a Revolver, on sempre gastem massa i ens regalen la bossa de tela), parla a través de discos i músics. Aixeca la seva identitat amb ells.\nEls ‘hits’ de l’estiu: les 10 millors propostes de Barcelona\nGràcies a articles com el de Nando Cruz, s’ha reobert el debat sobre la música en la nostra societat. Durant setmanes, les llibreries podien obrir en cap de setmana i les botigues de discos no. Potser perquè continuem associant la música a la revetlla. I per això la paguem amb el 21% d’IVA, el mateix que grava l’alcohol, i no amb el 4%. D’essencial només ho és el pa, el sostre i la sanitat, però sens dubte la música és necessària per tolerar qualsevol realitat criticada i difícil. I per això, també, ens dirigim aquest primer dissabte a una botiga de discos.


El PSIB-PSOE demana serveis d’orientació específics per a autònoms i micropimes per facilitar l’adaptació als canvis provocats per la COVID-19 – psibpsoe\nEl PSIB-PSOE demana serveis d’orientació específics per a autònoms i micropimes per facilitar l’adaptació als canvis provocats per la COVID-19\nCasanova ha defensat la idoneïtat d’aquests serveis d’acompanyament personalitzat perquè autònoms i petites empreses puguin “redreçar els seus projectes professionals i personal quan sigui necessari”\nLa proposta del Grup Parlamentari Socialista per demanar al Govern de les Illes Balears que impulsi mesures per facilitar l’adaptació dels autònoms i empreses petites a la nova situació provocada per la crisi sanitària, a través de diferents serveis d’orientació, acompanyament i formació especialitzada, ha estat aprovada per unanimitat -amb l’absència de Vox-, per la Comissió de Turisme i Treball del Parlament.\nL’encarregat d’impulsar aquesta iniciativa ha estat el diputat socialista Enric Casanova, qui ha posat l’accent en la necessitat de donar “una atenció específica, acurada i personalitzada als treballadors autònoms i petits empresaris que els permeti perfilar una sortida i una recuperació justa a la situació a què s’han vist abocats per mor de la COVID-19”.\nEspecíficament, la Proposició No de Llei insta l’executiu autonòmic a crear serveis específics per a aquests col·lectius dins el SOIB, a facilitar la formació i l’orientació personalitzades a fi que possibilitin un canvi professional i personal i a reforçar l’acompanyament de nous projectes.\nCasanova ha volgut posar de relleu la importància “d’adaptar-se ràpidament a les noves situacions, demandes i necessitats”, unes circumstàncies que sovint poden provocar que micropimes i autònoms hagin de fer un “canvi ràpid en els seus projectes empresarials i en la seva forma de treballar”.\nEn aquest sentit, el diputat ha realçat el paper de l’atenció personalitzada en els serveis d‘orientació en el fet que pot permetre “redreçar quan sigui necessari els projectes personals i professionals d’aquests treballadors”.\nAixí mateix, la iniciativa demana al Govern el reforç de la formació específica i de l’acompanyament professional perquè “millorin els coneixements i les aptituds necessàries per poder adaptar-se a la nova realitat i per assegurar l’èxit enfront dels canvis que s’estan produint amb la nova normalitat”.\nPNL Itineraris autònoms\nAnterior\tValentina Milano és elegida nova presidenta del Consell Assessor en Polítiques d’Igualtat del PSIB-PSOE\nPròxim\tEl PSIB-PSOE considera positiu que “per primera vegada en 20 anys arribem als 370 milions d’euros d’inversions canalitzades per l’Estat”


Festival de Cinema de Girona Edición 26 - Creacio i Animacio\nCINEMA DE CREACIÓ i ANIMACIÓ\nFUNDACIÓ VALVI Avinguda Granvia Jaume I 42 Girona\nDijous1 i divendres 2 d'octubre 2015 a les 19h Entrada gratuita\nDijous 1 d'octubre 2015 a les 19h\n365 7’ REGNE UNIT\nDirecció Germans McLeod\nSinopsi Un Any. Una pel·lícula. Un dia en segon lloc. Un segon d'animació tots els dies durant els 365 dies de l'any 2013. Sense argument, guió o storyboard. Les idees vénen de coses llegides, vistes o experimentades en el dia, amb una mica de llicència artística per a la bona mesura.\nDirecció David Silva\nFotograma de la pel·lícula i la directora MAJORLAINE PERRETEN\nBOUDICA 6’ UK (REGNE UNIT )\nFotograma de la pel·lícula i la directora EMMA CALDER\nDirecció Emma Calder\nSinopsi Una hisotria Norfolk\nCOSAS QUE QUISE HACER 4’ ESPANYA\nFotograma de la pel·lícula i el director GERARDO DE LA FUENTE LÓPEZ\nDirector Gerardo de la Fuente López\nSinopsi Soledad, engany, rutina, mort, un còctel explosiu per un món de paper.\nCYCLONE FOREVER 4’ ESTATS UNITS\nFotograma de la pel·lícula i el director FALYAZ JAFRI\nDirecció Faiyaz Jafri\nSinopsi Personatges arquetípics de viatge a la muntanya russa sense fi, temps durador i el desastre.\nDINNER FOR FEW 10’ GRÈCIA\nFotograma de la pel·lícula i el director NASSOS VAKALIS\nDirecció Nassos Vakalis Animació Eva Vonhoff.\nSinopsi Dinner for few és una representació al·legòrica de la nostra societat. Durant el sopar, el sistema alimenta els pocs que tontament consumeixen tots els recursos, mentre que la resta sobreviu amb sobres.\nDISCONNECTOR 7’ HONG KONG\nSinopsi Mentre que experimenten veritable plaer, amants avorrits destrueixen un simulador de discoteca.\nENHEBRADO 10’ ESPANYA\nDirecció Tatiana Pinzon Salavarrieta i Sandra Marcela Obando Direcció Tatiana Pinzón i Sandra Marcela Obando Guió Tatiana Pinzón i Sandra Marcela Obando Música Sebastian Villanueva\nSinopsi Enhebrado és una animació experimental que gira al voltant d'un somni que a poc a poc es converteix en malson. Un home travessarà diferents estats de consciència fins a aconseguir la por més profunda, després de perdre al seu fill en mans d'un ésser format per ombres.\nFACING OFF 8’ ITALIA\nFotograma de la pel·lícula i la directora MARIA DI RAZZA\nDirecció Maria Di Razza Animació Angela Ragozzino Muntatge Constantino Sgamato\nSinopsi Una dona decideix entrar en la voràgine de la cirurgia estètica per fer un canvi en les seves vides. Al terme de la transformació i cada vegada més insatisfets...\nHONORIO DOS MINUTOS DE SOL 5’ VALENCIA\nFotograma de la pel·lícula i el director PACO GISPERT\nDirecció Paco Gispert Picó Animació Manu Giménez Muntatge Muntatge Direcció d’art Alex Cervantez\nSinopsi Honori, un ancià que viu en una gran ciutat té una missió: vol sentir per última vegada el Sol, però no serà tasca fàcil, la contaminació, l'altura dels edificis i la proximitat entre els mateixos impedeix que el sol arribi als carrers, només arriba a la ciutat durant uns minuts al dia, al filtrar-se per enmig de dos edificis.\nPer a més dificultat, aquesta petita escletxa de llum solar il·lumina just a la meitat d'un pas de zebra que constantment està transitada per vehicles que circulen a tota velocitat.\nHOSPEADRIA 20’ PORTUGAL\nFotograma de la pel·lícula i el director PEDRO NEVES\nDirecció Pedro Neves\nSinopsi Una antiga posada, al centre de Porto, va servir durant molts anys, a gent pobre, les prostitutes i gent de pas que va fer que va fer que el lloc de residència més o menys prolongat.\nDivendres 2 d'octubre de 2015 a les 19h\nLA BOÎTE 1’ ESPANYA\nFotograma de la pel·lícula i el director KOTE ALCAYDE\nDirecció Kote Alcayde\nSinopsi Un exercici de rotoscopia\nMELTIN’ MARY 5’ GIRONA\nDirecció Marc Agustí Vila Guió Marc Agustí Fotografia Marc Agustí Muntatge Marc Agustí Gènere Creació Productora Marc Agustí\nSinopsi El rostre de Maria es desfà a mesura que passa el temps. L'autor fa un recorregut a través d'aquest time-lapse, de vuit hores de gravació real, en què la matèria torna al seu origen, la res.\nMINORE 5’ GRÈCIA\nFotograma de la pel·lícula i el director YORGOS NALPANTIDIS\nDirector Yiorgos Nalpantidis\nSinopsi Un film muntat en gran part de pel·lícules familiars i inspirat en Smyrneiko Minore. Una cançó tradicional grega gravada per primera vegada en 1918. Un intent de descriure vagament alguna cosa perduda: un atractiu experiment\nMOULDY MEMORIES 12’ ESTONIA\nDirecció Edine Csüllög, Hellent Unt, Anti Naulainen Fotografia Daniel Edward Allen Muntatge Helen Unt\nMOVIE DOLL 4’ FRANÇA\nFotograma de la pel·lícula i el director PASCAL GONTIER\nDirecció Pascal Gontier\nSinopsi Una nina es vesteix i desvesteix tot prenent vida.\nNO MAN’S BUSH 3’ BÈLGICA\nFotograma de la pel·lícula i el director JELLE VAN MEERENDONK\nDirecció Jelle van Meerendonk\nSinopsi Una història sobre un noi que no li agrada el pèl en certs llocs.\nREFOULEMENT 4’ CANADÀ\nFotograma de la pel·lícula i la directora CAROL-ANN\nDirecció Carol-Ann Belzil-Normand\nSinopsi Refoulement és una animació que representa un llenguatge primitiu. Per una sèrie de metamorfosi, línies revelen un univers gairebé narratiu que porta un trencament de la línia. Perceptual i visual era de combinació per a la producció d'un trastorn cognitiu en la imatge.\nRETIRANTES 14’ BRASIL\nFotograma de la pel·lícula i la directora MAIRA COELHO.\nDirecció Maira Coelho Animació James Zortéa Fotografia Cristiano Cangussu Muntatge Juliano Ambrosini Direcció d’art Maira coelho\nRepartiment Genifer Gerhardt, Cacá Sena, Fernando Rossa, Elaine Regina\nSinopsi Basat en l'obra de Portinari la pel·lícula explica la història d'una dona que vaga la terra àrida i despoblada. No hi ha manera d'alimentar el seu fill. En el camí són els seus iguals, una processó resant per ajudar als nens, llangardaixos i una petita banda de forró que camina en retirada. La pel·lícula combina titelles i l'animació stop-motion.\nTEETH 6’ REGNE UNIT i ESTATS UNITS\nFotograma de la pel·lícula i els directors TOM BROWN i DANIEL GRAY\nDirecció Tom Brown Daniel Gray\nSinopsi Les coses de valor sovint es descuiden en favor del que és més immediatament gratificant. Per desgràcia, les coses que es descuiden sovint es perden per sempre. La vida d'un home equivocat i intensament enfocada, una crònica a través de les seves obsessions orals.\nTEMPÊTE SUR ANORAK 14’ FRANÇA\nFotograma de la pel·lícula i el director PAUL GABON\nSinopsi Una tempesta assota les costes bretones.\nLa naturalesa embogeix, passen coses. Dos joves científics queden atrapats en el tumult.\nEspionatge, tensions amoroses i esdeveniments misteriosos s'entrexoquen amb entusiasme i desordre.\nTHE DIRTY BIRDY REDUX 8’ ESTATS UNITS\nFotograma de la pel·lícula i el director JOHN R. DILWORTH\nSinopsi És una història sobre una relació disfuncional entre un gat i un ocell.\nTHE DOVE 15’ FINLANDIA\nFotograma de la pel·lícula i el director MARI RAUVANLAHTI\nDirecció Mari Rauvanlahti\nSinopsi La Coloma viatja amb la pregunta "Què és l'Esperit?". Hem estat fent la pregunta de diferents persones i s'han acostat a les seves respostes amb la poesia i l'art. La pel·lícula és una mica de collage i la interpretació de somni de totes les respostes que hem trobat.


IB3 | Celaá assegura que les classes començaran de manera presencial\nPortada > societat > Celaá assegura que les classes començaran de manera presencial\nCelaá assegura que les classes començaran de manera presencial\nLa ministra d'Educació s'ha reunit amb el conseller d'Educació, Martí March\nLa ministra d’Educació, Isabel Celaá, manté que l’objectiu del Govern és que les classes comencin al setembre de manera presencial. Ho ha dit en acabar la reunió que ha mantingut amb el conseller Martí March, aquest dimarts dematí, a Palma.\nEn declaracions a Ib3 Notícies, la ministra també ha recordat que el Govern destinarà 2.000 milions d’euros perquè les comunitats puguin cobrir les necessitats educatives derivades de la crisi sanitària.\nA la trobada, s’han analitzat els diferents escenaris previstos per a la tornada a l’escola i els plans de contingència que els centres han elaborat. A més, s’ha tractat l’impuls a l’FP, amb el nou programa de cooperació territorial extraordinari, que permetrà invertir a les Balears més de 10 milions d’euros.\nEl ministre Illa demana a Madrid que escolti les recomanacions de la comunitat científica


Segons el doctor Prieto-Alhambra, el Jenner Institute espera tenir els resultats definitius cap a finals d’octubre o principis de novembre\nLa vacuna contra el coronavirus es podria començar a comercialitzar a finals d’any. // CC0\nActualitzada el 17-06-2020 17:48\nLa vacuna del coronavirus es podria començar a comercialitzar a finals d’aquest any. El Jenner Institute de la Universitat d’Oxford espera tenir els resultats definitius cap a finals d’octubre o principis de novembre.\nSegons el professor de farmacoepidemiologia de la Universitat d’Oxford Daniel Prieto-Alhambra, el laboratori ja l’està produint per poder-la distribuir immediatament quan es demostri que és efectiva. Ho ha explicat en una entrevista a El món a RAC1.\nEl Jenner Institute està treballant en una de les vacunes que estan més avançades, està ja en fase 3, porten reclutats centenars de pacients, i esperen tenir resultats cap a l’octubre o el novembre. Seria la primera de comercialitzar-se\nDaniel Prieto-Alhambra professor de farmacoepidemiologia de la Universitat d’Oxford\nSi hi ha prou pacients per demostrar que la vacuna funciona amb els resultats finals de l’assaig clínic incloent 10.000 pacients, esperen tenir resultats a finals d’any\nEl doctor Prieto-Alhambra confia que “si tot va bé i no hi ha cap problema, cap a finals d’any podrien tenir la vacuna finalitzada i comercialitzada”.\nEl laboratori “ja assumeix que funcionarà”\nSegons Prieto-Alhambra, “el laboratori ha assumit el risc de començar a produir ja la vacuna per si funciona poder-la tenir al mercat immediatament”. És a dir, que ja assumeix que anirà bé i treballa per poder-la posar al mercat al més ràpid possible.\nEl laboratori ja està assumint que funcionarà. La fase 1 i 2 sembla que funciona\nSi és efectiva la volen tenir al mercat immediatament i ja l’estan produint massivament\nEl professor de farmacoepidemiologia de la Universitat d’Oxford recorda que encara no tenen els resultats d’eficàcia: “No sabem fins a quin punt protegeix. Aquest ha de ser un estudi molt gran, de fins a 10.000 persones, per poder testar-la.”\nRecupera l’entrevista al professor de farmacoepidemiologia de la Universitat d’Oxford Daniel Prieto-Alhambra.\nEntrevista a Daniel Prieto-Alhambra\n17-06-2020 08:39 ESTUDI JAPONÈS\n16-06-2020 20:11 COVID-19\nDexametasona, el primer fàrmac que redueix la mortalitat en pacients greus de coronavirus


Misa Crismal en la Catedral de Terrassa el día 27 de marzo de 2018 | Obispado de Terrassa Misa Crismal en la Catedral de Terrassa el día 27 de marzo de 2018 | Obispado de Terrassa\nInicio > Diócesis > Obispo > Homilías > Misa Crismal en la Catedral de Terrassa el día 27 de marzo de 2018\n69vdg22p 28 de marzo de 2018\nEn aquesta celebració solemne renovem amb humilitat i gratitud el do tan gran que hem rebut a través de l’Ordenació sacerdotal, i renovem també la promesa d’unir-nos i conformar-nos millor al Senyor Jesús; de ser fidels dispensadors dels misteris de Déu; el nostre compromís de donar la vida pel Senyor i pels germans en l’exercici del nostre ministeri, en el temps i el lloc que ens toca viure, en comunió amb l’Església diocesana i l’Església universal.\nDos motius eclesials conflueixen en la celebració d’enguany de la Missa Crismal. El Papa Francesc ha convocat una nova Assemblea general del Sínode dels Bisbes per al mes d’octubre d’aquest any per a reflexionar sobre “Els joves, la fe i el discerniment vocacional”. El tema elegit reflecteix la preocupació pastoral de l’Església respecte als joves i la importància d’acompanyar-los en el seu camí de maduració en la vida de fe i de discerniment vocacional. D’altra banda, a la nostra jove diòcesi celebrarem enguany el desè aniversari de la proclamació de la Mare de Déu de la Salut com a patrona.\nSom conscients que no és gens fàcil aquest camí de la santedat. Ara bé, hem de ser més conscients encara que en qualsevol projecte de vida cristiana i de pastoral juvenil el principi teològic fonamental és la primacia de la gràcia. Per a nosaltres és absolutament imposible, però per a Déu no hi ha res d’impossible, tal com l’Àngel va respondre a Maria en el moment de l’Anunciació. D’aquesta manera podrem superar la temptació de pensar que els resultats depenen de les nostres capacitats o del nostre esforç. La paràbola de la casa construïda sobre la roca ens ajuda a entendre aquesta realitat: Hem de construir la nostra vida de fe i el nostre treball pastoral sobre un fonament sòlid. Aquest fonament és la Realitat de les tres Persones divines, que ens comuniquen la seva vida en Crist per l’Esperit Sant.\nEl vincle entre la Mare de Déu i el sacerdoci comença en el misteri de l’Encarnació. L’Encarnació està orientada al sacrifici redemptor de la creu per a la salvació del món, de manera que Encarnació, sacrifici i sacerdoci van units, i Maria es troba al centre d’aquest misteri, unida íntimament a Jesús en tot moment, des d’aquest instant mateix.\nDes de la creu Jesús encomana a Maria una missió maternal sobre Joan, i també diu al deixeble: “Aquí tens a la teva mare” (Jn 19,27). Des d’aquest moment sant Joan va acollir Maria en el més profund de la seva vida. Acollir Maria significa posar-la al centre de la pròpia existència cristiana i del propi ministeri sacerdotal. Per això té lloc una peculiar relació de maternitat entre María i els sacerdots, cridats pel seu Fill a estar amb ell, i enviats a anunciar l’Evangeli. La identificació i conformació sacramental a Jesús, porta a viure aquesta particular relació filial.


«Som un centre molt aferrat a les necessitats de les empreses i la societat»\nALBERT CARRERAS DE ODRIOZOLA. DIRECTOR D’ESCI-UPF\nAquesta institució universitària està especialitzada en els negocis i el màrqueting internacional\nEl centre ofereix el grau en Bioinformàtica, en què conflueixen la informàtica, la biomedicina i la química\n18 de de maig del 2021. 16:52\nESCI-UPF va néixer en els 90 com un centre molt innovador, que es va crear per omplir un gran buit en la llavors limitada oferta universitària: no hi havia estudis especialitzats en comerç internacional. Naixia així una escola de negocis en què el seu Grau de Negocis i Màrqueting Internacionals (GNMI) és la seva bandera. Amb el temps, van acabar oferint un segon grau interuniversitari en una àrea molt nova, però amb un recorregut enorme: la bioinformàtica.\n-¿Quin és el valor diferencial d’ESCI-UPF?\n-Som un centre petit i molt flexible, que sempre ha tingut clares dues coses. La primera, que la universitat ha d’oferir solucions a les demandes de la societat, com al seu dia ho vam fer amb les empreses que no sabien com internacionalitzar els seus productes i serveis, i la segona, que l’evolució és un procés que s’ha de potenciar. Ho hem demostrat creant un grau interuniversitari sobre una àrea amb enorme potencial present i futur: la bioinformàtica.\n-En l’àmbit de la internacionalització es podria ben dir que van desbrossar el camí...\n-Primer de tot, vam escoltar les necessitats de les empreses. En segon lloc, vam fer ús del millor del rigor acadèmic per crear una titulació molt nova i trencadora. El secret de l’èxit va ser simple: combinava el millor del coneixement científic universitari i l’experiència de professionals que explicaven a l’aula la realitat del dia a dia de les empreses. El súmmum del coneixement pràctic.\n-¿Quina va ser la resposta?\n-Molt positiva. Tant que el que comença sent una aposta arriscada avui està plenament consolidada. Vam ser una glopada d’aire fresc.\n-Avui tothom parla de com d’important que és la innovació. Nosaltres, sense dir-ho, ho vam ser. Imagini’s, ara les pràctiques d’empresa formen part de molts currículums. Nosaltres les vam implantar, de manera obligatòria, des d’un principi. Volíem que els alumnes sortissin ja de la universitat amb un rodatge professional. Avui, molts d’ells acaben la titulació ja treballant. I en un país en què la taxa d’atur juvenil és desorbitada, els graduats del GNMI tenen un grau d’inserció laboral als sis mesos que ronda el 90%.\n-Però alguna cosa hi haurà més enllà de les pràctiques...\n-Dues idees més. D’una banda, els idiomes: obliguem els alumnes a escollir una segona llengua estrangera, entre francès, alemany, rus, àrab, xinès o japonès. És una manera de fer-los veure la multiculturalitat i diversitat d’un món complex que han d’interioritzar i entendre. A més d’aquest aprenentatge obligatori de dos anys com a mínim, pràcticament la meitat del grau s’imparteix en anglès, depenent de quina optativitat acaben sel·leccionant. Un altre element determinant és que tres quartes parts de cada promoció participa en intercanvis, amb la qual cosa l’element internacional es viu en primera persona. Una experiència que serveix tant en el camp professional com en el personal. Un enriquiment que va molt més enllà de qualsevol coneixement teòric.\n-Vostès tenen un segon grau, el de Bioinformàtica, ¿m’explica què és el que hi fan?\n-És una aventura molt més recent però igual d’apassionant. Comptem amb dues primeres promocions en què tots els seus membres ja estan treballant i investigant en centres al nostre país i a l’estranger. És un grau interuniversitari, íntegrament en anglès i que pretén unir en una perfecta simbiosi el coneixement de la biologia amb les solucions informàtiques que necessita la ciència després de la ingent quantitat de dades que va implicar l’estudi del genoma.\n-¿En què consisteix la titulació?\n-Aquest estudi i gestió de dades biològiques té múltiples sortides professionals: potser la més coneguda és la de la medicina preventiva. Per a això falta molt estudi i recerca, però no és ciència-ficció. Parlem d’una àrea de coneixement que cada vegada té més a l’abast de la mà oferir solucions mèdiques personalitzades a malalties que es podran preveure gràcies a l’estudi del genoma. La dita de «val més curar-se amb salut» en l’àmbit mèdic s’ha convertit en una realitat. Sincerament, pensar que després de tres intensos anys tenim els nostres alumnes treballant i investigant en centres de referència per tot el país és un orgull com a director d’ESCI-UPF.\n-Abans parlava que la universitat ha de respondre als reptes del futur, ¿per on passa el futur d’ESCI-UPF?\n-Recentment hem actualitzat el GNMI reforçant l’àrea digital i ara estem actualitzant el vessant de Negocis, volem potenciar l’emprenedoria i aspectes com l’economia circular i la responsabilitat social. Més enllà de l’oferta complementària en matèria de màsters, hem de ser sensibles a la dinàmica actual: ajudar que la societat funcioni en un món més cohesionat i descarbonitzat, amb nous valors que donin resposta a les noves generacions.


F a uns anys, un amic fotògraf em va demanar que l’ajudés a localitzar un edifici abandonat prou potent per anar a retratar-lo. Després de valorar diverses opcions, finalment li vaig proposar la Puda de Montserrat, un balneari molt luxós que havia estat un dels més grans d’Europa i que fa molts anys que està en runes.\nAntigament les aigües termals eren valorades per les seves propietats salutíferes. Però al segle XIX van ser protagonistes de l’estiueig a casa nostra. Poblacions d’interior com Caldes de Montbui, Caldes de Malavella, la Garriga o Ribes de Freser es van convertir en destí de molts aficionats a la salut. A diferència del seu homònim de platja, més popular, el turisme terapèutic atreia una burgesia que cercava llocs on cuidar el cos sense renunciar al seu estil de vida. Així van néixer els balnearis, barreja de clínica i hotel que oferia una temporada de repòs als estressats capitans de la indústria catalana.\nL’origen de la Puda de Montserrat és incert, sembla ser que les aigües sulfuroses van començar a brollar a partir del famós terratrèmol de Lisboa, el 1755. No obstant, no seria fins al 1829 que hi apareixen les primeres instal·lacions termals, gràcies al sastre d’Esparreguera Salvador Garriga, que va invertir tot el seu patrimoni en aquest projecte. Tres anys més tard s’havia arruïnat i es va suïcidar. El succeiria el seu germà, que va gestionar aquell primer balneari fins que les riuades del Llobregat, entre 1842 i 1843, van arrasar els edificis.\nLa nova promotora seria la Societat d’Aigües de la Puda, dirigida per Antoni Pujadas, qui va encarregar una nova construcció més sòlida. En aquesta segona fase, l’establiment va rebre figures il·lustres, com la reina Isabel II, que el va visitar l’any 1860. Fruit d’aquest èxit, el 1870 es va construir l’edifici actual, amb capacitat per a 250 hostes. Obrien de maig a setembre, i aviat van aparèixer establiments d’hostaleria a la rodalia, que allotjaven tots aquells que no trobaven habitació al mateix balneari, com la Casa Viñals, el Castell del Mas o l’Hotel Gori.\nS’hi arribava en tren fins a Martorell, i allà dues companyies de diligències conduïen els turistes fins a la Puda. Els seus respectius carreters es van fer populars per les freqüents baralles que tenien entre ells, una situació que va provocar moltes queixes als diaris. A principis del segle XX La Vanguardia hi desplaçava cada estiu un corresponsal que informava dels periodistes, empresaris, polítics, alts càrrecs eclesiàstics, militars i artistes que hi estiuejaven, com el compositor Joan Goula, els escriptors Jacint Verdaguer i Narcís Oller o els alcaldes de molts municipis del pla de Barcelona.\nLa seva decadència va començar als anys trenta, quan les modes de l’estiueig van canviar. Durant la Guerra Civil va acollir refugiats, i a la postguerra era visita obligada per a les autoritats franquistes que passaven pel monestir de Montserrat. Fins que les inundacions del 1956 i el 1971 van provocar el seu tancament i gradual degradació. Les runes de la Puda han quedat com a testimoni del que va ser un gran negoci turístic per als nostres avis.


A l’esquerra, Ramon Valls, secretari del premi al costat de l’alcalde de Bellvei, Gerard Colet | Bellvei Negre\n29/03/2021 - 17:54h\nDotat en 1.200 euros, a la cinquena edició s’hi han presentat un total de 86 novel·les\nLa cinquena edició de la Jornada Bellvei Negre que organitzen l’Ajuntament de Bellvei, Serial Ediciones i Bellvei Ràdio es concentrarà aquest any en una matinal virtual EL dissabte 10 d’abril. A partir de les 11 del matí a través de la pàgina de Facebook dels Centres cívics de Bellvei es podran veure diversos vídeos enregistrats prèviament, i també una emissió en directe en què s’anunciaran el guanyador i el finalista del 5è Premi Bellvei Negre de novel·la negra d’aquest any.\nL’alcalde de Bellvei, Gerard Colet, considera important que “en aquesta situació que vivim es pugui tirar endavant la Jornada com a fet cultural propi del poble”. Segons Colet, la voluntat de l’Ajuntament és potenciar i donar a conèixer el premi més enllà del municipi. Per això aquest any ha buscat el suport del Consell Comarcal del Baix Penedès, que hi col·labora en la difusió. “La nostra proposta és que la comarca es faci seva la Jornada, com ens hem fet nostres altres esdeveniments culturals del Baix Penedès i en els quals hi participem gent d’altres municipis”, explicava Colet.\nEl comissari de la Jornada Bellvei Negre i secretari del Premi Bellvei Negre de novel·la, Ramón Valls, concretava que aquest any s’ha apostat per fer una jornada virtual concentrada al matí. Els autors de les deu novel·les finalistes del Premi seran presents a l’acte a través de videoconferència i s’assabentaran en directe de qui seran el finalista i el guanyador, que anunciarà l’editora de Serial Ediciones María Tortosa amb Gerard Colet i la regidora de Cultura de Bellvei Mercedes Martín. Durant l’emissió també es farà una petita entrevista a guanyador i finalista i, al final de l’acte, també es recolliran i es respondran el màxim possible de preguntes que els espectadors hagin fet a Facebook durant l’emissió.\nAquest any s’han presentat 86 novel·les al Premi Bellvei Negre de novel·la, de les quals se n’han descartat 26 per no complir les bases. D’aquestes, el jurat n’ha triat deu finalistes mitjançant un sistema d’avaluació individual, que aquest any ha resultat en puntuacions majoritàriament altes, i molt properes entre elles: “que tinguem novel·les que estan molt a prop l’una de l’altra per a nosaltres és una bona notícia, perquè demostra que la seva qualitat és alta”, destacava Valls.\n“Per a mi ha estat una gran alegria veure que la puntuació de la majoria de les novel·les que han passat a segona lectura són molt altes, a prop del 90%. El premi té un nivell del qual estem molt satisfets i que és el fruit d’aquests cinc anys de treball”, concreta. D’altra banda, Ramón Valls apuntava que molts dels escriptors han reconegut que han participat al premi perquè coneixen el procés de valoració de les novel·les que se segueix, en el qual no hi participa l’editorial.\nCom a novetat, aquest any l’Ajuntament ha augmentat el premi per al guanyador i ha afegit un premi en metàl·lic per al finalista. El guanyador s’endurà 1.200 euros i la publicació en paper de la novel·la, i el finalista, 500 euros i l’edició en llibre electrònic de la seva novel·la.


Agenda d'actes del 15 al 21 de setembre\n18 de setembre 2014 per Poble Sec\nDILLUNS 1512.30Lliurament de les butlletes de la campanya “Signa un vot per la independència” al Parlament ⇢ Ens trobem a les 10.30 a la plaça del Molino\nDIMARTS 1617.00-20.00Paradeta informativa ⇢ Av. del Paral·lel / c. Nou de la Rambla\nDIJOUS 18 20.00Assemblea ordinària ⇢ Centre cívic “El Sortidor”, pl. del Sortidor\n21.30Seguiment del referèndum d’independència d’Escòcia, amb sopar (20 euros de donatiu per a la campanya “Ara és l’hora”). Amb diferents politòlegs i periodistes. ⇢ Centre artesà Tradicionàrius, pl. d’Anna Frank\nDIVENDRES 19 11.00-14.00 16.00\nParadeta informativa ⇢ Pl. dels Ocellets\nDISSABTE 20 10.30-21.00 11.00-14.00\nParadeta informativa sobre la campanya “El país que volem” ⇢ Pl. de Catalunya\nDIUMENGE 21 10.30-21.00Paradeta informativa sobre la campanya “El país que volem” ⇢ Pl. de Catalunya\n12.00Construyendo el futuro. Catalunya, un sol poble. Amb Eduardo Reyes (Súmate) i Lluís Llach. ⇢ Auditori de la 19a Mostra d’Associacions de Barcelona, pl. de Catalunya (davant de El Triangle)\nPer a qualsevol informació addicional o inscripció, no dubteu a posar-vos en contacte amb nosaltres a través del correu (poblesecperlaindependencia@gmail.com), del twitter (@PSxIndp ) o del facebook ( facebook.com/PsxIndp ).\n9N ANC Assemblea


L’Escola Universitària d’Hoteleria i Turisme de Sant Pol de Mar (Barcelona) ofereix dos cursos d’estiu als que es poden matricular estudiants de carreres en Turisme, Hoteleria, Administració d’Empreses o Gastronomia.\nL’estructura i la càrrega horària d’aquests és exactament la mateixa, mentre que els continguts són diferents.\nCursos amb especialitat en:\nDirecció d’Hotels i Restaurants.\nCuina i Gastronomia.\nIdioma d’impartició: Castellà/Anglès (depenent de les dates escollides).\n48 hores lectives de dilluns a dijous.\nTotal curs: 60 hores lectives\nClasse teòrico-pràctica a l’aula d’anàlisis sensorial amb tasts de vins.\nGestió de destins (només per direcció d’hotels i restaurants)\nSistemes de distribució (només per direcció d’hotels i restaurants)\nIntroducció a la cuina molecular (només per Cuina i Gastronomia)\nClasse teòrica demostrativa amb participació rotativa dels alumnes.\nCultura gastronòmica Europea (només per Cuina i Gastronomia)\nVisita al celler Alta Alella: Visita a les vinyes, presentació de productes, tast de vins.\nVisita a Barcelona: Visita al Mercat de la Boqueria, visita al Museu del Pernil i tasts de pernils ibèrics. Dinar gourmet amb maridatge de vins.\nCertificat d’aprofitament del curs superant amb qualificacions per a cada matèria.\nMoltes universitats revaliden crèdits per les hores del curs depenent de les qualificacions obtingudes.\nSer un estudiant d’un programa tècnic o universitari i haver acabat el primer any de curs.\nParlar un dels idiomes en que s’imparteix el curs (anglès o castellà).


Un camp de futbol a Ghana en memòria de Dani Jarque - La República Esportiva\nL’ONG Esport Solidari Internacional, amb l’ajuda econòmica de la dona de Jarque i el seu presentant Màgic Díaz, va construir a Assin Foso un estadi, inaugurat l’any 2010, que fou batejat amb el nom de qui fou capità blanc-i-blau\nJosep Maldonado, en la presentació del camp de futbol finançat per la seva ONG a Assin Foso. / Esport Solidari Internacional\n“Què li sembla si demà, que tenim el dia lliure, anem a visitar un hospital d’Assin Foso que està dirigit per un conjunt de missioneres espanyoles?”, li suggerí Julia Olmo, llavors ambaixadora d’Espanya a Ghana, a Josep Maldonado, senador que fou enviat a territori ghanès com a observador electoral internacional en les eleccions al país de l’any 2008. El polític català va acceptar ràpidament.\nA Assin Foso, un municipi que està a unes quatre hores d’Accra, la capital del país, la germana Josefina Hernández, una missionera salmantina que aquella època era responsable del St. Francis Hospital, li va explicar a Maldonado la tasca del centre que dirigia, que té cura dels malalts de la zona, i el va convèncer de col·laborar-hi amb enviaments de material per als nens i l’hospital a través de l’ONG Esport Solidari Internacional (ESI), fundada per l’exdiputat, exsenador i exsecretari General de l’Esport de la Generalitat de Catalunya i que treballa per al desenvolupament i escolarització dels infants a través de l’esport. Maldonado, coneixedor que allà no hi havia cap camp de futbol, decidí anar un pas més enllà: “Si puc, també t’ajudaré a construir un estadi per a la gent d’Assin Foso a través de l’ONG”. Dit i fet. Uns mesos més tard, ESI havia trobat la manera de dur a terme el projecte que la germana Josefina Hernández s’encarregaria de supervisar personalment.\nArran de la visita al St. Francis Hospital de Rogelio Rengel jr, un perico de cor que treballa des de fa molt de temps a Don Balón i que fou voluntari d’ESI a Ghana, la monja es va fer de l’Espanyol. És per això que la germana Josefina Hernández li proposà a Maldonado que el camp que s’estava construint al costat de l’hospital dugués el nom de Dani Jarque. L’ex diputat al Parlament de Catalunya es va posar en contacte amb Jessica Álvarez, dona del futbolista, i Màgic Díaz, el seu representant, per explicar-los-hi la idea. Ambdós, encantats amb la iniciativa, van decidir contribuir econòmicament en l’edificació del camp, finançat principalment per Esport Internacional i en la qual no hi va acabar participant l’Espanyol, que inicialment s’havia compromès a fer-ho.\nPlaca commemmorativa de la inauguració del camp de futbol en memòria de Jarque. / Esport Solidari Internacional\nEl 2 de febrer de 2010 Maldonado, acompanyat de les autoritats polítiques i religioses de la regió, feu la sacada d’honor en la inauguració del camp de futbol ‘Dani Jarque’, del qual en gaudeixen els nens de l’hospital, d’Assin Foso i de municipis veïns. Un nou projecte solidari a l’Àfrica en memòria del desaparegut futbolista català. Aquell dia també es descobrí una placa amb el rostre del jugador i es repartiren 450 samarretes entre els assistents en un acte que suposà la consecució de l’anhel de la missionera Josefina Hernández i que, gràcies a ESI, manté viu el record de Jarque a Ghana.\nUn any i mig després de la inauguració de l’estadi d’Assin Foso, l’ONG Esport Solidari Internacional, en col·laboració amb Creu Roja Internacional, va contribuir en la construcció d’un altre camp de futbol, en aquest cas en una escola de nens orfes a Monròvia (Libèria), que fou possible gràcies a l’aportació econòmica d’un altre il·lustre perico com l’humorista Pep Plaza. Precisament el camp de futbol dugué el nom de ‘Pep Plaza’.


Andreas Malm: «El sabotatge és útil contra el canvi climàtic» | NacióDigital\nper Pep Martí, Barcelona, Catalunya | 4 de juliol de 2021 a les 13:25 |\nL'ecòleg suec Andreas Malm | Adrià Costa\nÉs fàcil mobilitzar-se davant d'un fet com la mort de George Floyd, amb un vídeo que mostra un policia ofegant un home. Però la lluita contra el canvi climàtic és més difícil perquè no és un combat cos a cos. L'enemic és molt lluny i, a més, la gent ha perdut la confiança en les seves possibilitats per canviar les coses. Són reflexions que ens fa Andreas Malm (Fässberg, Suècia, 1977), professor d'Ecologia Humana a la Universitat nòrdica de Lund.\nMalm ha estat a Barcelona per presentar el seu darrer llibre, Capital fósil. El auge del vapor y las raíces del calentamiento global (Capitán Swing), que és fruit de la seva tesi doctoral. Pensador alternatiu i provocador, defensa la necessitat de combatre -incloent el sabotatge- per posar fi a un model econòmic basat en els recursos fòssils que està destruint el planeta. Hi conversem a la llibreria Finestres de Barcelona, que l'ha convidat, amb la traductora Isadora Carolina Prieto.\n- Capital fósil aprofundeix en els orígens de l'escalfament global. Dona una tesi nova sobre perquè la burgesia va apostar pels motors de carbó.\n- Sí. Aquest canvi no es va donar perquè es tractés d'un recurs més econòmic, ni perquè s'estiguessin acabant altres reserves. El carbó tenia altres avantatges en relació al molí d'aigua, per exemple. Un era que es podien localitzar les fàbriques en ciutats, on hi havia facilitats per disposar de mà d'obra barata i disciplinada. Un altre avantatge era que es tractava d'un producte que no depenia de les fluctuacions del clima. Un molí d'aigua podia frenar-se o accelerar-se en funció del flux d'aigua. El motor es pot encendre o apagar quan calgui. El combustible fòssil permet més llibertat en el lloc i el temps, i explotar de forma més rendible la mà d'obra.\n- Explica en el llibre que la meitat de les emissions de CO2 procedents de la crema de combustibles fòssils entre 1751 i 2010 s'han produït a partir del 1986. Assenyala que el 55% del creixement de les emissions de CO2 entre el 2000 i el 2006 s'han produït a la Xina. Com s'ha produït aquesta confluència entre la globalització i la Xina?\n- Un factor important ha estat la relocalització de la mà d'obra barata. Moltes multinacionals van instal·lar les seves indústries al sud de la Xina. Hi havia accés a molta mà d'obra disciplinada per l'acció del govern xinès. Disciplinada i barata. Hi va haver molta emigració de treballadors al sud de la Xina. Aquestes companyies confiaven en l'abast d'energia que la Xina els oferia, basada en el carbó. Això és el que va provocar les emissions a gran escala per part de la Xina. Ara és una mica diferent. S'hi han produït moviments vaguístics i els salaris han pujat bastant en la indústria manufacturera xinesa. En aquests moments, també observem que s'ha incrementat el comerç intern. Però una part molt important de l'economia capitalista xinesa es basa en l'exportació.\n- Té poca confiança en l'acció dels governs per aturar els efectes del canvi climàtic. Què caldria fer?\n- L'únic camí és crear moviments i accions col·lectives per pressionar els governs.\nAndreas Malm. Foto: Adrià Costa\n- Vostè pertanyia al grup Klimax, que duia a terme accions de desobediència civil.\n- Aquest va ser un grup d'acció directa a Suècia. No sabia que aquesta informació havia circulat. Vaig ser un dels fundadors, però Klimax ja no existeix, va desaparèixer fa tretze anys.\n"Si algunes persones desplaçades d'Uganda que pateixin l'impacte del projecte de gasoducte de Total destruïssin part de la infraestructura, jo els donaria suport"\n- També feien accions de sabotatge. Creu que accions d'aquest tipus poden ser útils?\n- Sí. El moviment pel clima ha de trencar amb l'statu quo. No es pot demanar amablement que les coses canviïn. Hem de trencar el màxim possible amb aquest sistema.\nPeriodista especialitzat en ecologia i diputat efímer de Junts, reclama que el nou govern prioritzi el combat contra el canvi climàtic: "La independència no reeixirà si no ens plantegem a fons la transició energètica"\n- Fer volar un oleoducte és útil per conscienciar sobre el canvi climàtic?\n- Li explicaré el cas d'un gasoducte. L'empresa francesa Total està construint un gasoducte a través de la República del Congo, Uganda i Tanzània cap a la costa. La canonada travessa 230 rius, trenca el llac Victòria, que és un recurs d'aigua dolça fonamental. Passa per una zona sísmica. Creuarà dotze reserves naturals, habitades per animals en perill d'extinció. Segurament hi haurà molts patògens circulant per la zona. Cent mil persones perdran les seves terres. Ja hi ha més de deu mil persones desplaçades. Tot això per dur més petroli al mercat. Quan es completi, serà la canonada més gran del món. Tot això és una bogeria. Si algunes persones desplaçades d'Uganda que pateixin l'impacte d'aquest projecte destruïssin part de la infraestructura, jo els donaria suport. Com també estaria a favor dels qui a França afectessin la propietat privada i sabotegessin les instal·lacions de Total. En tota la història de la humanitat, no hi ha una destrucció de la propietat privada que estigui mes justificada que aquesta. Estan destruint el planeta on vivim. L'estat francès i Emmanuel Macron, en aquest cas, estan donant suport a Total.\nAndreas Malm durant l'entrevista a la llibreria Finestres, amb Isadora Carolina Prieto. Foto: Adrià Costa\n- Afirma en el llibre coses inquietants. Assegura que hi ha en el subsòl prou reserves de petroli, gas i carbó com perquè la temperatura del planeta s'incrementi en 17 o fins i tot en 25 graus.\n- En contra del que sovint s'ha dit, no és cert que s'estigui produint un esgotament de les reserves fòssils. Això vol dir que la pressió dels grans interessos vinculats al capital fòssil seran més forts que mai.\n"La gent ha perdut la confiança en la seva capacitat per canviar el sistema"\n- Per què no hi ha una reacció popular contra això?\n- És un gran misteri. Hi ha moltes raons. Una de les raons per les quals ja gent no està fent més és perquè s'ha perdut la confiança en la seva pròpia habilitat per canviar el sistema. A Europa, la situació política és absolutament diferent a com era els anys setanta. Hi havia molts projectes vitals per canviar coses. Hi havia una esquerra forta, un proletariat i un moviment sindical dempeus, la revolució portuguesa, l'esquerra italiana... Si el canvi climàtic hagués estat rellevant els anys setanta, haguéssim vist molt més activisme i menys pessimisme que ara. La gent a Europa hem oblidat com lluitar i no tenen la consciència de poder guanyar. Fins i tot en un país com França, on s'enorgulleixen d'un cúmul de lluites socials, les armilles grogues han perdut. En aquests moments, la dominació de la classe capitalista és extrema. Però hi ha altres factors.\nEl Congrés aprova la llei de canvi climàtic amb l'objectiu de la neutralitat d'emissions el 2050\nEl text, que ja només haurà de passar pel Senat, estableix que les ciutats de més de 50.000 habitants hauran d'implantar zones de baixes emissions no més tard del 2023\n- Hi ha una distància entre depredadors i víctimes. El darrer any, hi va haver trenta milions de persones desplaçades dins dels seus països pel canvi climàtic. Però estan molt lluny de les fonts de la seva misèria. És difícil per ells enfrontar-s'hi i lluitar. És diferent el cas de Palestina, on els palestins s'enfronten al seu opressor diàriament. O en la revolta als EUA per la mort de George Floyd, amb un vídeo de vuit minuts d'un policia ofegant-lo. Un cos damunt de l'altre. En el canvi climàtic no es dona això. La violència no és cos a cos, arriba a través de l'atmosfera.\n"No hi ha hagut un debat a Europa sobre com la desforestació està relacionada amb el nostre model econòmic i com això genera noves malalties"\n- Com s'explica la contradicció entre la major conscienciació social sobre el canvi climàtic i el fet que això no s'hagi traduït en un canvi de model?\n- Es deu a diversos factors. Hi ha una distribució desigual del poder en les societats. Aquest poder està interessat a mantenir les coses com estan. Si parlem de la capa d'ozó, el problema es va resoldre amb un acord global, els anys vuitanta, amb el tractat de Montreal. Els estats van prohibir les substàncies que provocaven la capa d'ozó. L'economia mundial es va desfer de les substàncies que provocaven el problema. Es tractava d'elements químics bastant marginals. No era essencial per al funcionament del capitalisme. Però els combustibles fòssils són el fonament del funcionament del capitalisme. Per trencar amb això s'han d'intervenir les estructures.\nAndreas Malm: "L'únic camí és fer accions col·lectives per pressionar els governs". Foto: Adrià Costa\n- A un llibre seu anterior, El ratpenat i el capital, aprofundia sobre les causes de fons de la crisi pandèmica. Per vostè, no s'havia de buscar cap ratpenat o pangolí. Creu que la pandèmia pot suposar un canvi en la visió de la societat?\n- La pandèmia hagués pogut suposar una oportunitat perquè la gent comprengués que alguna cosa s'ha trencat entre la societat i la naturalesa. Que hi ha processos que s'han de controlar. Un dels processos que s'han d'encarrilar és el de la desforestació dels tròpics. És un dels motors clau en la tendència de patir més malalties infeccioses. Però no hi ha hagut un gran debat a Europa sobre com la desforestació està relacionada amb el nostre model econòmic i com això genera noves malalties. La desforestació s'ha accelerat massivament, sobretot a l'Amazònia, especialment des de l'arribada al poder de Jair Bolsonaro. Però també està succeint al sud-est asiàtic. Talant els boscos el que fas és que els animals escapin del seu hàbitat, per exemple, els ratpenats.\n- Què pensa de la investigació que ha anunciat l'Administració nord-americana sobre l'origen del coronavirus?\n- No ho he seguit a fons, però trobo molt estrany que vulguin reviure la teoria del laboratori. No hi ha cap evidència científica que el virus hagi sortit d'un laboratori. Hi ha evidències que el coronavirus sorgeix de la població de ratpenats, passa a un hoste i es transmet als éssers humans. És molt rar que es vulgui apostar per la teoria del laboratori. Saben alguna cosa que nosaltres no sabem? Tenen algun indici? S'inscriu això dins de la teoria de les conspiracions? Quin paper juga l'hostilitat amb la Xina? No ho sé. A mi em sorprendria molt que es trobés una evidència d'això. No puc afirmar que això no pot ser, però em sorprendria molt.\n- La sortida de Trump de la Casa Blanca ha estat un triomf del sector del capitalisme menys vinculat al capital fòssil?\n- Òbviament, Biden és millor que Trump. Sobretot perquè Biden ha promès prendre mesures contra el canvi climàtic. És sensible a l'opinió popular i al que representa el moviment per un Green New Deal. Però això no significa que hagi de complir els seus compromisos o que no els pugui trair.\nLa UE dona suport a la investigació de Biden sobre l'origen de la Covid-19: «El món té dret a saber-ho»\nLa Comissió Europea reclama a la Xina el permís necessari per accedir a tota la informació possible sobre la pandèmia al país\nDonar una nova vida a l'aigua per cuidar el planeta\nLes entrevistes de NacióDigital, Política, Andreas Malm, Capital fósil, entrevista, canvi climàtic, recursos fòssils, combustibles fòssils, desforestació, emergència climàtica, combustibles, pandèmia, sabotatge, petroli\nPer el mussol emprenyat el 4 de juliol de 2021 a les 17:59\na veure si teniu collons d'anar a fer aquestes accions de sabotatge a la Xina. Em penso que no, es millor fer-los a occident que són més tobets i xupiguais


El Baxi posa bases per arribar a l'èxit - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Baxi posa bases per arribar a l'èxit\nLa primera gran actuació combinada de Tabu i Dani Pérez, que havien iniciat el curs amb irregularitat, marca l'estil que vol l'equip\njordi agut 04.10.2020 | 23:47\nLa posició de base és essencial en tots els equips, però encara més en un que viu de compartir la pilota, de buscar sempre la millor opció i que no es pot limitar al joc individualista d'una figura per resoldre partits. En l'esquema de Pedro Martínez, que dirigeix el conjunt que més assistències dona de la lliga, el director de joc no només és important per abastar de material els altres jugadors, sinó també per marcar el ritme, ser intel·ligent, saber quan s'ha de cór-rer i quan s'ha de parar i, si pot ser, aportar punts.\nEn aquestes quatre primeres jornades de lliga, els dos bases que té el Baxi aquesta temporada, el ja veterà a la formació Dani Pérez i el nouvingut Jonathan Tabu, no han aconseguit un rendiment regular i, a més, ha estat difícil que es compenetressin per rendir bé el mateix dia. A Màlaga, tot va canviar. El gran partit de tots dos, en la direcció i, sobretot, en el tir, poden representar un pas endavant en aquesta temporada i una confirmació que la posició està ben ocupada, malgrat que és cert que en les últimes setmanes hi ha hagut dubtes en el cos tècnic, sobretot pel que fa al belga. Sobre el paper, es poden complementar. Dani Pérez és més director de joc i Jonathan Tabu ha destacat durant tota la seva carrera per l'efectivitat en el tir. Però cadascun té les seves particularitats.\nUna aposta sota el focus\nDe l'experiència a la lliga de Jonathan Tabu poques coses a dir. El congolès nacionalitzat belga ja havia jugat a tres equips de l'ACB abans de recaure aquest estiu al Baxi a una edat força avançada, 35 anys, i provinent d'un conjunt, Le Portel, que era el cuer de la lliga del seu país quan es va aturar el torneig. És cert que els manresans van buscar en el mercat d'estiu la contractació d'un altre director de joc que disputava la lliga gal·la, Brandon Taylor, que va acabar a Reggio Emilia. Tabu va ser la solució d'última hora i li ha costat d'entrar amb bon peu a l'equip.\nEn els primers partits han estat constants les imatges de Pedro Martínez, un tècnic habitualment fred a la banqueta, enfadant-se per la falta d'intensitat en el joc de Tabu. En cada acció que fallava, es girava cap a la banqueta amb cara d'enuig i no el mantenia gaire estona a la pista si podia. En el debut a la lliga, contra l'Estudiantes, va tenir una bona ratxa en el tir i es va enfilar als deu punts, però en els dos enfrontaments següents, principalment contra l'Obradoiro, va mostrar-se molt erràtic i no va contribuir gaire a una bona actuació general.\nDissabte, a Màlaga, no és que el seu ritme de joc augmentés gaire, però va tenir molt encert en els tirs a última hora, amb bàsquets a final de possessió i quatre triples anotats que van fer perdre els papers als malaguenys. Màxim anotador del partit, amb 17 punts, i 19 de valoració, però haurà de continuar convencent el seu tècnic per mantenir-se a l'equip en el futur immediat.\nUna posició consolidada\nCompletament contrari és l'estatus de Dani Pérez dins del grup. El jugador de l'Hospitalet ha adquirit, als 30 anys, una gran maduresa. Va ser un fitxatge demanat per Joan Peñar-roya abans de marxar a Burgos la temporada passada, però s'ha adaptat com un guant a l'esquema de Pedro Martínez. La temporada passada ja va batre rècords d'assistències i va assumir més responsabilitat de la que li tocava per les baixes de Ferrari, primer, i les absències europees de Cvetkovic, després. Però tenia un punt fosc: el tir exterior.\nUn defecte que ha mantingut en els tres primers partits d'aquesta lliga. De fet, havia intentat cinc triples fins dissabte i no s'havia estrenat. Mal partit contra l'Estudiantes, millorable davant del València i esperançador contra l'Obradoiro, on es va acostar més a la cistella per anotar dotze punts. A Màlaga va esclatar, amb tres triples de tres intents, 13 punts i la direcció habitual, amb 8 assistències més al sarró. Potser aquest encert li dona confiança perquè en els equips anteriors no era tan mal tirador.\nTabu i Dani Pérez representen dos extrems que a Màlaga, per fi, van atraure's per col·laborar a l'èxit col·lectiu del Baxi.\nUn parcial final en contra arruïna un bon partit del Baxi (74-82).\nEl Baxi manté el tipus a una gran alçada.


Joan F. Mira i els objectes d’una vida al servei del País Valencià – Manuel Lillo i Usechi\nPocs dies després del reconeixement de la Universitat de València, Joan Francesc Mira torna a ser homenatjat per una altra institució valenciana. Es tracta del Museu Valencià d’Etnologia, entitat que ell mateix va fundar l’any 1982 i que va dirigir durant els seus dos primers anys. La intenció d’aquesta mostra és la “d’oferir l’enorme llegat intel·lectual polifacètic” de Mira, segons expressa Xavier Rius, diputat de Cultura a la Diputació de València, institució a la qual pertany el MVE.\nEl País Valencià té en Joan Francesc Mira un dels seus principals referents intel·lectuals. Atorgar-li només un ofici és impossible, ja que Mira es dedica a l’antropologia, a l’assaig, a la novel·la i a la docència de la llengua grega, matèria en la qual és catedràtic. La seua tasca professional acumula més de quaranta llibres publicats que han deixat una empremta inesborrable en el patrimoni valencià.\nAquesta paraula, la de patrimoni, és un terme emprat constantment per l’escriptor en les seues obres, i el fa sinònim de pàtria i de “tot allò que tenim en comú: una història, una cultura, una llengua, unes ciutats…”. La mostra que repassa la biografia de Joan Francesc Mira sembla haver tingut en compte aquesta premissa. Els objectes exposats són tota una col·lecció patrimonial no només de la seua obra i de la seua vida, sinó també de la història i del present dels valencians.\n← Sebastián Subirats: “El món globalitzat representa una amenaça per a l’agroalimentació valenciana”\nRuptura total entre els empresaris valencians →\ndesembre 29, 2016 febrer 11, 2017 Manuel Lillo i Usechi\t0


Què hi ha de nou amb els caps de cartell del Primavera Sound 2016?\nPer Marta Salicrú Publicació: dijous 21 de gener 2016, 17:44h\nD'acord, tots sabem que Tame Impala vindran a defensar en directe el seu celebradíssim últim disc, Currents, un dels millors discos del 2015; de fet, molts esperàvem que els australians formessin part del cartell del Primavera Sound 2015. Però si no sabeu què vénen a fer al festival la resta de caps de cartell és normal: arriben amb novetats de les que se sap ben poca cosa i des de fa ben poc temps. Us en fem cinc cèntims.\nEl quintet britànic presentarà en directe el que serà el seu novè àlbum des del seu debut, 'Pablo Honey' (1993). Del nou disc, el primer des de 'The king of limbs' (2011), encara no se'n sap res, però hi ha indicis que podria veure la llum aviat: l'octubre del 2015 els membres del grup van formar una nova companyia, Dawn Chorus LLP, una operació empresarial que ja havien dut a terme abans de la publicació d''In rainbows' i 'The king of limbs' (2011). El seu últim àlbum es va publicar per sorpresa un dia abans del que s'havia anunciat: a en Thom Yorke i companyia els agraden les sorpreses (i van fer una cançó per a la banda sonora de l'últim Bond, 'Spectre', que va ser refusada: la podeu escoltar aquí sota).\nDes que van anunciar que actuarien al festival nord-americà Coachella, estava cantat que la gira de retorn de la banda de James Murphy passaria per Barcelona, la pregunta era per quin festival. El grup, que s'havia separat el 2011 –l'aturada ha estat breu–, va publicar un nou single, el nadalenc 'Christmas will break your heart', ha anunciat que publicarà un nou àlbum durant el 2016.\nLa cantautora britànica publicarà a l'abril el seu nou àlbum, el primer des de 'Let England shake' (2011) –que ja va presentar al Primavera–. El nou disc es va crear en sessions obertes al públic en el marc de 'Recording in progress', una instal·lació artística a la Somerset House de Londres.\nEl duo que formen Alex Turner (Arctic Monkeys) i el seu amic Miles Kane –amb l'ajuda del productor James Ford (Simian Mobile Disco)– van debutar amb 'The age of the understatement' (2008). Al Primavera Sound 2016 presentaran el que serà el seu segon treball junts, 'Everything you've come to expect', que es publicarà l'1 de abril i per al qual comptaran també amb el baixista Zach Dawes (Mini Mansions). El 10 de gener van publicar el seu primer senzill des del 2008, 'Bad habits'.\nCom no hi havíem caigut abans? El 16 de maig farà 50 anys de la publicació de 'Pet sounds' (1966), l'icònic onzè àlbum de The Beach Boys i una de les obres mestres de la història del pop, que va cridar l'atenció fins i tot del compositor i director d'orquestra Leonard Bernstein. Brian Wilson l'interpretarà de cap a peus amb una formació d'onze músics que inclourà Al Jardine, comembre fundador de la banda dels germans Wilson, i alguns dels membres que el van acompanyar a la gira en què va recuperar l'àlbum en viu el 2002. Ara només falta que agafem el Brian en un bon dia perquè, les coses com siguin, amb 73 anys i un historial de salut mental fràgil, està delicat. Psicodelicat, com li agradava dir a ell.


Ingressa a presó l'atracador que va robar 2.000 € en un supermercat de Lloret de Mar - Diari de Girona\nIngressa a presó l'atracador que va robar 2.000 € en un supermercat de Lloret de Mar\nL'encaputxat que va atracar el 19 de novembre un supermercat del barri dels Pescadors de Lloret de Mar ha ingressat a presó. L'home va amenaçar amb un revòlver els treballadors i va sostreure 2.000 euros. Sortosament, una de les treballadores es va tancar en un despatx i va poder activar l'alarma. Els Mossos de la comissaria de Blanes van iniciar una investigació que, gràcies als indicis i vestigis localitzats en el lloc dels fets van detenir el dia 2 l'autor del robatori.\nEl van arrestar al carrer Narcís Macià de Lloret i en escorcollar-li el cotxe li van trobar diners, ?guants, entre d'altres. Quan van entrar al seu pis, els agents van trobar el revòlver amb quatre cartutxos, un passamuntanyes, ulleres i estris usats en l'atracament. L'arrestat és un veí de Lloret de 49 anys i nacionalitat espanyola. Sense antecedents, l'home va passar a disposició judicial a Blanes i el jutge en va ordenar l'ingrés a presó.


Gestió del domini .tel: Importar / Exportar contactes : CDmon\nGestió del domini .tel: Importar / Exportar contactes\nModificat el: Dt, 25 Oct., 2016 at 8:17 AM\nFer una còpia de seguretat dels contactes del vostre domini .tel és important sobretot si realitzeu una transferència de domini .tel. Perquè un cop es finalitza la transferència, el domini perd tots els contactes que havíeu afegit prèviament. Per evitar-ne la pèrdua podeu guardar una còpia de seguretat abans de sol·licitar la transferència, exportant els contactes a un fitxer. I després de la transferència els recuperem important el fitxer. Així dividim el tutorial en dos passos:\nExportar els contactes del vostre domini .tel a un fitxer (crear còpia de seguretat)\nImportar els contactes del vostre domini .tel des d'un fitxer (restaurar còpia de seguretat)\n1. Exportar els contactes del vostre domini .tel a un fitxer (crear còpia de seguretat)\nGuardar una còpia del contactes en un fitxer és molt senzill. Primer heu d'accedir al panell Telhosting del vostre domini .tel. I una vegada dintre heu de fer clic a l'enllaç paràmetres del menú superior de la pàgina.\nSeguidament us apareix una pantalla amb diversos apartats. Heu d'entrar a l'apartat Còpia de seguretat/Restauració de domini. Dintre de la primera opció, Còpia de seguretat, apareix el vostre domini seleccionat (en el nostre cas apareix cdmon.tel). Feu clic al botó taronja Còpia de seguretat i el navegador us obrirà una pantalla perquè guardeu el fitxer export.xml. Aquest fitxer és la còpia de seguretat dels vostres contactes i podeu modificar el nom del fitxer per exemple amb el nom nomdelvostredomini.xml per tenir-lo ordenat i poder-lo reconèixer ràpidament quan el necessiteu.\nUn cop tingueu el fitxer guardat ja disposeu de la còpia de seguretat. Quan faci falta la podrem importar. Expliquem com s'importa al pas següent.\n2. Importar els contactes del vostre domini .tel des d'un fitxer (restaurar còpia de seguretat)\nCarregar/importar una còpia dels contactes d'un fitxer és tan senzill com obtenir la còpia de seguretat. Si no esteu dintre del vostre panell Telhosting heu d'accedir al panell Telhosting del vostre domini .tel. I una vegada dintre heu de fer clic a l'enllaç paràmetres del menú superior de la pàgina.\nSeguidament us apareix una pantalla amb diversos apartats. Heu d'entrar a l'apartat Còpia de seguretat/Restauració de domini. Dintre de l'opció Restaurar, apareix el botó Examinar..., en el qual heu de fer clic i heu de cercar el fitxer guardat anteriorment en el vostre disc dur, que vau generar seguint el pas 1 (fitxer del tipus export.xml o nomdelvostredominio.xml). Un cop seleccionat el fitxer feu clic en el botó taronja Restaurar.\nLa pàgina carregarà el fitxer i us mostrarà la pantalla següent. Us demana que marqueu el domini al qual voleu importar les dades. En el nostre cas és cdmon.tel, en el vostre haureu de marcar el vostre domini.\nUn cop marcat podeu fer clic al botó taronja Restaurar i el sistema restaurarà el que teníeu guardat en el fitxer. Els contactes tornaran a aparèixer com els que teníeu quan es va realitzar la còpia de seguretat.


MAR-MUR finalitza amb quatre nous murals al Serrallo | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nMAR-MUR finalitza amb quatre nous murals al Serrallo\nFerran Orta traça sobre el mur del carrer Sant Joan de Tarragona. Foto: Cedida\nAquest darrer cap de setmana la pluja no va aconseguir aturar la feina dels artistes del projecte MAR-MUR, promogut per l’Associació de Veïns del Serrallo amb la col·laboració de l’Ajuntament de Tarragona i el Port de Tarragona. A la Sombra, Sara Porras, Miquel Falgàs i Zurik van ser els artistes participants, escollits a través d’un procés de votació telemàtica que va implicar a més de 1.000 persones.\nEls quatre murals pintats en la primera edició comparteixen la temàtica marinera, ben relacionada amb el context on s’han realitzat. En cadascuna de les propostes que han realitzat els artistes aquest tema s’aborda de forma diferent i amb llenguatges visuals molt diversos. Tan podem trobar obres pròximes a la il·lustració infantil, com obres de tipus abstracte o d’altres amb tocs de realisme. Durant l’execució, diverses veïns i veïnes van fer ruta per veure totes les obres i poder conversar amb els i les artistes.\nMAR-MUR ha sigut dels pocs esdeveniments culturals que s’han realitzat al barri en temps de la COVID-19. El compromís ferm de l’AV de promoure la cultura, fins i tot en aquest difícil context, ha permès que avui els tarragonins/es tinguin una nova excusa per visitar el barri pescador de la ciutat.\n03/11/2020 Més de mil persones participen en les votacions del projecte MAR-MUR al Serrallo\n15/09/2020 La Crida més esforçada per celebrar una «Santa Tecla brillant»\n10/11/2020 L’Ajuntament de Tarragona vol fer visitables les restes trobades de la cantonada del Fòrum Provincial