Guia per a sol·licitants - tuderechoasaber.es\nAquí t’expliquem com sol·licitar informació a les institucions públiques espanyoles. Hi trobaràs també consells per realitzar peticions més efectives i algunes pautes per sol·licitar informació a la Unió Europea i a altres països. És molt fàcil, però llegeix aquestes indicacions amb atenció.\nSol·licitar informació a Espanya\nSol·licituds a Tuderechoasaber.es\nSol·licitar informació a la UE i a altres països\nPlantilles per interposar un recurs\n1. Sol·licitar informació a Espanya\n1.1 Tinc dret a realitzar una sol·licitud?\nÉs clar que sí. Espanya compta amb una Llei de Transparència, Accés a la informació i bon govern en vigor a nivell estatal des del 10 de desembre de 2014, i ho estarà a nivell autonòmic i local al desembre de 2015. Aquesta llei reconeix:\nL’obligació de les institucions de publicar informació de manera proactiva. Aquí podràs llegir amb detall quina informació han de publicar les institucions.\nEl dret de qualsevol persona a sol·licitar informació a les institucions espanyoles.\nEncara que aquesta llei sigui aplicable a tot el país, cada govern autonòmic, govern local i organisme constitucional pot implementar-la aprovant la seva pròpia norma. La base és molt similar, tot i que algunes comunitats i organismes han decidit millorar els mínims que estableix la llei estatal. En qualsevol cas, malgrat que la llei encara no hagi entrat en vigor en determinats àmbits, o que les institucions que t’interessin no comptin amb normativa pròpia, t’animem sempre a sol·licitar informació. No tens res a perdre.\n1.2 Quina informació puc sol·licitar?\nCom alguns d’aquests límits són molt genèrics, poc clars i farien possible una aplicació arbitrària de la llei, des de Tuderechoasaber.es et recomanem que, davant el dubte i per norma general, sol·licitis qualsevol informació. Envia totes les preguntes que et vinguin al cap i, en cas que et deneguin la informació, recorre.\nLes lleis de transparència determinen el teu dret a accedir a la informació que està en mans de les institucions públiques. La llei espanyola estableix alguns límits: alguns estan en consonància amb els estàndards internacionals, como ara la protecció de la privacitat de les persones o la seguretat nacional. S’apliquen només si la informació sol·licitada pot malmetre un altre dret protegit per la llei i, en cas que sigui així, caldrà justificar-ho.\nExisteixen, però, una sèrie de límits que no estan en la línia dels estàndards internacionals:\nNomés podem accedir a informació subjecta a dret administratiu.\nPot quedar exclosa tota la informació que sigui considerada “auxiliar o de recolzament”, como la continguda a notes, esborranys, opinions, resums, comunicacions i informes interns o entre òrgans o entitats administratives.\n1.3 A qui puc adreçar-me?\nA través d’aquesta pàgina volem que puguis enviar sol·licituds d’accés a la informació a qualsevol institució pública espanyola a nivell nacional, autonòmic i local. I també a empreses públiques, com ara AENA o RTVE. Tuderechoasaber.es està sempre en construcció. Si busques un organisme i no el tenim, és perquè encara no comptem amb el mail de contacte. Arribat el cas, avisa’ns i el buscarem. I si el tens tu, millor que millor. Així ajudaràs altres futurs sol·licitants.\nAquí tens la llista completa d’organismes i com demanar informació a la UE i altres països.\n1.4 Requisits per sol·licitar informació a Espanya\nLa llei de transparència espanyola exigeix certs requisits als sol·licitants d’informació. Per exemple, és obligatori identificar-se per poder sol·licitar informació. Algunes institucions procedeixen a comprovar la identitat del sol·licitant i això complica el procés. Hi ha institucions més permissives i que accepten l’ús del correu electrònic. D’altres insten el sol·licitant a acudir-hi presencialment, o a instal·lar un sistema d’identificació digital que només podrà aconseguir amb un número d’identificació nacional espanyol o un carnet de residència. Como veus, hi ha de tot.\nEl sistema més restrictiu és l’imposat per la pròpia Administració General de l’Estat, tot i oferir quatre opcions per enviar una sol·licitud d’accés a la informació. Les quatre impliquen tenir un ordinador i internet:\nEstar en possessió d’un DNI electrònic. Segons l’Institut Nacional d’Estadística d’Espanya, el 2014 el 47,9% de la població de 16 a 74 anys d’edat declara disposar de DNIe, però només el 8,5% d’aquest grup té lector de targetes amb microxip electrònic, un complement que cal adquirir per separat.\nEstar en possessió d’un certificat digital. Segons CERES, a finals de 2014 hi havia menys de quatre milions de certificats actius.\nUtilitzar el sistema Cl@ve. Exigeix facilitar el número de compte bancari que fas servir per pagar els teus impostos i passar per una oficina de l’Agència Tributària o esperar l’arribada d’un codi per correu postal.\nPer als estrangers resulta en la majoria dels casos impossible realitzar sol·licituds. Només poden fer-lo els ciutadans d’una sèrie de països que compten amb el sistema Stork.\nAquests requisits varien segons la institució. A Tuderechoasaber.es només podràs tramitar per tu mateix sol·licituds a aquells organismes que acceptin el correu electrònic com a canal i no exigeixin identificació. En tot cas, tria una institució i et mostrarem com hi pots procedir.\nPer facilitar l’accés a la informació a totes les persones, Tuderechoasaber.es et permetrà enviar sol·licituds anònimes. El nostre equip pot enviar les sol·licituds a un organisme de l’Administració Central per tu i publicarà la resposta, que et farà arribar tan bon punt la rebi. Aquí pots trobar més detalls sobre aquesta opció.\n1.5 Què passa si no sé a quin organisme he d’adreçar-me?\nSi tens una pregunta però no estàs segur de quin és l’organisme públic al qual t’has d’adreçar per sol·licitar la informació que necessites, prova el següent:\nConsulta o busca a tuderechoasaber.es sol·licituds similars a la teva.\nLlegeix la descripció de cada organisme públic per informar-te del que fan.\nQuan hagis trobat l’organisme que pot tenir la informació desitjada, te’n pots cerciorar consultant-ne la pàgina web.\nEn el cas que no hagis acudit a l’organisme correcte, pots preguntar-los on hauries d’enviar la teva sol·licitud. Si ho saben, te n’haurien d’informar.\nSi encara tens dubtes, si us plau posa’t en contacte amb nosaltres perquè puguem ajudar-te.\n1.6 Com puc enviar sol·licituds anònimes?\nTuderechoasaber.es envia les teves sol·licituds a través del correu electrònic de les administracions públiques perquè és el mitjà més senzill. Per desgràcia, la llei de transparència imposa vàries restriccions per certificar la teva identitat. Com considerem que aquest complicat sistema suposa un greu obstacle al dret d’accés a la informació, posem mitjans perquè puguis realitzar sol·licituds a través de la nostra plataforma sense necessitat d’identificar-te amb el sistema que proposen.\nNo et preocupis si no saps quines administracions funcionen amb aquest sistema. Quan seleccionis una institució que demani aquests requisits, veuràs un avís a la pantalla. T’avisarà que, si vols, nosaltres podem encarregar-nos de traslladar la teva sol·licitud al formulari de l’administració pública a la qual t’adreces. Tant la pregunta com la resposta, si n’hi ha, seran publicades a Tuderechoasaber.es, com ocorre amb la resta de sol·licituds de la plataforma.\nÉs important que tinguis en compte el següent. Si nosaltres traslladem per tu la sol·licitud al formulari del Portal de Transparència, el tràmit administratiu que s’inicia a continuació figurarà amb el nostre certificat electrònic, al nostre nom. Això implica que, si l’administració no et respon i desitges presentar un recurs, hauràs de posar-te en contacte amb nosaltres a fi que ho gestionem per tu. A Tuderechoasaber.es no podem redactar tots els recursos que es vulguin interposar. Si tu redactes el teu recurs, exposant-n’hi el motiu, nosaltres ens comprometem a formular-lo tal qual amb el text proposat, sempre que no contingui cap missatge ofensiu ni estigui fora de lloc. Volem que les sol·licituds d’informació puguin continuar sent públiques i fàcils de realitzar, sense barreres, i per això hem decidit fer aquest pas.\n2.1 Hauré de pagar per sol·licitar informació?\nNo, sol·licitar informació a Espanya és gratuït. Com rebre la informació en format electrònic/digital no té cost, et recomanen que indiquis a la teva sol·licitud el format que desitges. En el cas que es vulgui rebre informació impresa, la institució pot cobrar una taxa per realitzar les còpies. Aquesta taxa hauria d’equivaler únicament al preu real de la còpia (cost de reproducció), res més, per la qual cosa no hauria de suposar un lucre per a la institució.\n2.2 Quan obtindré una resposta?\nLa llei espanyola estableix un termini d’un mes per contestar les sol·licituds d’accés a la informació. Aquest és el termini més comú a Espanya, tot i que algunes institucions han establert terminis més curts. Per a aquesta qüestió, revisa les fitxes de cada institució a fi de comprovar quan t’haurien de contestar. Però tu no et preocupis: no és necessari que tinguis tot això al cap. El sistema també t’avisarà si es passa el termini i no reps resposta.\nNormalment, en enviar la teva sol·licitud les institucions et tornen alguna mena de justificant de recepció o e-mail de confirmació. És recomanable que demanis aquesta confirmació per si haguessis de recórrer en un futur.\n2.3 Per quines causes em poden denegar la informació que he sol·licitat?\nLa llei de transparència estableix una sèrie de límits pels quals una institució pot denegar la informació sol·licitada. El dret d’accés podrà ser limitat quan accedir a la informació suposi un perjudici per a:\nLa garantia de la confidencialitat o el secret requerit a processos de presa de decisió\nTots aquests límits han de ser aplicats de manera proporcional i justificada. És a dir, si una institució al·lega un d’aquests límits haurà d’especificar el dany concret que pot causar la publicació de la informació. Si no la justifiqués, pots plantejar un recurs.\nCompte, si només una part de la informació que has sol·licitat pot causar un perjudici a un interès dels enumerats, tindràs dret d’accés parcial. Per exemple, si al·leguen que no poden donar-te un document per protegir la privacitat d’una persona hauria de ser suficient que se’n ratllés el nom per poder accedir a la informació.\n2.4 Puc reutilitzar la informació rebuda?\nEn general, la informació a mans de les institucions públiques espanyoles és “pública” en el sentit que ha estat creada amb els diners dels contribuents. Per tant hauries de ser lliure d’utilitzar els documents que reps i la informació que contenen.\nTot i així, existeixen normes que regulen la reutilització de la informació del sector públic, però això només t’afecta si has sol·licitat un gran volum d’informació o una base de dades. En cas de dubte, especialment si tens pensat fer servir el material amb fins comercials, pregunta a l’organisme al qual has sol·licitat la informació o posa’t en contacte amb nosaltres.\n2.5 Què passa si no rebo una resposta?\nA Espanya, si no et responen a la teva sol·licitud d’accés a la informació en el termini previst per la llei, has d’entendre que t’han denegat la informació. Des del dia que acabi el termini ja pots plantejar un recurs. Tuderechoasaber.es t’enviarà un e-mail per informar-te quan hagi transcorregut el termini.\n2.6 Què passa si rebo una resposta que no em satisfà?\nHi ha un cert número de casos en què pots estar insatisfet amb la resposta a la teva sol·licitud:\nNomés has rebut part de la informació que vas sol·licitar (però no un rebuig formal), o la informació que se t’ha facilitat és irrellevant o no respon completament a la teva pregunta.\nT’han dit que la informació “no està en poder” de l’organisme al qual vas enviar la teva sol·licitud.\nT’han denegat l’accés a la informació o als documents que has sol·licitat.\nNo has rebut cap resposta (“silenci administratiu”).\nA Tuderechoasaber.es tindràs la possibilitat de “classificar” la teva resposta d’acord amb una llista de categories. Si no saps com fer-ho, t’ajudarem. I si penses que la resposta és indeguda, interposa un recurs. Per a més informació sobre això, fes clic aquí.\n2.7 Classificació de les respostes\nLes respostes de les administracions poden ser molt diverses i segons el que ens contestin haurem de reaccionar d’una manera o d’una altra:\nInformació rebuda: La institució ha contestat a temps i amb la informació sol·licitada.\nInformació rebuda parcialment: La institució ha contestat a temps però no amb tota la informació sol·licitada perquè considera que una part d’aquesta informació no ha de ser pública.\nNo té la informació: La institució contesta al·legant que no té la informació.\nInformació incompleta: La institució ha contestat a temps però no inclou tota la informació sol·licitada.\nInformació inadequada: La resposta de la institució no correspon a la informació sol·licitada.\nSilenci: Transcorregut el temps que té per contestar, la institució no ha contestat.\nEsperant un aclariment.\nInformació denegada: la institució ha contestat denegant la informació.\nRequereix revisió de l’administrador: Marca aquesta casella si vols que el moderador de Tuderechoasaber.es revisi la pregunta o la resposta de la sol·licitud.\nEn els casos en què no estiguis satisfet per manca de resposta (pot ser per incompleta o inadequada), abans de plantejar un recurs et recomanem que t’adrecis de nou a la institució i insisteixis una segona vegada.\n2.8 He realitzat sol·licituds de les quals he aconseguit resposta. Puc compartir-la en aquest lloc web?\nEns sap greu dir-te que no és possible. Tuderechoasaber.es arxiva les sol·licituds realitzades a través d’aquesta web, però no pretén ser un arxiu de totes les sol·licituds d’informació. No es permet carregar altres sol·licituds en aquesta pàgina, ja que no podem verificar si les respostes procedeixen efectivament d’una institució pública. Si desitges fer pública una resposta que has rebut per una altra via, has de tornar a realitzar la sol·licitud a través de Tuderechoasaber.es.\nEn aquest document plantegem una sèrie de consells pràctics per recórrer les denegacions d’informació a Espanya. Repassarem, entre altres qüestions, les raons per les quals podem recórrer, els organismes davant els quals podem recórrer i com afrontar la redacció d’un recurs.\n3.1 Quins tipus de recursos existeixen a Espanya per recórrer una denegació de la informació?\nA Espanya, quan alguna institució pública no respon adientment a una sol·licitud d’accés a la informació, tenim dret a dos tipus de recursos: el recurs administratiu i el recurs judicial.\nEl recurs administratiu és el primer pas: és un recurs gratuït i per al qual no necessites un advocat, pots presentar-lo tu mateix. Per als recursos sobre accés a la informació, la llei 19/2013 de transparència crea la figura del Consell de la Transparència, que és un organisme administratiu especialitzat en l’accés a la informació (hi ha més organismes als quals pots recórrer, t’ho expliquem més endavant).\nEl recurs judicial és un recurs costós (cal pagar taxes i tenir un advocat i un procurador), a més de llarg. En aquest document ens centrarem únicament en els requisits necessaris per enviar un recurs administratiu.\n3.2 Per quines raons podem recórrer?\nEn el cas de les sol·licituds d’accés a la informació aquestes són les raons per les quals podries recórrer:\nQue et deneguin expressament la informació. És a dir, que rebis una resposta de la institució a la qual vas sol·licitar informació dient que no et donaran la informació i que et donin uns arguments que consideres insuficients per denegar-te la informació.\nQue no et contestin en el termini que tenen per contestar (en el cas d’Espanya és d’un mes per a la majoria d’institucions). Si fos així faria efecte el silenci administratiu, que en aquest cas és negatiu, és a dir, que hem d’entendre que ens han denegat la informació.\nQue et deneguin parcialment la informació, és a dir, que et donin només una part de la informació que has sol·licitat i et deneguin una altra part amb uns arguments que consideres insuficients per denegar-te la informació.\nQue la institució a la qual sol·licites informació vulgui cobrar-te per la informació sol·licitada.\n3.3 Quan podem recórrer?\nEs pot recórrer en el moment en què es rebi una resposta o quan hagi transcorregut el termini màxim que té la institució per contestar (que en el cas d’Espanya és d’un mes).\nTens un termini d’un mes per plantejar el recurs des que t’arriba la resposta de la institució o des que s’acaba el termini per contestar.\nL’organisme al qual recorres té tres mesos per contestar-te; si no et contesta, el recurs es considera desestimat.\n3.4 Davant de quin organisme hem de recórrer?\nEl Consell de la Transparència és l’organisme de revisió competent per conèixer els casos de denegació de l’Administració General de l’Estat i de la Casa Reial. La resta d’institucions, comunitats autònomes i entitats locals tenen els seus propis mecanismes.\n3.5 Formalismes dels recursos\nActualment cap dels organismes creats per conèixer els casos de denegació de la informació ha creat un procés específic per fer-ho. Això vol dir que per presentar un recurs hem de fer el mateix que amb la resta de recursos administratius: presentar un escrit dirigit al Consell de la Transparència o a l’organisme que correspongui.\nPer presentar un escrit pots:\nPresentar físicament el teu recurs al registre de la institució davant la qual vols recórrer o davant d’una institució pública que tingui un acord amb la institució en qüestió (pots preguntar-los quines són). En presentar l’escrit hauràs de presentar un document d’identificació personal.\nPresentar telemàticament l’escrit a través de les oficines virtuals. Per fer servir aquesta opció has de tenir una signatura electrònica o un certificat digital.\n3.6 Consells bàsics per redactar un recurs\nPer presentar un recurs administratiu no necessites un advocat ni un procurador, pots escriure’l tu mateix. Es tracta que plantegis els teus arguments de la manera més clara possible per intentar que la institució que t’ha denegat la informació canviï la seva postura i decideixi donar-te la informació.\nA continuació t’oferim una sèrie de consells que creiem que poden ser d’ajuda a l’hora d’escriure el teu recurs:\nEl primer que has de fer és llegir amb deteniment la resposta que has obtingut per part de la institució i reconèixer l’argument o els arguments que et donen per no donar-te la informació. Si estàs recorrent perquè no t’han contestat, pots utilitzar la nostra plantilla com a base del recurs.\nPlanteja l’escrit com una carta formal: indica el teu nom i la teva adreça, el nom de la institució a la qual va adreçat i la data.\nIndica al primer paràgraf l’objectiu del teu escrit (recórrer una denegació d’informació) i el número d’expedient de la teva sol·licitud (en enviar una sol·licitud d’accés a la informació reps un número d’expedient que has d’indicar perquè puguin trobar el teu cas).\nExplica al següent paràgraf que estàs en desacord amb les raons per les quals t’han denegat la informació i exposa els teus arguments de la manera més clara i ordenada possible. Et recomanem que numeris els teus arguments perquè quedi més clar. És important que responguis a cada un dels arguments que van exposar a la resposta.\nDescarrega’t aquesta plantilla per veure com quedaria el recurs.\nDes de Tuderechoasaber.es animem sempre a recórrer quan es denega la informació de manera injustificada o injusta. És molt important insistir per poder aconseguir una bona implementació del dret d’accés a la informació i fer avançar el nivell de transparència de les institucions públiques a Espanya.\n4. Sol·licituds a Tuderechoasaber.es\n4.1 Com es moderen les sol·licituds i els comentaris a Tuderechoasaber.es?\nEn aquesta web pots realitzar sol·licituds i inserir comentaris si hi estàs registrat. Revisem els continguts amb regularitat i ens reservem el dret d’eliminar declaracions poc apropiades, com ara les de naturalesa ofensiva o potencialment difamatòria. Abans d’eliminar un comentari, contactem amb l’autor per poder aclarir la qüestió. De la mateixa manera, tu també pots denunciar els continguts inadequats que et trobis. Només has de categoritzar la sol·licitud marcant “Requereix revisió per part de l’administrador” i de seguida ho comprovarem. També pots posar-te en contacte directament amb nosaltres i avisar-nos.\n4.2 Quins idiomes puc fer servir per enviar sol·licituds a Tuderechoasaber.es?\nTuderechoasaber.es té com a ambició estar disponible en tots els idiomes oficials d’Espanya. La web està en construcció contínua, per la qual cosa pot ser que algunes parts encara no estiguin traduïdes. Si desitges col·laborar com a traductor voluntari, escriu-nos a contacto@tuderechoasaber.es.\nEn qualsevol cas, a les comunitats on hi hagi un idioma cooficial es podrà utilitzar aquest idioma a les sol·licituds que vagin adreçades a les seves institucions. A Tuderechoasaber.es no podem traduir l’idioma de les sol·licituds ni de les respostes.\n4.3 Què constitueix una bona sol·licitud?\nSi us plau, inclou a la teva sol·licitud els detalls necessaris per poder identificar fàcilment la informació que demanes. Els missatges curts i concisos fan que sigui més fàcil per als funcionaris identificar la informació que demanes, amb la qual cosa rebràs una resposta més ràpidament.\nA més, una petició ben formulada dóna menys raons als funcionaris per rebutjar-la per considerar-la vaga o poc precisa. De totes maneres, no et preocupis per fer-la perfecta: en principi, en cas que la teva sol·licitud no sigui clara, la institució a la qual t’adreces hauria de posar-se en contacte amb tu per aclarir qualsevol dubte. Si us plau, no incloguis:\nArguments basats en un tema o causa de tipus personal;\nDeclaracions que puguin difamar o insultar terceres persones;\nEn cas contrari, ens veurem obligats a rebutjar la teva petició. Arribat el cas, t’ho faríem saber i estem sempre disposats a discutir cas per cas.\n4.4 Puc demanar informació sobre mi mateix?\nNo facis servir Tuderechoasaber.es per accedir a informació personal pròpia. Si vols informació sobre tu mateix, utilitza preferiblement les normes de Protecció de Dades. Fes clic aquí per obtenir més informació.\n4.5. Soc periodista o investigador. És possible mantenir la confidencialitat de la meva sol·licitud fins a la publicació del meu article?\nTuderechoasaber.es està dissenyada per realitzar sol·licituds públiques. Totes les respostes que rebem es publiquen automàticament a la web, perquè tot el món les pugui consultar. Si ets un periodista, una ONG, investigador o simplement desitges mantenir el caràcter confidencial de la teva consulta fins que hagis escrit l’article o per altres raons, has d’enviar la sol·licitud d’accés directament a la institució que creguis convenient, però no a través d’aquest lloc web.\n5. Sol·licitar informació a la UE i a altres països\nSol·licitar informació a la Unió Europea és senzill i ràpid. El Reglament 1049/2001 d’accés a documents a mans de les institucions comunitàries té un abast molt ampli i estableix l’obligació de les institucions de contestar-te en 15 dies. Per a aquest fi comptes amb Ask The EU, una web molt similar a Tuderechoasaber.es.\nSi vols saber com accedir a la informació a altres països pots consultar aquestes tres eines:\nEl Legal Leaks Toolkit, una guia sobre accés a la informació per a periodistes que explica amb detall què és el dret d’accés a la informació i com pots exercir-lo a altres països d’Europa.\nEl Right to Information Global Rating, on pots trobar totes les lleis d’accés a la informació del món.\nAlaveteli: en aquesta web pots trobar altres webs com Tuderechoasaber.es a altres països.\n6. Plantilles per interposar un recurs\nPosem aquestes plantilles a la teva disposició. Pots fer-les servir directament o agafar-les com a referència per recórrer davant de les institucions:\nDescarrega aquesta plantilla genèrica per interposar recursos. Si la fas servir, no oblidis esborrar totes les notes i consells que conté abans d’enviar-la.\nPlantilla per al silenci administratiu\nSi no et contesten a una sol·licitud d’accés a la informació en el temps establert s’entén que t’han denegat la informació. Com no t’han donat cap raó concreta, al teu recurs pots argumentar les raons per les quals consideres que aquesta informació ha de ser pública.\nDescarrega aquí la plantilla per recórrer davant d’un cas de silenci administratiu. No oblidis esborrar totes les notes i consells que conté abans d’enviar-la.


Mai. 07, 2013 · Creacions\nAra que s'acosta l'estiu i els estampats ètnics ressorgeixen amb força, les joies d'inspiració tribal són el complement perfecte. Fresques, amb personalitat i summament gestuals, com les creacions de la col · lecció Nabere de Joid'art.\nLes arracades i collarets Nabere estan formats per làmines circulars de ceràmica grisa combinades amb algunes làmines de metall mat daurat amb bany d'or. Cada làmina té un acabat únic en el qual gairebé es poden endevinar les petjades dels seus autors. L'espontaneïtat de les seves formes i el seu acabat imperfecte trenquen amb els convencionalismes. Nabere té el do de donar una nota de contundència a tot tipus d'estilismes. Només cal emprovar-se-la per entendre-ho.


Figueres projecta els treballs artístics guardonats amb les darreres beques Agita - El Gerió Digital\nFigueres projecta els treballs artístics guardonats amb les darreres beques Agita\nLa primera sessió amb temàtica sobre diversitat funcional constarà de dues projeccions\nDivendres, 6 de maig de 2022 09:45h\nL’ajuntament de Figueres (Alt Empordà) convoca anualment les beques Agita a la creació i ajuts a la producció, exhibició i difusió de les arts. L’objectiu és fomentar la creativitat facilitant l’aparició, el desenvolupament i la consolidació de projectes artístics contemporanis a la ciutat de Figueres. S’hi destina actualment un total de 33.000 euros, amb una dotació màxima per a cada projecte de 10.000 euros.\nLes beques Agita van dirigides a artistes i creadors dels àmbits plàstics i visual, escènic, literari, audiovisual, a totes aquelles persones i col·lectius amb un projecte creatiu, amb especial interès pels que mostrin vocació de professionalització i voluntat de projecció exterior.\nEn el període 2019-2021 es van becar un total de cinc projectes audiovisuals de diverses temàtiques. Enguany, la col·laboració entre el Cineclub Diòptria, Museu de l’Empordà i el Servei de Cultura de l’Ajuntament de Figueres ha permès la creació del Cicle audiovisual beques Agita 2019-2021.\nLes sessions seran a les 20.30h a la Sala Toni Montal de La Cate els propers quatre dimecres i seran gratuïtes.\nEl primer dimecres, 11 de maig, hi haurà projecció doble amb temàtica vinculada a la diversitat funcional. Per una banda el projecte becat l’any passat El bosc de la Quimera, dirigit per Roberto Antonio Fernández Bernal. És una història protagonitzada per dos personatges amb diversitat funcional que mantenen una conversa en un espai idíl·lic on reflexionen envers la discriminació de l'opinió comuna sobre les seves característiques. Paral·lelament es desenvolupa una acció totalment trencadora posant com a protagonista a Antonio, un jove amb Síndrome de Down. Amb la presència del director del curtmetratge i l’actor Alexandre Jordà.\nSeguidament, un documental de Susanna Barranco, El silenci del Jonc, com a activitat paral·lela a la funció teatral Mare de sucre que es representarà dissabte 14 de maig al Teatre Municipal el Jardí programada per Figueres a Escena. En Jonc és un nen de quatre anys que viu a Barcelona. Va a l'escola, però el creixement intel·lectual progressa de manera diferent. El silenci del Jonc explorarà la vida quotidiana de diferents persones amb discapacitat intel·lectual de diferents edats: Jonc, Roger, Yasmina, Pepe, Mercè, Joan i Jordi. Ells ens permetran observar com és el seu dia a dia.\nEls següents dimecres es projectaran la resta de projectes becats amb la presència de les respectives direccions, 18 de maig El cau, dirigit per Pere Solés, 25 de maig Aftersun, dirigit per Lluís Galter i finalment La cuina dels homes amb direcció de Sílvia Subirós, dimecres 1 de juny.\nQuedarà un film becat per projectar, Suro, dirigit per Mikel Gurrea, que per incompatibilitat de calendari s’haurà de posposar fins a la tardor. Tota la informació, tràilers i reserva de localitats dels documentals es podran trobar al web de Cineclub Diòptria, dins l’apartat d’Actes especials.


Arriba la huitena edició del programa Activa Àgora - Ajuntament d’Alcoi\nL'Ajuntament d'Alcoi acaba de llançar la VIII edició del programa Activa Àgora. Es tracta d'una iniciativa que posa a la disposició de les persones emprenedores un programa d'entrenament per a orientar-los, capacitar-los i tutelar-los en el procés de definició del seu projecte i llançament de la seua empresa, en el qual també poden participar les empreses de recent creació d'Alcoi. La iniciativa compta amb el suport de FEDAC i la col·laboració de CEEI i JOVEMPA.\nAquesta huitena edició del Programa Activa Àgora agrupa la realització de tallers formatius, tutories grupals, tutories individuals i una activitat final de presentació de projectes i ‘networking’. Alberto Belda, regidor d'Ocupació i Empresa de l'Ajuntament d'Alcoi, destaca que “Activa Àgora ha demostrat ser una molt bona eina per a diversificar l'economia local i generar riquesa a través de persones emprenedores que comparteixen els seus coneixements i desenvolupen els seus projectes a Alcoi i en el nostre territori”.\nEl programa, que arrancarà el 9 de novembre, ofereix a les persones emprenedores portadores d'una idea de negoci i a les empreses de recent creació participants, allotjament gratuït en l'espai Àgora Coworking, tutories grupals per a la posada en comú i resolució de dubtes, càpsules de formació per a capacitar-los de manera pràctica en les diferents àrees de gestió de l'empresa, una borsa d'hores de tutoria individualitzada per a resoldre les qüestions particulars i una sessió final de presentació dels projectes i de ‘networking’.\nUna vegada més, la iniciativa compta amb el suport d'associacions empresarials com FEDAC, CEEI i JOVEMPA. Segons Natxo Gómez, president de FEDAC, “el programa s'ha consolidat any rere any. Estem davant una iniciativa amb la qual promoure la creació de noves empreses en el nostre territori, la qual cosa és molt interessant per a diversificar el teixit empresarial mitjançant el suport a les persones emprenedores que desenvolupen productes i serveis a partir de la identificació d'una necessitat no satisfeta”. Per part seua, Jesús Casanova, director de CEEI Alcoi-València, indica que el programa “arriba a la seua huitena edició havent ajudat els participants d'edicions passades a desenvolupar el seu projecte empresarial i consolidar la seua activitat. En aquesta nova edició, es posaran a la disposició dels projectes participants diferents eines amb les quals desenvolupar el seu model de negoci, el seu pla economicofinancer i la seua presentació”.\nEl programa finalitzarà amb la presentació dels projectes participants, dels quals un d'ells serà reconegut amb el Premi al Millor Projecte Activa Àgora.\nPer a Alberto Belda, “edició rere edició augmenta la qualitat dels projectes presentats i la dificultat per al jurat l'hora de triar als guanyadors. Són projectes que tenen moltes possibilitats de veure la llum i de convertir-se en empreses viables i rendibles. Això ens satisfà molt perquè encaixa perfectament dins de l'objectiu d'aquesta iniciativa, que és generar ocupació i riquesa a Alcoi i el seu territori, al mateix temps que donar suport al talent i l'emprenedoria local”.\nLes persones emprenedores interessades poden inscriure's en el programa fins al 8 de novembre a través del següent enllaç:\nLa inscripció en el programa està oberta fins al 8 de novembre


Hàbits alimentaris - elCugatenc\nDiumenge, 10 de maig de 2020 - 08:00h\nEl consum interanual en alimentació ha augmentat un 24,3% al territori espanyol amb una clara preferència pel consum de productes frescos. Aquestes són dues de les conclusions publicades al darrer Panel de Consumo setmanal elaborat pel Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación. L’objectiu de la publicació és fer un seguiment de la demanda directa d’aliments amb la recollida de dades de manera sistemàtica. La mostra és de 12.500 llars de tot l’estat (exceptuant Ceuta i Melilla) que registren diàriament les seves compres amb un lector òptic.\nLes dades s’obtenen comparant-les amb el mateix període de l’any anterior. Cal tenir en compte que, l’estat d’alarma i les mesures de confinament, han fet que els canals de l'hostaleria i la restauració, tradicionalment amb més pes que les llars, hagin desaparegut del mapa. Aquests increments no suposen una recuperació del consum total (llar + fora de la llar). Les dades tampoc recullen l’impacte de sectors com el turístic (15% del PIB espanyol l’any 2019) en estat d’hibernació fins a nou avís. L’augment de consum d’aliments a les llars no suposa una recuperació del consum total.\nAltres dades significatives són l’augment sostingut de les compres per internet, l’increment del 35,4% de les compres a tendes de proximitat i del 26,6% als supermercats. Els centres comercials són, en aquesta fase del desconfinament, els grans perdedors.\nEl peix fresc (+21,4%), el congelat (25,8%), la carn de porc (+43,1%), el pollastre (+30,6%) i els llegums (+31,8%) també registren augments significatius. El tancament dels bars i restaurants explica l’augment de consum de begudes com la cervesa, begudes alcohòliques, cafès i infusions.\nPer comunitats autònomes, Balears i la Comunitat Valenciana són les zones on el consum d’aliments ha augmentat més amb un 65,8% i un 41,2% respectivament. Per contra, Castilla y León amb un augment de l’1,2% i Cantàbria amb un 9,7%, estan per sota la mitja nacional.\nEl Panel de Consumo publicat els dies previs a la declaració de l’estat d’alarma, del 9 al 15 de març, evidenciava que moltes llars van fer compres massives per davant la sensació d’incertesa. Aquesta tendència s’ha corregit amb el temps.\nAltres països com Argentina han detectat un increment de dietes poc saludables, la reducció de l'activitat física i les dificultats que el confinament provoquen a l’hora d’anar a comprar. Al Regne Unit, el govern ha llançat un programa dotat amb 10 milions de lliures per recolzar noves iniciatives comercials davant l’impacte de la Covid-19 en l’alimentació dels ciutadans. Un d’aquests programes promou la comercialització directa de peix per part d’empreses pesqueres. A França, les vendes a cadenes alimentàries van créixer un 7,4% el mes de març però només un 1,7% a hipermercats. Als Estats Units les vendes d’alimentació van créixer un 26,7% durant el primer mes de la crisi en contrast amb caigudes del 50,5% en despesa en moda, un 26,8% en mobiliari i un 15,1% en electrodomèstics.


Sons de la Mediterrània : La volta al món en mandolina\nLa volta al món en mandolina\nEl petit instrument i els seus intèrprets, aquest dissabte al Tradicionàrius a Ràdio 4\nÉs un instrument d'origen italià que s'ha estès arrel del món i ha pres multitud de variants. Aquest dissabte 9 de maig, el programa Tradicionàrius a Ràdio 4 proposa un viatge arreu del món pels sons de la mandolina, amb una atenció especial als músics que l'han tocat als Països Catalans.\nAmb les seves dobles cordes, el seu so vitriòlic i tremolós i les seves petites dimensions, la mandolina és un instrument ben funcional, que s'ha tocat i es toca en diverses tradicions de música popular arreu del planeta. També està present en l'anomenada música culta, perquè de Vivaldi a Beethoven, passant per Mozart, l'han tingut en compte a l'hora d'escriure.\nLa mandolina serà la protagonista del programa Tradicionàrius a Ràdio 4, aquest dissabte 9 de maig. Hi haurà mandoles veneçolanes interpretades per Cristóbal Soto i Jorge Torres; el cèlebre "Vals de les flors" de Txaikovski interpretat pels Mandolin Quartet; Mike Marshall acompanyant-se de violoncel, piano i baix per fer volar l'instrument amb virtuosisme i aires entre el bluegrass i el jazz; l'Orquestra de Cordes de Pernambuco amb els seus animats choros; el mandolinista francès Patrick Vaillant fent una animada polca al costat de l'acordionista italià Riccardo Tesi; l'indi U Srinivas fent ragas, i una exhibició de velocitat i gràcia amb el nordamericà David Grisman...\nPerò també, en l'àmbit de la música catalana, sonaran els llegendaris Primera Nota (on van tocar la mandolina Sedo Garcia, Simone Lambregts i Jordi Tarrida); Joan Figueres amb el grup Psàlite interpretant antics romanços; Roberto Cubero fent equip amb el seu germà Enrique (mandolina i guitarra) i pintant de colors americans els patrons de la música tradicional castellana; Santi Burgos tocant el cavaquinho i la mandolina recreant els sons brasilers des de Barcelona amb el quartet Barnabé; el gran baixista Carles Benavent, que sempre deixa un raconet per al seu segon instrument, la mandolina, i el guitarrista Toni Xuclà amb una mostra del seu pop-folk preciosista amb la col·laboració de Lluís Gómez i Xavi Castanys.


MAPES Els centres educatius del Vallès Oriental tenen disset grups i 432 persones confinades | NacióGranollers\nL'impacte actual de la Covid als centres educatius se situa a nivells un 65,6% superiors als de fa un any, pel que fa a contagis recents detectats entre personal docent i extern i alumnes, tot i que venint de progressions molt divergents. El pitjor moment durant el curs passat va ser l'última setmana d'octubre, quan van emergir 6.900 positius els darrers 10 dies, però des de llavors la situació va millorar -arran de les restriccions implementades- fins a situar-se en 2.183 contagis, entre el 15 i el 24 de novembre. La tendència actual ha estat l'oposada i, de nivells d'incidència molts baixos, s'ha anat empitjorant fins a detectar-se 3.616 positius els darrers 10 dies.\nAl Vallès Oriental hi ha disset grups i 432 persones confinades de 8 centres educatius. Destaca el cas de l'Escola Pia de Granollers (235 persones i 9 grups confinats); seguits per Waldrof, de Vallgorguina (33 i 2, respectivament); el Cervetó, de Granollers (27 i 1); Escola Salvador Sanromà (23 i 1); La Salle Sant Celoni (24 i 1); Escola Les Mimoses, de Santa Maria de Martorelles (23 i 1); Escola Montbui, de Caldes de Montbui (53 i 1); i The International School of Catalunya, de la Garriga (14 i 1).\nCal subratllar, en tot cas, que el fet que els positius es trobin en personal educatiu no implica que les infeccions hagin tingut lloc al mateix centre, atès que la situació global de la pandèmia també empitjora a fora d'aquests centres.


La collita d’Educació Infantil! 👨🌾👩🌾 – Gran Capità\nAquestes últimes setmanes de curs, Educació Infantil han fet la collita de tot el que van plantar fa uns mesos a l’hort de l’escola.\nAl llarg dels trimestres han tingut molta cura del seu cultiu.\nHan vist com creixien les hortalisses i les verdures, les han regat, les han olorat… 💧🔎👃🌽…\nÉs evident que han fet d’autèntics agricultors alhora que han gaudit i après molt de l’experiència amb l’hort urbà de l’escola; un projecte intercicle que el centre porta anys treballant i que:\nPossibilita a l’alumnat experiències amb el seu entorn natural i rural.\nCrea hàbits de cura i responsabilitat mediambiental.\nAfavoreix l’alimentació sana i equilibrada i el consum responsable.\nÉs un recurs transversal on s’aprèn tant ciències naturals com socials.\nFomenta actituds de cooperació a través d’activitats que impliquen treball en equip i respecte de torns.\nA més, els personatges del Programa de Salut Integral estan molt contents pel treball i esforç que han fet a Infantil i per tot el que han après dels hàbits saludables! 😋🍓🥦


Front veïnal per salvar l’illa rural de les bugaderes d’Horta\nRecreació virtual de la 'nova' Baixada de Sant Mateu / OUA\nRecollida de firmes i al·legacions per frenar l'enderroc d'una franja d’horts i cases rústiques\nLa resistència veïnal per salvar l’illa rural de les bugaderes d’Horta no afluixa. Com va explicar el TOT Barcelona, al setembre el grup El Pou feia saltar les alarmes sobre el pla urbanístic aprovat per l’Ajuntament que enderrocarà una franja d’horts i tres cases rústiques de l’entorn històric del carrer Aiguafreda. La protecció d’aquest carrer com a patrimoni és molt limitada i no garanteix la pervivència de l’espai rural que l’envolta i li dona valor paisatgístic i memorial.\nDesprés de mantenir reunions amb el consistori, que no ha aturat el projecte els veïns mobilitzats tornen a la càrrega amb una recollida de signatures i nous suports. La Federació d’Associacions de Veïnes i Veïns a Barcelona (FAVB) i el grup territorial d’Horta-Guinardó del Col·legi d’Arquitectes de Catalunya (COAC) se sumen a la crida del Pou i de les AVV d’Horta i de la Font d’en Fargues. “Hem tornat a posar en marxa una campanya perquè es reconsideri el pla, perquè l’Ajuntament ens ha driblat fent reunions i alhora passos administratius”, critica Xavier Aguado, de l’AV d’Horta.\nEl projecte urbanístic consisteix en transformar l’estreta Baixada de Sant Mateu, entre els carrers de Llobregós i de Granollers, en un carrer més ample i estandaritzat. En una vorera s’hi concentra tota l’edificabilitat privada –48 pisos, dels quals 15 socials– i a l’altra s’hi construirien uns jardins públics de 81,64 m2, suprimint un terreny que ja és en part ‘verd’ perquè té usos agrícoles. Alhora, els enderrocs generaran una nova entrada al carrer Aiguafreda, ara un cul-de sac, el que afavorirà un augment d’afluència. Els veïns d’aquest tranquil vial ja s’havien queixat fa dos mandats que rutes turístiques per a visitants i locals els estaven fent perdre intimitat i descans.\nZona afectada pel pla urbanístic de la Baixada de Sant Mateu / OUA\nAguado es queixa que els “enderrocs a l’entorn” són negatius perquè “desvirtuen molt” el carrer protegit. Deixa clar que l’oposició veïnal es concentra en la vorera de jardins i subratlla que el consistori podria repensar “el projecte d’urbanització” de l’espai verd públic sense cap conseqüència per al projecte immobiliari privat. Per exemple, proposa “una intervenció molt més conservacionista” reciclant les cases rústiques com a seu d’un agrupament escolta o d’alguna altra entitat del barri. “Sent un solar públic, els veïns hi tenim alguna cosa a dir!”, reivindica.\nEl pla urbanístic de la Baixada de Sant Mateu, al costat del nucli històric de les bugaderes d’Horta / OUA\nA més de la recollida de signatures, les entitats veïnals també presenten al·legacions al pla. Se n’ha aprovat el projecte executiu, però un embolic en la publicació de l’avís a la gaseta municipal i al butlletí oficial de la província no deixa clar el termini per formalitzar queixes. “Hi ha hagut presses i batibull per tirar endavant el pla”, lamenta Aguado. Els veïns, la FAVB i la delegació del COAC demanen anul·lar el projecte d’urbanització i redactar-ne un de nou més “respectuós”.\nVotat al plenari de districte\nAl ple del districte d’Horta-Guinardó del passat octubre, el govern municipal va acceptar un prec d’ERC que demanava preservar les cases afectades i reunir en el termini d’un mes a totes les entitats mobilitzades, afectats i partits polítics per debatre el futur dels terrenys. “Pel que sembla no fan ni una cosa ni l’altra”, apunten fonts d’ERC.\nBarri d'Horta habitatge Horta-Guinardó Patrimoni Urbanisme\nEls búnquers del Carmel es convertiran en un recinte tancat\nLa intenció és posar fi a l'incivisme i protegir els elements museístics, segons la regidora del districte, Rosa Alarcón


abril 2014 - Ferrer Advocats\nBatalla legal per les clàusules sòl\t27 abril 2014/a Clàusules sòl /per Ferrer AdvocatsUna recent sentència de l’Audiència Provincial de Jaén considera conforme a dret que un cop declarada nul·la una clàusula sòl continguda en un contracte de préstec hipotecari, l’entitat financera demandada sigui condemnada a tornar les quantitats pagades de més.\nFerrer Advocats2014-04-27 20:12:462014-04-27 20:16:29Batalla legal per les clàusules sòl\tÈxit en els casos de Preferents\t22 abril 2014/a Preferents /per Ferrer AdvocatsLes persones afectades per participacions preferents de les entitats Bankia, Caixa Catalunya i Novagalicia que han decidit recórrer als tribunals en lloc de sol·licitar el sistema de l’arbitratge, sumen un total de 19.512 demandes contra els esmentats bancs nacionalitzats a qui que reclamen 1.271.000 euros.\nFerrer Advocats2014-04-22 19:46:392014-04-22 19:49:54Èxit en els casos de Preferents\tEl CGPJ dóna suport a la intervenció d’advocat en les separacions i divorcis de mutu acord davant notari\t13 abril 2014/a Divorci i Familia /per Ferrer AdvocatsEl Ple del Consell General del Poder Judicial ( CGPJ ) va aprovar el passat mes de febrer l’informe sobre l’avantprojecte de Llei de Jurisdicció Voluntària en què s’aposta, entre altres coses, per mantenir en l’esfera judicial assumptes com les separacions i divorcis de mutu acord, així com la intervenció d’un advocat en aquest tipus d’expedients quan els tramitin els notaris.\nFerrer Advocats2014-04-13 09:49:342014-04-13 09:57:27El CGPJ dóna suport a la intervenció d'advocat en les separacions i divorcis de mutu acord davant notari\tPrimera condemna per una demanda col·lectiva contra les preferents\t13 abril 2014/a Preferents /per Ferrer AdvocatsUn jutjat de Mollet del Vallès (Vallès Oriental) ha donat la raó a 15 afectats per participacions preferents que van presentar, col·lectivament, una demanda contra l’entitat que les havia venut. Segons el despatx d’advocats, que representa els clients, és “la primera demanda col·lectiva a Catalunya” que es resol a favor dels perjudicats. En la sentència, la jutgessa obliga Bankia – que es va fer amb Caixa Laietana, l’entitat emissora – a retornar 197.000 euros per la venda irregular de dos productes financers complexos: les participacions preferents i deute subordinat.\nFerrer Advocats2014-04-13 09:27:292014-04-13 09:57:36Primera condemna per una demanda col·lectiva contra les preferents\tMés de 4.000 afectats de Preferents de Bankia i Caja Madrid\t6 abril 2014/a Preferents /per Ferrer AdvocatsEl Jutjat mercantil 5 de Madrid admet a tràmit una demanda col·lectiva de 3.500 casos de preferents contra la coneguda entitat per aquest tipus de pràctiques BanKia.\nDurant el procés, el jutjat podria abordar la nul·litat dels contractes per tenir condicions abusives i publicitat enganyosa.\nSegons les informacions de l’associació Adicae, en l’actualitat cal sumar 560 expedients a aquesta demanda, en total són més de 4.000 els afectats que s’han sumat a aquesta acció.\nLa demanda es va interposar a l’abril de 2013 contra Bankia i Caja Madrid i denunciava la comercialització d’un producte fraudulent amb l’objectiu de recapitalitzar l’entitat a costa de milers de famílies, els seus drets i els seus estalvis.\nEl jutge ha admès la demanda en relació a l’acció de cessació, nul·litat de clàusules abusives, danys i perjudicis derivats de l’acció de nul·litat, i nul·litat per publicitat enganyosa.\nFerrer Advocats2014-04-06 18:16:482014-04-06 18:25:50Més de 4.000 afectats de Preferents de Bankia i Caja Madrid


gestió | Endavant amb la teva idea de negoci\nPosts tagged ‘gestió’\nParts d’un pla de comercialització\nEls aspectes que ha d’atendre com a empresari en el teu Pla de Comercialització son els següents:\n1. Definició de l’empresa.\nAmb això precises quin és el negoci de l’empresa, quins són els productes o serveis que ofereixes.\n2. Quines són les necessitats o desitjos que satisfaran els productes de l’empresa.\nAixò et permet determinar el mercat potencial de la teva empresa. És a dir, tots els consumidors que podem demandar productes a la teva empresa com si fos l’única que els hi pogués proporcionar.\n3. Quines són les empreses competidores.\nAmb això saps quina és la superfície que és coberta por la teva competència. Per altra banda, et permet investigar les característiques dels productes de la competència. També et permet saber que en el cas d’inexistència dels productes de l’empresa els consumidores puguin recórrer a substituts.\n4. Les característiques del producte que millor contribueixen a satisfer-la necessitat o desig del consumidor.\nAquestes característiques permeten comparar els productes de les empreses per saber si es pot millorar la qualitat del producte o si s’ha de reduir el preu de la mercaderia per ser competitiu.\n5. Què és el que manté interessats als teus clientes.\nÉs a dir, quines són les característiques del producte o de la venta que conviden el consumidor a tornar a adquirir el bé o servei en el mateix lloc. Proximitat del local? Gentilesa del venedor? Compliment de garanties? etc….\n6. El preu del producte o servei com a factor de competitivitat d’aquest.\nAixò dependrà de si es tracta d’un producte o servei nou al mercat, pràcticament sense competència o d’un producte similar a altres que la competència ha desenvolupat.\n7. Quines son les polítiques i programes de promoció del bé o servei.\nHas de formar a la persona encarregada de la promoció, elaboració d’anuncis, rètols, propaganda i publicitat. Els mitjans que s’empraran, els costos que impliquen, etc.\n8. Estimar els ingressos que es possible obtenir.\nEs proposa com a meta incrementar les utilitats de l’empresa, això suposa una planificació adequada dels ingressos que s’esperen obtenir en un període determinat.\nEtiquetes: emprenedors, empresa, gestió, gestió comercial, gestió empresarial


Servirà perquè «qualsevol ciutadà» pugui plantejar les seves «propostes, idees, queixes o inquietuds sobre el funcionament de la política europea»\nAntoni Comín, Carles Puigdemont y Clara Ponsatí. / EFE / STEPHANIE LECOCQ\n25 de d’octubre del 2021. 11:19\nEls eurodiputats de JxCat, Carles Puigdemont, Antoni Comín i Clara Ponsatí, obren aquest dilluns a Barcelona una «oficina europarlamentària» per «atendre els electors» a través d’un equip de col·laboradors que treballarà físicament al local.\nL’oficina, situada al carrer Bonaire, al Born, i oberta de dilluns a divendres, pretén servir perquè «qualsevol ciutadà» pugui acudir a plantejar les seves «propostes, idees, queixes o inquietuds sobre el funcionament de la política europea» o de Catalunya, segons han informat els eurodiputats de JxCat a Twitter.\nMembre de la Lliga Nord\nPuigdemont es va reunir a Brussel·les amb l’ultradretà italià Roberto Ciambetti\nSegons asseguren Puigdemont, Comín i Ponsatí, l’edifici on s’allotja l’oficina va ser «l’últim que va quedar dempeus al barri de la Ribera que Felip VI va fer demolir després del 1714», per això és «un símbol més de resistència i lluita per la llibertat».\nActes de petit format\nEl local acollirà periòdicament «actes de petit format en connexió Barcelona-Brussel·les» i retransmissions d’actes que s’organitzin al Parlament Europeu, a més de trobades telemàtiques amb els tres eurodiputats, fugits a Bèlgica des de la tardor del 2017.\nRecurs de súplica\nPuigdemont demana al TC que pregunti a Europa sobre les euroordres cursades en contra seu\nEn «molts països europeus», assenyalen, els europarlamentaris «tenen una oficina d’atenció als electors situada al territori on han sigut escollits. D’aquesta manera, el contacte entre polític i ciutadà pot ser constant durant tot el mandat. Nosaltres vivim a l’exili, però no podem permetre que la repressió ens impedeixi acostar-nos i escoltar» els ciutadans.\nPuigdemont, Comín i Ponsatí remarquen que, com a eurodiputats, disposen del «finançament i la capacitat per obrir una oficina» a Catalunya, però encara no la poden visitar «lliurement» a causa de les ordres de detenció del Tribunal Suprem, cosa que representa al seu entendre «una gran contradicció».\nCompte conjunt de Twitter\n«Si avui podem obrir aquesta oficina és gràcies al fet que el dret europeu té prevalença sobre el dret espanyol», apunten els eurodiputats de JxCat, que acusen l’Estat espanyol de «violar desenes de directives i normes europees cada any».\n15. Com a eurodiputats obrim oficina per ser més a prop vostre. Però sobretot, l'obrim per seguir lluitant per aconseguir el projecte polític que ens va dur a l'exili: un Estat català independent i exemplar dins la família europea en la defensa dels drets fonamentals. pic.twitter.com/fn09RmnjfV\n— Junts i Lliures per Europa (@JuntsEU) 24 de octubre de 2021\nEls proveïdors de telèfon, energia i assegurança són «empreses catalanes, sense cap vincle amb l’Ibex 35», perquè «el camí cap a la independència també és un camí de desconnexió dels grans poders econòmics de l’Estat espanyol».\nEl Parlament Europeu s’oposarà a tornar temporalment la immunitat a Puigdemont malgrat la detenció a Sardenya\n«Debilitar-los és enfortir-nos», afegeixen en una sèrie de 15 tuits des del seu compte conjunt d’eurodiputats Junts i Lliures per Europa.\nDemanen, a més, a les empreses amb què treballen que els facturin «en català, com marca el codi de consum».\nToni Comín Carles Puigdemont Independència de Catalunya Clara Ponsatí


Biblioteca Marta Mata de l'escola Orlandai: de maig 2013\nQuan, a una botiga de joguines o de roba per a nadons, on hem entrat per a comprar un regal, la persona que despatxa ens pregunta: "Per a nen o per a nena?", ens sentim malament. Quan això passa a una llibreria és encara pitjor. I no ens enfadem amb la dependenta que ens vol ajudar, sinó amb qui té la responsabilitat que es publiquin llibres infantils pensant en el sexe del públic que el llegirà. Malauradament, el fenomen s'estén. Ja n'hem parlat altres vegades: http://bibliotecaorlandai.blogspot.com.es/search?q=rol\nSegur que les editorials ens dirien: "Nosaltres no generem l'assumpte, només estudiem el mercat, i arribem a la conclusió que el llibre per a un sexe diferenciat ven; tan sols és una col·lecció en el nostre fons editorial, més extens; en temps de crisi no es pot filar tan prim, etc, etc."\nI la fixació amb el blau i el rosa...\nEns desplauen els estereotips lligats al sexe, i creiem que cal combatre'ls. Que grups editorials com Random House Mondadori o Combel no es plantegin res al respecte i se'n beneficiïn, no ens sembla estrany. Però que La Galera o Estrella Polar, que presenten projectes amb ambicions educatives, caiguin en la temptació del llibre per a nen i el llibre per a nena, ens sap molt de greu.\nDel web de La Galera, que publica "gol!" en català\nPer a tots els nens i nenes? Amb aquesta portada?\nFutbol de color blau amb nens, equitació rosa amb nenes\nPublicat per la bibliotecària a 17:47 2 comentaris:\nPublicat per la bibliotecària a 10:39 1 comentari:\nLa primera vegada que vam fer aquesta pregunta als nostres nens i nenes (només als de primària) el resultat va ser que un 75% havien rebut un llibre per Sant Jordi.\nUn any més tard havíem baixat a un 68 %, i ens vam proposar arribar al 80%. El curs passat ja érem al 82,6%, i ens en felicitàvem.\nAquest any ho hem tornat a demanar, i el resultat ha augmentat encara una mica: un 83% han rebut, almenys, un llibre (comprat a la llibreria)\nSi hi afegim els llibres de segona mà, obtinguts a l'intercanvi de l'escola, el 90 % va tenir un llibre per Sant Jordi.\nL'any passat constatàvem que de 3r a 6è hi havia una davallada, i ens resistíem a pensar que era una tendència. Enguany s'ha confirmat que no ens equivocàvem.\nNo cal dir com ens alegrem d'aquests resultats. Estem convençudes que educar lectors/es ha de ser una tasca compartida entre famílies i escola, i a l'Orlandai ho és!\nPublicat per la bibliotecària a 18:41 Cap comentari:\nL'Associació de Narradores i Narradors i el Centre Cívic de Sarrià organitzen l'activitat "Un jardí de contes".\nDemà, 25 de maig, de 2/4 de 12 a 1, el parc de Vil·la Cecília s'omple de contes, de flors i de màgia per a petits i grans\nEtiquetes de comentaris: activitats, famílies, Propostes\nPublicat per la bibliotecària a 10:33 1 comentari:\nFa molts anys que coneixíem aquests llibres, en la seva versió francesa, de Gallimard, i ens agradaven molt.\nMayer els havia publicat el 1967 i el 1969, pero no van arribar a casa nostra fins fa uns cinc anys, gràcies a l'editorial "Los cuatro azules". Les històries no necessiten text, Mayer les explica amb les seves il·lustracions.\nDe la mateixa sèrie, ens agradaria molt trobar aquests altres, publicats els anys setanta, fos en anglès o en francès:\nMireu les magnífiques il·lustracions d'aquest darrer:\nDarrerament, el 2011 i el 2013, Kalandraka i Corimbo ens han donat dues alegries, editant aquests altres dos, que també tenien molts anys:\nMayer ha estat un autor molt prolífic: ha publicat més de tres-cents llibres i materials curriculars. Les sèries del Little Critter, del Little Monster, del Tink Tonk i moltes altres, amb desenes d'exemplars, li han donat gran popularitat als Estats Units, el seu país.\nPerò nosaltres ens quedem amb els primers, la sèrie del nen, el gos i la granota:\nPublicat per la bibliotecària a 16:36 Cap comentari:\nSembla impossible, ja ha passat un altre any!\nVam començar celebrant les Maratons de Contes, després n'hi vam dir Festes dels Contes... i ja fa cinc anys!\nPer a la cinquena edició, que celebrarem dijous, tenim moltes persones convidades a explicar-nos contes. Divendres us ho explicarem, ara ens guardem el secret...\nPublicat per la bibliotecària a 20:38 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: activitats, Celebracions, Expliquem contes\nLes escoles i els instituts de Sarrià-Sant Gervasi treballem plegats\nSi vau passejar per Sarrià el dia que celebràvem la Fira de la Lectura, devíeu veure aquests plafons. Eren a la plaça del Consell de la Vila, i allà gairebé passaven desapercebuts. Ara els tenim a la nostra escola, i entre aquest curs i el que ve anirem exposant-los a tots els centres que hi vam participar.\nCadascun el vam confegir a una escola, però les imatges exposades són de tots els centres.\nEls temes mostrats són l'espai de la biblioteca, els moments lectors, les activitats que fem a les nostres escoles, com ara els Jocs Florals, les maletes viatgeres, els clubs de lectura, l'apadrinament lector entre alumnes grans i petits... I n'hi ha un que explica el treball de col·laboració que les escoles de Sarrià-Sant Gervasi portem a terme des de fa ja molts anys.\nSi passeu pel rebedor de l'escola, no deixeu de mirar-vos l'exposició. Val la pena.\nPublicat per la bibliotecària a 18:39 Cap comentari:\nJa fa anys vam publicar al bloc aquesta fotografia. És la nostra biblioteca, en un reportatge del Diario de Barcelona, l'any 1966, quan érem l'escola Talitha. Llibres que ara conformen el nostre fons històric devien ser en aquestes prestatgeries.\nAvui us mostrem uns altres document per a la història:\nLes "lleis" de la biblioteca. Ens les ha fer arribar l'Imma Soler, antiga alumna de Talitha i antiga mare d'Orlandai. Que sorprenent que en diguessin "lleis"! Quina cura reflecteixen aquestes lleis! Els fem rentar les mans, a les criatures, abans de deixar-los tocar els llibres? Els indiquem com han passar les planes a fi que no es trenquin els fulls?\nTambé ens ha donat aquest dibuix. Aquesta no és la darrera distribució de la petita biblioteca que tots recordem, al pis de dalt del'edifici de Jaume Piquet. Quina devia ser aquesta aula?\nEns agrada conservar vestigis del nostre passat, que ens recorden que venim de molt lluny...\nPublicat per la bibliotecària a 15:46 Cap comentari:\nFa molts anys que a l'escola els nois i noies llegeixen aquest lllibre, en llengua castellana. L'autor el va escriure el 1966, i Noguer no ha deixat mai de reeditar-lo.\nJaap ter Haar és un autor holandès, novel·lista, historiador i corresponsal de guerra, que va néixer el 1922 i va morir el 1998. Tot i que va escriure molts més llibres juvenils, nosaltres només n'hem conegut dos, Boris i El món de Ben Lighthart. Aquest darrer, protagonitzat per un nen que perdia la vista en un accident, havia agradat molt, fa anys, a l'alumnat de 7è i 8è d'EGB.\nEl Boris "de sempre"\nUs deixem alguns comentaris dels nois i noies de la classe de Suricates, que estan contents d'haver-lo llegit:\nNos habla de un niño que está viviendo la II Guerra Mundial en Rusia. Relata cómo se vive y cómo tiene que sobrevivir. Llega un punto en que Boris tiene tan poca comida que se va con una amiga a tierra de nadie para conseguirla, para ellos y sus familias. Ahí descubriran cómo son los enemigos y algo les hará cambiar (Lluc)\nLa historia es triste, pero muy bonita. Me ha gustado mucho porque explica sentimientos (Sílvia)\nHa sido interesante porque nunca me había planteado la guerra desde el punto de vista de un niño que la padece (Irene)\nLa parte que més me ha gustado es el final, cuando Boris se da cuenta de que hay enemigos humanos y le da la tableta de chocolate al soldado alemán (Emma)\nEs una historia muy triste. Quizás la parte que me ha gustado més ha sido el final, cuando acaba la guerra (Deepak)\nRecomendaría este libro porque es una novela preciosa sobre la II Guerra Mundial, desde el punto de vista de un niño a quien la guerra hace crecer. "Boris" muestra que el enemigo no es malo, sólo lucha por su país. Éste es el gran mensaje del libro, y también la amistad, en un escenario tan de muerte como es la guerra (Simón)\nPublicat per la bibliotecària a 8:55 4 comentaris:\nUn cop més hem tingut el privilegi d'acollir una estudiant del Màster Interuniversitari Biblioteca escolar i promoció de la lectura, que organitzen la UAB i la UB.\nLa Clara ha estat part de l'abril i del maig amb nosaltres, ajudant-nos en tot i per a tot, demostrant que de fer de bibliotecària ja en sabia molt.\nUs deixem les imatges de l'activitat que va dissenyar i portar a terme amb la classe de Panteres, a partir d'aquest llibre -En qué piensas?, de Laurent Moreau- que ens agrada molt:\nLa Clara ens rep amb una sorpresa\nNo són bombons, són pensaments\nLes Panteres fan les il·lustracions\nEns presenta el llibre\nAquests són els pensaments que alguns nens i nenes varen representar:\nFinalment, cada personatge ens remet a uns quants contes de la biblioteca...\n... que les Panteres fullegen amb un interès renovat\nPublicat per la bibliotecària a 10:55 Cap comentari:


19 corals de la Federació Catalana d’Entitats Corals participaran en la trobada que es farà el 7 de juny a Vilafranca | RTVVilafranca\nIsabel Sala i Josep Bonfill van estar acompanyats del regidor de cultura en funcions, Raimon Gusi, en la presentació de la trobada.\nCom van explicar, seran 19 formacions amb prop de 550 cantaires els que participaran en aquesta activitat. Sala i Bonfill ja fa temps que pensaven en organitzar alguna activitat aquest 2015 a Vilafranca. Al llarg del diumenge 7 de juny hi haurà cinc espais del centre de la vila on les corals aniran passant per oferir les seves cançons.\nEls espais seran la plaça de la Vila, la plaça de Santa Maria, la plaça Constitució, la Rambla de Sant Francesc i la Rambla de Nostra Senyora. Entre les corals participants hi ha la Laroc, la Polifònica i la del Centre Excursionista, de Vilafranca. A banda d’aquestes tres que formen part de la FCEC, també cantaran les corals vilafranquines Xamusia, la Societat Coral Penedès i la coral de la Girada.\nLa trobada acabarà amb el concert que oferirà la coral Polifònica de Puig-reig a la Basílica de Santa Maria a partir de un quart de 6 de la tarda.\nLa primera intenció era fer el concert a l’Auditori, però davant la previsió de públic, s’ha decidit buscar un aforament més gran com el de la Basílica. Les entrades anticipades es poden comprar al preu de 5€, i en tenen els membres de la coral del CEP.\ncorals, FCEC, Isabel Sala, Josep Bonfill, Raimon Gusi, trobada corals\nSERCOM i els administradors signen un conveni de col·laboració


M.A.C curs 19-20\nFormació Reanimació Cardiopulmonar\nEl passat dissabte 3 de febrer es va portar a terme la formació Reanimació Cardiopulmunar adreçada a les famílies de l’escola. Aquesta activitat va ser organitzada per l’AMPA l’Arboç i buscava oferir a les famílies les eines necessàries en cas de situació d’urgència vital. La formació va ser duta a terme per pediatres instructors en RCP de l’Hospital de Mataró, i va tenir una participació de 28 persones.\nJa tenim la guanyadora de la panera de Nadal de l'AMPA de l'escola. El número premiat ha sigut el 211 que coincideix amb les tres últimes xifres del sorteig de la ONCE del dissabte 16 de desembre de 2017.\nEnhorabona a la família de la Joana i a disfrutar d'aquesta fantàstica panera!!


El Món | Arnaldo Otegi i la independència de Catalunya\n"Otegi es mostra, almenys de moment, més proper a Catalunya que el que ha estat habitual en l'esquerra 'abertzale' i el PNB"\nper Marçal Sintes 08/03/2016\nArnaldo Otegi va sortir el primer de març de la presó i dissabte va protagonitzar el seu primer gran acte polític al Velòdrom d'Anoeta de Sant Sebastià. A Anoeta va començar potser una nova etapa política al País Basc.\nTots els bascos, i molts que no ho som, saben que el secretari general de Sortu va anar a parar a la presó quan era un dels agents més actius en la batalla perquè ETA deixés les armes a través d'una negociació amb l'Estat. Otegi s'ha estat sis anys i mig tancat, la pena íntegra, condemnat per haver intentat reconstruir la il·legalitzada Batasuna mitjançant una nova organització, Bateragune, i per pertànyer a ETA.\nEl líder de Bildu ha deixat clar que, a pesar de la seva inhabilitació fins al 2021, vol ser candidat a 'lehendakari' en les eleccions basques previstes per a finals d'enguany. Confia, com el seu partit, que el fet que els tribunals no hagin concretat els càrrecs que no pot ocupar impossibiliti la inhabilitació. Això té un precedent clar, el cas d'Iker Casanova, que també va ser inhabilitat sense que s'especifiqués per a quin càrrec o càrrecs, el que va suposar l'anul·lació 'de facto' de la seva inhabilitació.\nExmembre d'ETA i condemnat pel segrest el 1979 del director de Michelín a Vitòria, Luis Abaitua, Otegi -que al juliol farà 58 anys- manté alguns importants llaços personals i polítics amb dirigents de l'esquerra independentista catalana. Sembla sincer quan posa el moviment sobiranista català com a exemple i emplaça bascos i catalans a treballar plegats.\nLa veritat és que Otegi es mostra, almenys de moment, més proper a Catalunya que el que ha estat habitual en l'esquerra 'abertzale' i el PNB. Aquest segon partit, per exemple, sempre ha evitat, a desgrat de la retòrica, col·laborar a fons amb Catalunya. És més, ha aprofitat sense rubor qualsevol topada entre Catalunya i els governs espanyols per tractar d'afavorir les seves posicions. És per aquest motiu, i per d'altres de molt rellevants, que alguns mai hem entès la fascinació acrítica pel nacionalisme basc, la 'basquitis', de no pocs catalans.\nÉs clar que per a Espanya suposaria un nou problema, un nou front obert, i molt important, que s'afegiria al català. Un nou maldecap. O un maldecap més dolorós.\nI per a Catalunya, seria bo? Això es fa difícil de dir. Els dos problemes -català i basc- serien, a desgrat de les grans diferències, enfocats des de Madrid com una mateixa cosa. Això naturalment faria encara més inassumible a ulls de l'Estat espanyol el referèndum -que n'haurien de ser dos o tres, si comptem Navarra- en els termes que reclamen el sobiranisme i l'independentisme català, això és: independència sí o independència no.\nEn canvi, probablement el govern espanyol no podria evitar, com ha fet fins ara, brindar a aquests territoris un estatuts especial, una mena de relació confederal amb la resta de l'Estat. Espanya, doncs, esdevindria més anti-independentista -per dir-ho així- i, en canvi, tindria més incentius per afavorir una 'tercera via', una proposta de règim diferenciat, fos aquesta sotmesa a l'aprovació dels ciutadans o no.


Tamil Nadu - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n11° N, 78° E / 11°N,78°E / 11; 78Coord.: 11° N, 78° E / 11°N,78°E / 11; 78\nAssemblea Legislativa de Tamil Nadu\nR. N. Ravi (en) (2021–)\nM. K. Stalin (2021–)\nTamil Nadu (tàmil தமிழ் நாடு,ु) és un estat de la Unió Índia. Limita amb els estats de Pondicherry, Kerala, Karnataka i Andhra Pradesh. La capital és Madras (Chennai en tàmil), i altres ciutats importants són Coimbatore, Madurai, Tiruchirapalli, Salem, i Tirunelveli.\n5 Partits polítics\nLa part continental és coberta de boscos en un 15% del territori; és una zona envoltada de muntanyes que són una perllongació dels Ghates Occidentals, i es divideix en quatre zones definides:\nLa plana costanera\nEls turons del nord i est, perllongament dels Ghates Occidentals (Muntanyes de Palni, Nilgiri i Dodabetta) i els Ghates Orientals (Muntanyes de Javadi, Kalrayan i Chitteri).\nA l'est, la vall del riu Cauvery\nAl sud, les planures de Ramathapuram i Madurai, així com la planura de Maysur i l'altiplà de Koyampattur, amb el pic Anaimundi (2.695 m), el més alt del país.\nEls principals rius són els Kaveri, Ponnaiyeri, Vaikai, Tambraparni i Palar.\nLa ciutat d'Ambur amb gairebé 100.000 habitants censats.\nLa distribució de grups ètnics a l'estat són:\nPel que fa a la religió, el 91% són hinduistes, un 4% són musulmans i un 4% cristians de ritu malabar, L'u per cent restant són jainites al sud d'Arcot i Madras. Els cristians són majoritaris als districtes de Tirunelveli i Kanniyakumari. Els kanara viuen als Nilgiris i parlen el dialecte badaga, i també malaialam, Les castes més pobres viuen en ceri (àrees segregades).\nEls rius promocionen molts recursos hídrics. Vora un 75% de la població viu de l'agricultura, gràcies a les reserves d'aigua i a un sistema d'irrigació rutinari però efectiu. Des del 1950 empren adobs químics, i així el 1967 resultaren autosuficients en cereals i grans. La meitat de l'àrea agrícola (un terç de l'actual és de regadiu) permet dues collites d'arròs l'any, així com de cacauet, sèsam, cotó, copra, tabac, canya de sucre, cafè i te vora el Nilagiri, d'on també s'obté fusta de tec, sàndal i bambú. També era força important la pesca, i els recursos aquàtics afavoreixen l'explotació hidroelèctrica (central de Matturkolam, al Kaveri) i el desenvolupament industrial. El subsòl és poc explotat, però hi ha jaciments de manganès i ferro a Selam, i sal i bauxita a Sevaroy.\nLes principals indústries són de tèxtil i de cotó a Madurai i Tirichchrapalli, amb alimentàries (oli i sucre), vagons de ferrocarril a Perambur, la Heavy Vehicles factory d'Avady (vora Madras) on es fan tancs, una refineria petrolífera a Madras, nombroses manufactures de seda, metalls, cuir i kalamkari (pintades a mà), bronze, llauna i coure, tallat de fusta i altres.\nTamil Nadu és un estat de la Unió Índia, i compta amb un governador nomenat pel president indi, un Consell de Ministres presidit pel primer ministre, un consell legislatiu de 73 membres i una Assemblea Legislativa de 235 membres escollits per sufragi universal cada quatre anys, amb seu a Chennai, capital de l'Estat. El país és dividit en 28 districtes administratius, i aquests en taluka, firka i viles. Després de la independència es crearen els pañcayats (Consells de Vila) per tal d'impulsar l'autogovern local i el desenvolupament rural, i on els afectats hi prenien decisions democràticament. Envia 57 membres al parlament hindu, 18 al Rajya Sabha i 39 al Lok Sabha.\nTamizhaga Munnetra Munnari (Front Progressista Tàmil, TMM)\nAnna Dravida Munnetra Kalagam (Federació Progressista Pantàmil, ADMK),\nMarumalarchi Dravida Munnetra Kazhhagam (MDMK)\nDravida Munnetra Kalagam (Federació Progressista Dràvida, DMK)\nTamil Maanila (Congrés Tàmil)\nEls pobles dràvides, com els tàmils, potser s'establiren al país durant el segon mil·lenni abans de Crist, i aviat reberen influències religioses i culturals dels pobles indoaris. Segons altres investigadors, l'origen dels pobles dravídics es troba a les cultures de Mohenjo-Daro i Harappa de la vall de l'Hindus (2600-1700 aC), que disposaven de sistemes d'irrigació, sistema de terrissa i un sistema de govern. Comerciaven amb Àsia Central, i no se sap si els aris els van invadir o bé si coexistien amb ells.\nDurant el segle iii aC es va establir el regne de Kula Chekkara a Madurai, ètnicament tàmil, i que es va estendre a Yapanaya, al Nord d'Ilam (Sri Lanka). S'oposaren a l'expansió d'Asoka, i cap al 200 aC es formaren nous regnes, així com les primeres mostres de literatura tàmil. Alhora, els romans hi fundaren una base comercial a Arikamedu, al sud de Pondicherry, en el segle I. Posteriorment formà part del Regne de Pandya, del Regne de Pallava i del Regne de Chola, fins que en el segle xiv fou incorporat al Regne de Vijayanagar.\nEl 1765 tota la zona de Chennai fou arrendada a la Companyia Britànica de les Índies Orientals per 390.000 dòlars al nizam de Hyderabad, però el rajah de Mysore ocuparia temporalment el país del 1767 al 1769. Del 1798 al 1805 les tropes angleses de lord Wellesey ocuparen totes les terres tàmils en nom de la Companyia de les Índies Orientals, i venceren al nabab de Carnatic. El país passà a l'East Indian Company el 1818, però el 1833 perdé l'autonomia de què gaudia i fou governat des del virregnat de Delhi, que el 1858 passarà de dependre totalment de la corona britànica. El govern de Madras tenia una extensió de 368.653 km² i una població de 41.400.000 habitants el 1911, que augmentaren a 47.200.000 el 1920. De tota la població, es calcula que uns 19 milions eren tàmils, i la resta eren telugu, malayalam, kannara i altres parles dravídiques. Des del 1857 comptaven amb una universitat a Madras, 7.400 kilòmetres de ferrocarrils, 34.600 kilòmetres de carreteres i una administració que constava d'un Governor in council (4 membres) per a afers reservats i un Governor acting (tres ministres endemés d'un consell legislatiu de 132 membres, dels quals 95 eren elegits i 34 eren nomenats). Endemés de Madras, comptava amb l'administració dels estats de Travancore, Cochin, Pudukkotai, Banganapalu i Sardur. Per la reforma Morley-Minto del 1908, un tàmil formaria part del Consell del Virrei i del de Madras.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Tamil Nadu\nGovern de Tamil Nadu\nTurisme a Tamil Nadu\nGuia de ciutats de Tamil Nadu Arxivat 2018-12-15 a Wayback Machine.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Tamil_Nadu&oldid=30160177»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 7 maig 2022 a les 15:15.


Twitter ha tornat a adoptar la forma de veure les piulades cronòlogicament.\nTwitter ha activat una opció per poder visualitzar l’ordre de les piulades de forma cronològica. Twitter ja havia canviat aquesta opció i ara torna a recuperar la seva forma habitual.\nTwitter va anunciar el passat mes de gener que activava l’opció de visualitzar les piulades de forma cronològica. Aquesta opció ja era disponible per dispositius amb sistema operatiu iOS però pels usuaris i usuàries d’Android encara no estava disponible. L’anunci es va oficialitzar mitjançant piulada del compte de Twitter.\n— Twitter (@Twitter) 15 de gener de 2019\nTwitter ja va canviar l’ordre de visualitzar les piulades i va adoptar l’algoritme que feia servir Facebook. Aquest canvi es va fer, pensant que l’usuari o la usuària volguessin estar més informats i informades de certes piulades. En una xarxa social on la dimensió temporal té certa importància, això no ha sigut així i els usuaris i usuàries han preferit l’opció de visualitzar els continguts de forma cronològica.\nTanmateix, Twitter ha activat la possibilitat d’activar la funció, tant per iOS i Android de visualitzar les piulades de forma cronològica. Si entreu a la vostra aplicació de Twitter dels vostres dispositius mòbils, veureu a dalt de tot, a la dreta una icona amb unes estrelles. Si cliqueu la icona, podreu canviar l’ordre de visualitzar les piulades.\nD’aquesta forma ha tornat a seguir els passos de Facebook, que permet activar diferents formes de visualitzar l’ordre de les publicacions.\nxarxes socials i 2.0, twitter


La Nostra Finca - Sola Classic\nLa masia o Mas Hereu és un dels masos més grans de la comarca, tant en la seva construcció com per la finca a on està el Mas. L’edifici principal, datat en 1777 perfectament visible a la roseta de la porta principal, però amb fonaments i vestigis de l’edat medieval. Com a prova trobem l’arcada rodona o elements de pedra anteriors a les parets exteriors.\nLa masia de construcció rectangular, amb una teulada “a quatre aigües” característica poc freqüent a la zona, que marca la grandesa de la finca i de les terres.\nAl voltant de l’edifici principal podem trobar runes d’estructures que probablement són antics corrals.\nTemps abans, el Mas i les vinyes compartien espai amb altres conreus com el blat, panís, horts, olivers, avellaners, figueres, … per una explotació autosuficient que permetia l’alimentació del bestiar i de la família.\nTambé és interessant indicar que Mas Hereu està situat davant del camí reial que inicia el seu traçat a terres de Castella fins al Mediterrani. Aquest camí fet servir com a carrerada durant els mesos d’estiu per moure els ramats de les eixutes castelles cap a les zones costeneres humides.\nDurant segles, el mas, anteriorment conegut com Mas Pallejà durant cinc generacions anteriors quan la família Pallejà no va tenir descendència masculina, i el cognom va ser substituït per l’actual Barceló, propietaris de la finca.\nSabem que la producció del vi i la vinya és molt anterior al 1777, data de la construcció de l’actual Masia Hereu. Per parlar de les nostres vinyes, cal remontar-se als origens, ja al 1162, seguint les ordres del Rei Alfons I “el Casto”, els monjos cartoixans de l’Orden de St. Bru, es van instal·lar a la comarca i van iniciar el conreu de la vinya.\nEls monjos es van ocupar de plantar, de millorar el conreu i l’elaboració del vi, que poc a poc van donar fama i reconeixement al Priorat.\nLa comarca va començar un camí, basada en una zona de set pobles sotmesos pel Prior de l’Abadia. D’aquí li ve el nom de Priorat.\nLes nostres vinyes, van precedir una gran crisis amb la filoxera. Malaltia que a començament del segle va provocar la replantació i utilització de les dues varietats autòctones: la Carinyena i la Garnatxa.\nParal.lelament es va produir un abandó progressiu del conreu de la vinya i introducció d’avellaners, atmellers, olivers, especialment en aquells costers amb major dificultat pel conreu per la vinya.\nEn l’actualitat el rendiment per hectàrea és força baixa, tret característic del terra pedregòs del Priorat. Amb una producció mitja de 500-700 gr. pr cep.\nEl clima mediterrani que pateixen els nostres termes, amb vents eixuts, acompanyats de temperatures baixes a l’hivern i altes durant l’esti, amb una pluviometria mitja anual de 600 mm, configura unes condicions perfectes per a una maduració amb alta graduació i potència del seus fruits.\nDegut a aquestes condicions, i la baixa afectació de malalties durant l’època de maduració, configuren una verema prolongada amb un òptim de maduració, que ens ofereix unes vinyes reconegudes com a Denominació d’Origen Qualificada Priorat.\nDe les nostres millors terres els nostres millors vins\nEls nostres vins tenen els seus fonaments en dues varietats: la Garnatxa Peluda i la Carinyena.\nLa Garnatxa Peluda, una varietat de raïm negre, es caracteritza per l’obtenció d’un grà de menor color i superior grau alcohòlic. Reb el sobrenom de “peluda” per la vellositat característica que cobreix el dors del pàmpol. El seu conreu es centra al Priorat, Terra Alta i Alella.\nAl contrari, la Carinyena molt estesa per les zones d’Aragó, Catalunya i la Manxa. Amb raïms de tamany mitjà, molt compactes i de forma cònica, amb grans esfèrics d’un peculiar color blau-negre. Aporta vins potents, equilibrats, amb gran color i abundants tanins ideals per l’embelliment en bota de roure.\nLa unió d’aquests dos raïms complementa una base perfecta i grata.\nTots els nostres vins s’elaboren utilitzant, exclusivament, raïms procedents del Mas Hereu, garantint la qualitat des del camp fins a l’obertura de l’ampolla. El raïms es verema per petites porcions seguint l’orientació de l’enòleg que coneix el conreu, la terra, els ceps, la situació geogràfica de les plantes, el clima, la fertilitat de la vinya, …, tot una actitud d’observació pacient.


Barcelona en Comú es reivindica com una força sobiranista i europeista que pretén refundar la UE en un acte amb l'exministre grec\n03/06/2016 - 00.51 Actualitzat 03/06/2016 - 08.50\nPisarello, Colau, Varufakis, Domènech i Lucía Martín, en l'acte d'aquest dijous (ACN)\nBarcelona en Comú s'ha reivindicat com una força sobiranista i europeista que pretén refundar la Unió Europea des de les ciutats que governen les candidatures de confluència. En un acte al costat del cap de llista d'En Comú Podem, Xavier Domènech, Ada Colau ha dit que, després de guanyar el 20-D, ara és l'hora d'arrasar en les pròximes eleccions. L'exministre grec Iannis Varufakis ha assegurat que el 26-J els espanyols tenen una oportunitat d'or per salvar Europa.\nTant Varufakis com Colau han reivindicat les "ciutats rebels" i els seus barris i places per tornar a democratitzar Europa. L'exministre de Finances grec ha dit que el continent només es pot redemocratitzar si es crea una xarxa de ciutats amb "governs del canvi" que defensin la sanitat, l'educació i els drets socials. Per fer-ho, ha apostat per "exigir" una cimera europea "per parlar de noves normes a Europa, que planti cara a l'austeritat i l'"statu quo".\nPer la seva banda, Colau ha remarcat la importància de la lluita per Europa en els espais públics i ha dit que "ara convé recuperar les places", posant com exemple la plaça Catalunya, la Puerta del Sol i Tahrir. L'alcaldessa de Barcelona ha defensat la necessitat de "reconstruir" els valors fundacionals europeus i ha assegurat que "els refugiats no només vénen a salvar-se, sinó a salvar-nos de nosaltres mateixos, perquè vénen a recordar-nos allò que volia ser Europa i ha deixat de ser".


Maulets Elx: 25 d’Abril per la memòria, la dignitat, l’emancipació i la justícia social\n25 d’Abril per la memòria, la dignitat, l’emancipació i la justícia social\n> 18:00 Mostra de Cultura Popular - Plaça Sant Agustí\n> 18:30 Manifestació - Plaça de Sant Agustí\n> 20:00 Acte polític - Plaça dels Furs\n+ CONCERTS: Voltor, Un Entre Tants, The Skafeinats (Entrada Lliure)\nConvocada per la campanya "300 anys d’ocupació, 300 anys de resistència"\nla iniciativa compta amb diferents adhesions d’entitats culturals, associacions, organitzacions, polítiques, sindicals, ateneus i casals populars, com ara el Sindicat d’Estudiants dels Països Catalans (SEPC), Maulets, el jovent ndependentista revolucionari, la Coordinadora d’Assemblees de Joves de l’Esquerra Independentista (CAJEI), la Coordinadora Obrera Sindical (COS), Endavant (OSAN), Alerta Solidària, Ca Revolta, el Partit Socialista d’Alliberament Nacional (PSAN), l’entitat de joves Reviscola o Esquerra Anticapitalista.\nA nivell local, el Fòrum Social d’Elx i l’Assemblea de Maulets d’Elx també s’han adherit.\n+ Escolteu la falca\n25 d’abril de 2009. Un nou 25 d’abril de reptes, de lluita, de treball, de mobilització, d’esperances, de records per als qui no estan amb nosaltres. Un nou 25 d’abril en el qual recuperar les velles consignes de llibertat per al nostre poble, però també de reivindicar un canvi en les també velles estructures opressores i explotadores.\nUn nou 25 d’abril en el qual reivindicar la memòria de les oblidades, de les víctimes republicanes, comunistes, anarquistes, feministes, valencianistes, revolucionàries, de les obreres i camperoles, de les dones i estudiants. En definitiva, la memòria de totes aquelles que ho pergueren tot fa justament setanta anys, amb la victòria del general Franco, que és la victòria del feixisme, del catolicisme reaccionari, de la burgesia i dels terratinents. Hui, setanta anys després, les afussellades, les soterrades a les fosses comunes, les presoneres de camps de concentració i presons, les exiliades, les silenciades per 40 anys i més de franquisme, encara esperen justícia. Una justícia que mai vindrà dels que hui dirigeixen unes institucions que són hereves dels vencedors de la Guerra, i que tampoc vindrà dels que són fills putatius del dictador. Només les treballadores recuperarem la història que ens volen furtar. Una història que és la de totes les que ens criden des de les fosses comunes del Cementeri General de València, des dels molls del port d’Alacant, des dels camps dels Ametlers i d’Albatera, des del Convent de Santa Clara, des dels monetirs de Santa Maria del Puig i Sant Miquel dels Reis.\nUn nou 25 d’abril en el qual reclamar un canvi en el sistema econòmic, el capitalisme, que s’ha ensenyorat dels Països Catalans i de la pràctica totalitat de la humanitat, i que ha portat milions de persones a la misèria i a la destrucció dels recursos naturals del Planeta. A hores d’ara som quasi 1.000.000 de treballadores dels Països Catalans les que hem perdut la nostra feina; al mateix temps, les multinacionals i els bancs mantenen elevadíssimes taxes de benefici i, quan aquests no són els esperats, noves retallades socials o injeccions de diners públics pretenen garantir els marges de benefici dels poderosos.\nA la resta del planeta, i especialment al Tercer Món, creix encara més la pobressa. Hui en dia, ara mateix, s’ha posat en evidència i amb la major cruesa el que l’esquerra ve denunciant des de fa més de 150 anys: que el capitalisme és un sistema desigual i explotador en la seua pròpia naturalesa, que només genera beneficis i benestar per a uns pocs mentres condemna a la immensa majoria de la població mundial a la misèria. Resulta imprescindible, doncs, per a la pròpia supervivència de la humanitat, la detsrucció del capitalisme i la construcció d’un nou sistema que puga garantir la igualtat, la justícia social, el repartiment del treball i de la riquesa, la pervivència de l’entorn natural, l’accés universal als serveis públics com ara l’educació, la sanitat, l’alimentació, la vivenda, el transport, el treball, o l’assistència social; en definiva, un sistema que permeta viure amb dignitat a totes les persones que ara i en un futur viurem en la Terra.\nUn nou 25 d’abril en el qual tornar a recordar els 302 anys de la derrota d’Almansa, denunciant que després de més tres segles de dominació espanyola i francesa i d’inclusió, per la força de les armes, dels Països Catalans en el projecte imperialista espanyol i francès, el nostre poble encara està ben lluny d’asolir unes mínimes quotes de democràcia i autogovern. Encara és l’hora que el català puga viure amb plena normalitat als carrers dels Països Catalans, i molt especialment al nord i al sud. Encara és l’hora que se’ns puga reconèixer la unitat del nostre territori, dividit i fragmentat en autonomies, departaments i estats. Encara és l’hora que els polítics que gestionen les institucions miren més pel bé del seu poble que pel de la seua butxaca.\n25 d’abril de 2009. Per la memòria de les oblidades. Per la dignitat de les treballadores. Per l’emancipació de les nacions oprimides. Per la justícia social del nostre poble.\nPer tot això us convoquem el pròxim dissabte 25 d’Abril, a les 18’00 hores a la plaça de Sant Agustí de València.


btt Tivissa: 1ª Cursa de Relleus de Tivissa\n1ª Cursa de Relleus de Tivissa\nJa feia dies que preparàvem aquesta cursa perquè volíem que tot sortís be i no hi hagués cap problema, ni cap queixa dels participants: sempre et vols lluir quan comences un projecte.\nDissabte a les 8 del matí ja érem al camp de futbol posant tanques, clavant estaques i lligant cinta, omplint les neveres de beure, comprovant l’equip de megafonia i assegurant-mos de que tot estava en ordre per l’endemà.\nArriba diumenge i mos aixequem amb pluja. Però com pot ser, si el Tomàs mos havia assegurat que no plouria? Bé, son les 7 del matí i encara queden dos hores per la sortida. Segur que el cel s’obrirà i tindrem una cursa fantàstica. Durant la nit algunes estaques han caigut i s’han de clavar millor, però tot lo demes aguanta bé. Arriben los primers participants i segueix plovent. Encenem lo foc per anar fent brases i segueix plovent. Arriben més participants i segueix plovent. Ai, ai ,ai que això sembla que no pararà. Son ja les 9 i segueix plovent. Decidim esperar una mica per veure si deixa de ploure. Al cap de deu minuts es comença a obrir el cel. Ara és lo moment. No, espera’t, espera’t!! Fa una mica de vent i mos tomba unes quantes estaques que s’han de tornar a clavar. Mentre les clavem torna a ploure. Es igual. Donem la sortida a tres quarts de deu. Clàxon i avant!!\nSortida estil campi qui pugui i desseguida es destaquen dos equips: lo 4, amb los germans Pau i Didac Marzà i lo 8, amb Josep Mª Grau i Manel Usach que imposen un ritme molt alt. Es van fent voltes al circuit de 800 m amb la majoria d’equips fent relleus cada volta, excepte Xavier Anglada que corre sol. Tot va funcionant bé, malgrat la pluja. Però estava clar que això no podia durar. Comença a bufar vent i mos tomba estaques, tanques i es vol emportar l’arc d’arribada que mos havia deixat Aubanell. Massa perillós per seguir, o sigui que decidim acabar la cursa quan portàvem mitja hora. Tothom a cobert i comencem a preparar l’esmorzar, que se’l tenen ben merescut: cansalada, baldanes, pa torrat, vi i altres begudes no alcoholiques.\nQuan ja tenim a tothom ben alimentat i dutxadet, fem lo lliurament de trofeus que queda així:\n· Primera parella: Pau Marzà i Didac Marzà\n· Segona parella: Josep Mª Grau i Manel Usach\n· Tercera parella: Alfonso Moreno i Jordi Porta\n· Primer individual: Xavier Anglada\nDesprés tots i totes los/les participants cap a casa i naltros a esmorzar, comentar la jugada i recollir-ho tot. No cal lamentar-se de la pluja ni del vent, son incontrolables. I com diu lo refrany, mai plou a gust de tothom. Hi ha coses que hem de millorar i retocs que s’han de fer perquè la 2ª Cursa de Relleus sigui molt més lluïda. Hem après moltes coses i hem xalat, tot i la que mos ha caigut a sobre.\nNomes mos queda donar les gracies a tots i totes los/les participants que han vingut fins a Tivissa per acompanyar-mos en una matinal ciclista passada per aigua. Esperem que l’any que ve torneu. Serà senyal de que heu xalat tant com naltros. Però no us podem garantir que no plogui una altra vegada...\nPublicat per btt Tivissa a 12:18\nEntrega de trofeus de la Xallenger Btt Terres de l...\nSortida a La Fou


Pere Maluquer: "la bona participació i implicació de la gent fa preveure que tindrem un bon POUM" - Revista CRAE · Cultura comerç i oci\nPere Maluquer: “la bona participació i implicació de la gent fa preveure que tindrem un bon POUM”\nL’alcalde de Pau, Pere Maluquer, explica alguns dels projectes que s’estan duent a terme al municipi aquest període: l’actualització de la normativa urbanística, la construcció de la nova depuradora i, en l’àmbit cultural, la represa dels concerts de Pau amb un nou format.\nPau ha iniciat la redacció d’un nou Pla d’Ordenació Urbanística Municipal (POUM). Quines expectatives en tenen des del govern?\nLes normes vigents, després de 30 anys, no donaven resposta a les necessitats actuals i preveien uns creixements incompatibles amb els requeriments ambientals i de cohesió social que planteja la societat actual. Volem que sigui un punt de trobada entre la voluntat dels veïns i veïnes del municipi i la de les administracions, trobant consensos i objectius comuns, sempre amb la finalitat de garantir la qualitat de vida de les generacions presents i futures.\nQuè ha de suposar aquesta nova planificació per a la població?\nDonar a conèixer a tothom l’eina més important que tindrem per seguir sent un poble com fins ara. Tindrem l’inventari del patrimoni cultural i ambiental actualitzat, incloent-hi un pla per realçar elements poc estudiats fins ara com per exemple el Castell de Vilaüt, els usos que cal donar a Torre Mornau o si cal millorar la gestió de l’estany de Vilaüt. També ens permetrà disposar del catàleg de masies que encara no teníem. Per altra banda vull remarcar que la bona participació i implicació de la gent fa preveure que tindrem un bon POUM.\nEn quin punt es troba la construcció de l’estació depuradora d’aigües residuals (EDAR)?\nVull destacar el bon ritme que segueix la construcció de la nova estació depuradora, que preveiem que entri en servei l’estiu vinent. Una depuradora innovadora que comptarà amb un sistema de tractament biològic d’última generació i una instal·lació modèlica per al tractament de fangs.\nQuè significarà pel municipi?\nLa satisfacció que, després de 20 anys des de la seva planificació, finalment tindrem la depuradora que ens permetrà tancar el cicle de l’aigua, des de la seva captació al seu tractament per retornar-la al medi en bones condicions.\nI per l’entorn?\nDe ben segur una millora de la qualitat de les aigües i la conservació dels recs de l’àmbit de l’estany de Vilaüt. A partir que entri en funcionament, les aigües tractades s’abocaran a la llera del Riutort dins el Parc Natural dels Aiguamolls de l’Empordà, un entorn de gran importància ambiental, classificat com a zona especial de protecció per les aus (ZEPA) de la Xarxa Natura 2000 i lloc d’interès comunitari (LIC).\nHan reprès el cicle de concerts de Jazz, convertit en el “Pau Jazz Club”. Aquest any, a diferència de la resta d’edicions, se celebra un cop al mes. Quina valoració en fa de la nova proposta?\nSí, el 15 d’octubre passat vam reprendre el cicle de concerts amb un gran èxit. Si el 2020 va ser l’any que la pandèmia ho va aturar tot, el 2021 serà recordat per l’any de la represa sobretot en l’aspecte cultural. S’ha canviat la freqüència i el format per poder oferir uns concerts amb grups de renom que donin estabilitat a la programació. Tenim la bona notícia que de cara a l’any vinent comptarem amb el suport de la Diputació, un reconeixement als seus impulsors des de l’any 2016. Aprofito per donar les gràcies als músics involucrats, però especialment al Malcolm Bradshaw, la Liz Merry i en Nigel Davis, pauencs que fan que possible la màgia del Jazz a la nostra comarca. Us hi esperem cada primer divendres de mes d’octubre a l’abril de cada any.\n1,105 visualitzacions totals, 2 vistes d’avui\nJordi Masquef “A Figueres: més impostos, menys seguretat”


Menys embalatges, menys residus (Eco2.0-42) – Pla de Sostenibilitat UB\nInici » Ecoconsells » Residus » Ets aquí:\nplasostenibilitat 26/10/2016 Menys embalatges, menys residus (Eco2.0-42)2017-06-29T09:33:26+02:00 Ecoconsells, Residus Sense comentaris\nQui no s’ha trobat alguna vegada intentant obrir els múltiples embalatges d’un producte, un dins l’altre com una nina russa, i quan finalment ho has aconseguit t’has trobat amb un volum considerable de residus que no saps ben bé què fer-ne? Al final tots aquests embolcalls són un residu que es pot reciclar però… realment en calien tants?\nExemple de la quantitat d’embolcalls d’un únic paquet de brioixeria.\nL’embalatge es dissenya gairebé sempre seguint uns criteris comercials per atraure visualment al client. Això comporta que tinguin un excés d’embolcalls que podrien ser prescindibles.\nMolts productes que estan envasats en petites quantitats també els podem trobar en format familiar, minimitzant així la quantitat de residus generada. Tot i que alguns productes alimentaris estan envasats en unitats individuals per allargar el temps de conservació, si tenim previst menjar-los en un període de temps curt aquest embalatge és totalment innecessari.\nTenint en compte que ha estat necessari consumir energia i recursos per fabricar els embolcalls, que la seva vida útil és molt reduïda, i que esdevenen un residu que s’ha de gestionar, el nostre criteri a l’hora de comprar un producte o d’usar embolcalls reutilitzables pot marcar una gran diferència.\nCom podem reduir el nombre d’embalatges utilitzats?\nQuan vagis a comprar, escull aquells productes que tinguin el mínim nombre d’embalatges necessaris.\nEvita, si és possible, comprar productes envasats de forma individual.\nÉs preferible escollir productes amb un volum superior, en comptes de diversos productes de menor volum. D’aquesta forma, reduiràs la quantitat d’embolcalls i envasos a llençar.\nCompra a granel utilitzant els teus propis recipients reutilitzables. Actualment existeixen molts comerços que ofereixen aquesta opció, ja sigui per aliments, productes de neteja, etc. També al mercat podem portar el nostre propi recipient i demanar que ens hi posin la carn o el peix.\nSi has de guardar menjar al frigorífic pots utilitzar carmanyoles o recipients de vidre amb tapa. També pots utilitzar tapes flexibles o extensibles, i així t’estalviaràs l’ús de paper d’alumini o film.\nUna altra forma de reduir la quantitat de paper d’alumini utilitzat per als esmorzars és l’ús de carmanyoles o embolcalls específics per als entrepans. Tens moltes opcions diferents segons les teves necessitats i preferències.\nTambé podem trobar diverses opcions reutilitzables per evitar l’ús d’embalatges d’un sol ús, com ara recipients per a cuinar magdalenes, per fer glaçons de gel, etc.\nPrevenir l’excés d’envasos. Acció comuna 4, Setmana Europea de la Prevenció de Residus. Agència de Residus de Catalunya.\nPaper d’alumini, alternatives d’embalatge. Ecoconsells de l’OSSMA, núm 71. Universitat de Barcelona.\nEcoconsells, envasos, prevenció, reciclatge, Residu Zero, residus, reutilitzar\n« Inscripcions gratuïtes a CONAMA 2016 per presentar comunicacions tècniques\nLa UB rep un reconeixement per la seva contribució a la prevenció de residus »