Actualitzada 31/07/2020 a les 10:53\nSegons fonts del PDeCAT, Nogueras ha comunicat aquest matí a la direcció de la formació hereva de CDC que deixava el càrrec de vicepresidenta\n© La diputada de JxCat en el Congreso Miriam Nogueras\nLa diputada de JxCat al Congrés Miriam Nogueras, afí a l’expresident català Carles Puigdemont, ha deixat el càrrec de vicepresidenta del PDeCAT per discrepàncies amb la direcció de David Bonvehí, en un moment en què s’estan ultimant les candidatures per a l’executiva de JxCat. Segons fonts del PDeCAT, Nogueras, principal representant del sector crític dins de l’executiva del Partit Demòcrata, ha comunicat aquest matí a la direcció de la formació hereva de CDC que deixava el càrrec de vicepresidenta.\nJust el dia després del consell nacional en el qual Bonvehí no es va moure de la seua posició de mantenir viu el projecte del PDeCAT i va defensar que s’havia de presentar a les eleccions catalanes amb la fórmula que sigui, en contraposició amb la via que defensa Nogueras, que és que hi hagi un únic partit, JxCat.\nEn una entrevista en Catalunya Ràdio, la consellera de Presidència i dirigent de JxCat afí a Puigdemont procedent del PDeCAT, Meritxell Budó, ha explicat que Nogueras deixa el seu càrrec en el Partit Demòcrata, encara que no la militància, perquè "la direcció -de Bonvehí- ha pres un rumb que no comparteixen la majoria d’associats del PDeCAT", ha opinat.\nEl Partit Demòcrata s’enfronta en els propers dies al repte de mantenir la militància en ple procés congressual per donar estructura de partit al ja existent espai polític de JxCat, al qual cada dia es van afegint persones.\nDissabte vinent acaba el termini per presentar candidatures a la direcció, presidència i secretaria general de JxCat, de la qual formaran part destacats dirigents procedents del PDeCAT.


Xai de llet amb polenta i groselles Xai de llet amb polenta i groselles\nUna autèntica meravella plena de color i sabor\nPer al xai:\n2 espatlles de xai de llet de Pla d’Abella\n1 copa de vi de porto\n2 copes de vi negre\n200 g de polenta instantània\n100 g de nata líquida i 500 ml de llet\n16 espàrrecs verds\n4 talls de mozzarella fumada\nPer a la melmelada de grosella:\n200 g de groselles\nPer al xai: en una safata disposeu les verdures tallades a trossos petits. Poseu-hi al damunt el xai salpebrat i amb herbes, uns dauets de mantega, i coeu-ho al forn 10 min a 225 ºC. Tot seguit, coeu-ho 10 min més a 140 ºC. Abans que estigui cuit, afegiu-hi els licors i reduïu-ho.\nPer a la salsa: desosseu les espatlles i ajunteu els ossos amb les verdures i una llossada d’aigua. Reduïu-ho 15-20 min. Coleu-ho i lligueu la salsa amb Maizena i mantega. Reserveu-ho.\nPer a la polenta: infusioneu llet, nata, mantega i herbes amb sal i pebre. Coleu-ho i incorporeu-hi la polenta remenant-ho. Aboqueu-ho en un motlle quadrat i deixeu-ho refredar. Coeu les puntes d’espàrrec al dente. Talleu la polenta i marqueu cada tros en una paella amb mantega. A sobre poseu-hi espàrrecs i mozzarella i gratineu-ho.\nPer a la melmelada: caramel·litzeu sucre i aigua. Afegiu-hi el vinagre i reduïu-ho. Afegiu-hi les groselles i coeu-ho 12 min amb farigola. Salseu xai i pastís. Acabeu-ho amb melmelada i groselles (o cireres) fresques.\nPodeu acompanyar aquest plat amb un Josep Foraster Trepat del Celler Mas Foraster, un vi color robí i ribet violaci, amb intens aroma a fruites del bosc, pebre blanc i lleuger fons amb notes de fruits secs. També hi trobem un conjunt de notes balsàmiques i minerals. En boca ens sorprèn per la seva delicadesa, elegància i amplitud. El vi se’ns mostra molt expressiu,amb gran pes de fruita, mineral i molt persistent.\nRecepta extreta de: http://www.cuina.cat/receptes/xai-de-llet-amb-polenta-i-groselles_20362_117.html


Oberta fins a l'11 de gener de 2015\nData fi: 11/01/2015\nL’exposició Joaquim Chancho, dibuixa una línia i segueix-la recull la feina que l’artista ha fet en els darrers quatre anys. Obres fetes sobre paper pensades i elaborades per a aquesta exposició. Una de les constants del treball de Joaquim Chancho al llarg de la seva carrera ha estat el paper, protagonista d'aquesta exposició.\nLa mostra està dividida en 17 àmbits expositius i recull l’obra sobre paper que l’artista va començar a preparar per a aquesta exposició l’any 2010. Línies paral•leles que divideixen la superfície horitzontalment o verticalment; figures geomètriques; colors verds, vermells, blaus i negres; petits cartrons de 16 x 12 centímetres que configuren un homenatge a Monet; dibuixos fets directament a la paret, i estampacions digitals sobre paper fotogràfic són alguns elements de l’univers de Joaquim Chancho que es poden veure en aquesta exposició.\nJoaquim Chancho (Riudoms, Tarragona, 1943) es va donar a conèixer en l’escena artística a finals dels anys seixanta, i a través de plantejaments postinformalistes i postminimalistes, mitjançant un llenguatge que oscil•lava entre el signe i la geometria, va instal•lar-se en un territori propi que li va permetre avançar en la construcció d’un projecte personal, desplegant la pintura com a bandera.\nLa trajectòria de Chancho ha estat regular, encara que pausada i relativament silenciosa. Mitjançant una dicció despullada i concisa, pretén fer una revisió profunda de l’estat de la pintura, qüestionant-la contínuament, i portant-la a situacions límit i a les necessitats personals de l’artista. La seva recerca ha tingut com a objecte l’anàlisi des de la disciplina, sense renunciar al coneixement intuïtiu. Servint-se de geometries progressivament més orgàniques, ha creat un conjunt de trames i retícules que s’entrecreuen i que poden obrir-se i tancar-se, expandir-se, reduir-se, encadenar-se, sobreposar-se…\nEls anys setanta van ser d’una gran intensitat productiva i també de radicalitat. De les rigoroses pintures, en va sorgir el lèxic bàsic posterior i el seu compromís amb la geometria, tant conceptualment com formalment. Amb la geometria, que en aquella etapa va ser modular i seqüencial, va obtenir unes pautes que li van permetre construir un mapa mental molt personal.\nAls vuitanta trobem una dilatada dedicació al paper, que més endavant li va servir per bolcar-se amb més llibertat sobre la tela, incorporant accidents, errors i dubtes. A partir dels anys noranta apareixen les seriacions i variacions i, en conseqüència, els desplaçaments, interseccions, desdoblaments, girs, multiplicacions, sumes i restes. Elements als quals s’ha d’afegir la materialitat del suport, la tactilitat de la mà, la tensió de la superfície pictòrica, el protagonisme atorgat a l’escala i al format i, molt especialment, a l’ús d’una gamma cromàtica pròpia, intensa i saturada, que constata que la paleta del pintor pot revelar-se com un component simbòlic de la seva personalitat. L’artista, més que guiar-se per motius o temes, ho fa per rastres. Es detecta en les seves obres l’interès pel fet constructiu de la música, un procés intern que en possibilita la pluridireccionalitat; és a dir, tots aquells aspectes i problemàtiques estructurals que intervenen en el procés creatiu.


Santfeliuenc FC Fundat l'any 1905: Baixes confirmades\nEl Santfeliuenc ha donat a conèixer cinc baixes. Otger, Albert Porqueras, Raúl Capi, Germán Collado i Joan Gibert no continuaran en el curs 20/21.\nEl jove Otger s'ha desvinculat després de deixar un gran record. Un jove que ha demostrat la seva vàlua i esforç. Deu partits amb el primer equip. Un futbolista de la casa que ha contribuït de manera decidida a complir els objectius.\nEl jove lateral també acaba una etapa. Una temporada i mitja i 24 partits amb la samarreta blanc-i-blava avalen la trajectòria d'un futbolista en progressió.\nGibert s'acomiada després de gairebé dues temporades, 43 partits i 4 gols. Un futbolista que va arribar del Castelldefels i que ha ensenyat la seva qualitat.\nL'ex lateral europeista també acaba la seva vinculació. 23 partits per a un lateral amb un bon currículum.\nL'ex davanter del Can Vidalet s'acomiada després de jugar 15 partits i fer un gol. Un jugador que buscarà seguir progressant.\nEl Santfeliuenc els agraeix la seva professionat, compromís i dedicació per haver contribuït a complir els objectius.\nPublicat per Santfeliuenc, FC a 12:24


EL NOSTRE TREBALL EN TEMPS DE COVID-19 – IES LA CREUETA\nEls treballs de classe en temps de confinament\nEls vostres professors i professores us envíen un missatge d'ànim\nEl nostre alumne de 1r d'ESO, Enzo, ha fet una proposta per a conscienciar-nos sobre la pèrdua del coral dels oceans. Aquesta iniciativa consisteix en la difusió d'uns vídeos perquè la major part de la gent conega i es consciencie sobre aquest problema originat, en bona part, per l'ésser humà.\nUs deixem el seu missatge, el trailer dels documentals i dos vídeos titulats "A la recerca del coral".\nEsperem que us agrade la iniciativa, vegeu els documentals i entre tots ens conscienciem sobre aquest gran problema i puguem algun dia aportar el nostre granet d'arena per a solucionar-lo.\nL'alumnat de 4rt de la ESO. Han fet pizzes on està representada la cèl·lula eucariota animal.\nUs deixem unes quantes imatges… i un vídeo molt especial.\nLA MÀGIA DEL TECAF\nL'alumnat de 3r d'ESO de "Lengua Castellana" ens volen fer arribar les seues reflexions en temps de pandemia. Us animem a llegir els seus textos.\nL'alumnat de 2n d'ESO ha realitzat a l'assignatura de Física i Química amb Maite C., un repàs del mètode científic en un laboratori molt especial: la cuina.\nAquesta vegada havien de cuinar una recepta donada per la professora: Dorayakis i gominoles.\nUs deixem un exemple dels treballs que segueixen el mètode científic a la seua elaboració.\nEl professorat d'Educació Física vol mostrar part dels treballs realitzats per l'alumnat al llarg d'aquest confinament. I agrair a l'alumnat i les seues famílies, la seua implicació en la realització de les tasques.\nEXPERIMENT EN FESOLS\nL'alumnat de 1r d'ESO comparteix l'experiment que han fet a classe de Biologia.\nAnimeu-vos a fer-ho també!!!\nAhir va ser el dia dels museus i a Elvira (professora de Geografía i Hª) li agradaria convidar-vos a un museu que ha fet l'alumnat de 1r ESO a partir de la idea que pogueren tindre d'un museu on està tot l'ART de l'antiguitat, a més també ens conten la vida d'alguns déus i deesses.\nL'alumnat de 1r ESO de Geografía i Història ha preparat un padlet en el repte… tanca l'aixeta.\nUs conviden a participar, animeu-vos!!!!\nL'alumnat de TAFAD us envia un missatge d'ànim per a aquest temps… a ballar!!!!\nLA NOSTRA COREOGRAFÍA\nDes de fa uns quants anys, els dies previs a Setmana Santa, el Dep. d'EF i Biologia, organitzen una acampada a l'institut per a 1r i 2n d'ESO. En temps de COVID… aquesta ha estat la nostra acampada.\nMaqueta de l'àtom\nL'alumnat de 2n d'ESO de F&Q, vol ensenyar-vos els seus treballs.\nL'alumnat de F&Q us anima a quedar-se a casa d'una forma molt especial.


ENLLAÇATS PER LA LLENGUA: de febrer 2017\nL'STEI EXIGEIX AL GOVERN QUE COMPLEIXI EL PLA D'ACTUACIONS EN MATÈRIA DE POLÍTICA LINGÜÍSTICA APROVAT PEL CONSELL SOCIAL DE LA LLENGUA I FACI PASSES ENDAVANT PER A LA NORMALITZACIÓ DEL CATALÀ.\nL'Ib-salut prepara una moratòria perquè el personal sanitari no hagi d'acreditar competència lingüística en tota la legislatura.\nL'STEI Intersindical critica que el Govern impedeixi que el personal sanitari pugui entendre tota la gent usuària de la sanitat pública.\nEl juliol de 2016 el plenari del Consell Social de la llengua catalana va aprovar un Pla d'actuacions en matèria de política lingüística, que ara veim que no es compleix. Durant aquesta legislatura s'ha recuperat, amb una llei, la capacitació en català dels treballadors de l'administració autonòmica.\nAquest mateix govern va fer una moratòria de quasi un any per al personal que treballa a la sanitat pública fins el juny del 2017. Ara hi ha un projecte de decret que pretén allargar la moratòria fins més enllà de l'acabament d'aquesta legislatura. Què vol dir això? Que la feina feta pel Consell social no serveix de res i a més a més es fa sense tenir en compte el que aprovàrem el 2016? Al Consell social de la Llengua hi ha representada la societat de totes les illes Balears, institucions, partits polítics, empreses, hotelers, sindicats, comerços, cultura, lleure, etc.\nEl BOIB del dijous 23 de febrer 2017 publica l'anunci d'un Projecte de decret d'exigència del coneixement de llengua catalana del Servei de Salut de les Illes Balears. Contràriament al que es va anunciar quan es va aprovar la modificació de la Llei de funció pública, ara el Govern amplia fins al final de la legislatura la possibilitat que el personal de l'Ib-salut sigui competent per entendre tota la població de les Illes Balears.\nHan passat més de 30 anys des la la publicació de la Llei de normalització lingüística aprovada per unanimitat al Parlament de les Illes Balears. Aquesta llei preveu garantir la supervivència de la llengua catalana, treballar per a la cohesió social i ser un instrument per a la integració de les persones nouvingudes. La llei regula que, progressivament, s'avanci en el coneixement i l'ús de la llengua catalana per arribar a la igualtat plena del català amb l'altra llengua oficial, pel que fa als drets dels parlants. Entre aquests drets hi ha el de poder ser atesos en català.\nL'STEI Intersindical exigeix que el Govern rectifiqui. Normalitzar la llengua catalana en l'àmbit sanitari és garantir la igualtat d'oportunitats de tota la població pel que fa als drets lingüístics en l'àmbit sanitari. Ningú pot ser discriminat en un hospital per raó de la llengua oficial que parla.\nLES NECESSITATS DEL SERVEI I LA COMPETÈNCIA LINGÜÍSTICA A SANITAT SÓN COMPATIBLES Els treballadors de la sanitat són persones preparades i competents, adquirir un determinat nivell de coneixement de la llengua catalana NO és difícil. Molts d'ells ja tenen la certificació de català preparada. I els que encara no la tenen estan perfectament capacitats per fer-ho. Si a educació -que és un cos estatal de funcionaris- s'ha pogut posar el requisit de català, també es pot fer a tot el personal estatutari. És perfectament compatible cobrir les necessitats del servei amb bons professionals i exigir la competència de les dues llengües oficials. A educació hi ha la llista de professionals amb el català i la llista de professionals que encara no tenen el nivell que es demana. Quan s'ha de cobrir una plaça, s'agafen els aspirants a cobrir-la que hi ha a la llista d'admesos amb tots els requisits i si no hi ha professionals suficients amb tots els requisit, es recorre a una altra llista on hi ha aspirants que tenen la titulació requerida però que encara no tenen la competència en català.\nLa qual cosa fa que mai no es deixi de cobrir una necessitat del servei.\nJa fa estona que demanam cursos de formació en horari laboral dins els centres de salut, la presència del català als estudis de medecina que s'han començat a fer a les Illes Balears... Volem recordar també que els nostres estudiants, quan acaben l'ESO surten amb una capacitació de català i demanam als sanitaris que viuen i treballen a les Illes Balears que, sense perdre els seus orígens, s'integrin plenament a la cultura de les Illes aprenent la seva llengua.\nLa Confederació Intersindical aposta per la normalització de les llengües estatals\nL'STEI INTERSINDICAL, AMB ELS SINDICATS ALTERNATIUS DE LA CONFEDERACIÓ INTERSINDICAL, TREBALLEN PER LA NORMALITZACIÓ LINGÜÍSTICA DE TOTES LES LLENGÜES PRÒPIES DE L'ESTAT.\nEl Congrés de la Confederació intersindical celebrat a Alacant els dies 10, 11 i 12 de febrer de 2017, al qual hi ha assistit l’STEI Intersindical, ha aprovat -a proposta del nostre sindicat- una RESOLUCIÓ A FAVOR DE LA NORMALITZACIÓ LINGÜÍSTICA DE LES LLENGÜES PRÒPIES DELS TERRITORIS on es declara a favor que, en els territoris on existeixen llengües pròpies -com són el gallec, l'asturià, el basc i el català - aquestes siguin llengües vehiculars de l'ensenyament i llengües de comunicació interna i externa, que funcionin com eix vertebrador del sistema educatiu del seu territori, es garanteixi el coneixement de les llengües oficials i l'aprenentatge d’almanco una llengua estrangera, de manera que, des de l'escola, es pugui treballar per a la igualtat d'oportunitats i la cohesió social.\nLa situació de les llengües pròpies amb un govern de nova majoria del Partit Popular (PP) no millorarà la situació del català, del basc, l’asturià, el gallec o l’aragonès, o l’aranès que es parla a la Vall d’Aran. El govern del PP anuncia mesures per incentivar l’aprenentatge de les llengües estrangeres, la qual cosa és molt lloable, però nosaltres pensam que els models curriculars que vénen imposats per la LOMCE deixen molt poc marge a les comunitats autònomes a fer plans de normalització de les llengües territorials a l’àmbit educatiu.\nPer altra banda la feina de l’STEI en aquest congrés també ha estat fer prendre consciència a la resta de sindicats alternatius de l’estat de la necessitat de compartir la lluita per la normalització de la llengua, la cultura, la identitat i les nacions que formen part de l’estat, i explicar la situació que viu una part de la nació cultural catalana en relació a l’exercici del Dret de Decidir i la falta de diàleg per part del govern espanyol (PP) per resoldre aquesta qüestió a partir del diàleg i de la política i no des dels tribunals.\nInauguració a Elna de l'exposició: IMPRESSIONS dels alumnes del col•legi Pompeu Fabra de la Bressola\nEl 4 de febrer a les 15h, al Claustre de la Catedral d'Elna, s'inaugura l'exposició IMPRESSIONS del Col·legi Pompeu Fabra - La Bressola.\nIMPRESSIONS és un projecte interdisciplinari engegat el curs 2014-2015 amb els artistes Alexandre DAVID i Carlos BARRANTES.\nL'acte d'inauguració comptarà amb l'assistència de l'alcalde d'Elna, el Sr. Yves Barniol, i el president de la Bressola, el Sr. Joan Sebastià Haydn.\nL'exposició es podrà visitar del dia 4 de febrer al 16 d'abril.\nFont: Amics de la Bressola i blog Col·legi Pompeu Fabra


Pla de Barris - Ajuntament de la Bisbal d'Empordà\nQuè és el Pla de Barris? és un projecte que neix de la llei 2/2004, de 4 de juny, de millora de barris, àrees urbanes i viles que requereixen una atenció especial. Amb aquesta llei la Generalitat pretén dotar a les administracions catalanes dels instruments necessaris per dur a terme intervencions de caire social i urbanístic en aquells barris que ho requereixin.\nEls principals objectius d’aquesta llei són:\nGenerar un instrument de redistribució social\nPromoure la rehabilitació integral de barris especials\nEmprendre accions de millora social per fomentar la cohesió i la integració en els barris\nMillorar la sostenibilitat ambiental\nFomentar la dinamització econòmica\nL’Ajuntament de la Bisbal va iniciar el projecte Pla especial per la recuperació del nucli antic per millorar, transformar i impulsar el barri. L’any 2010 es va signar el conveni de col·laboració entre l’Ajuntament i la Generalitat amb una inversió de 8.155.000€\nL’objectiu és la recuperació del Nucli antic a partir de la millora urbanística, social i mediambiental, tenint en compte els trets distintius del barri i fomentar la participació ciutadana.\nEl Pla de Barris del Nucli Antic preveia actuacions urbanístiques i socials entre els anys 2010 i 2013, per millorar les condicions de vida dels veïns. En el marc de la crisi econòmica, les actuacions no es van poder completar i per això es va prorrogar el Pla fins al 2019 i es va modificar puntualment fins a reduir l’import d’inversió a 6.490.650,98€.\nLes intervencions s’apliquen a diferents camps d’actuació:\nMillora de l’espai públic i dotació d’espais verds\nRehabilitació i equipaments dels elements col·lectius\nProvisió d’equipaments per a ús col·lectiu\nIncorporació de les tecnologies de la informació en els edificis\nFoment de la sostenibilitat del desenvolupament urbà\nEquitat de gènere en l’ús de l’espai urbà i els equipaments\nDesenvolupament de programes de millora social, urbanística i econòmica\nAccessibilitat i supressió de barreres arquitectòniques\nLes obres d’ordenació dels carrers Ample, Valls i Antic d’en Colomer finalitzaran aquest gener\nLes obres d’ordenació dels carrers Ample, Valls d’en Colomer i Antic de la Bisbal –l’última gran actuació del pla de barris que en els darrers anys ha servit per endreçar i dinamitzar el nucli...\nTret de sortida de les obres d’ordenació dels carrers Ample, Antic i Valls d’en Colomer\nAquesta primera setmana de juliol arrenquen les obres d’ordenació dels carrers Ample, Antic i Valls d’en Colomer de la Bisbal d’Empordà. El projecte, aprovat l’abril passat, per majoria absoluta del Ple...\nArrenca la licitació del projecte per a l'ordenació dels carrers Ample, Antic, Valls d'en Colomer i Trinitat Aldrich\nTret de sortida per a l’ordenació dels carrers Ample, Antic, Valls d’en Colomer i Trinitat Aldrich de la Bisbal. En aquest sentit, ja ha començat la licitació de la redacció del projecte executiu,...\n. Pla especial per a la recuperació del Nucli Antic de la Bisbal d'Emporda.pdf


EL TEXT ADMINISTRATIU I COMERCIAL\nLa finalitat del text administratiu i comercial és la d'informar d'actes administratius i de transaccions comercials. En general, els textos de caire administratiu i comercial utilitzen el canal escrit; però tampoc no és estrany de trobar-hi textos orals: en el món judicial, en els informes orals (sobre vendes, situació d'una zona...), en les entrevistes per buscar feina, etc. com a exemples de textos administratius hi ha una convocatòria de reunió, un ofici, una invitació, un certificat, una instància, un avís, una acta, una carta, un informe, un comunicat, una memòria, un currículum, una multa, una notificació, la declaració de la renda, impresos diversos, etc. Com a textos comercials, entre altres, podem indicar: les cartes comercials, les comandes, els rebuts, les factures, els pressupostos, els avisos, els anuncis laborals, els informes de vendes o de situació, els balanços, els documents bancaris, les reserves (de bitllet, places hoteleres, localitats), etc. L'estructura d'aquest tipus de texts és molt variada i depèn de cada classe de document. En general, es tracta d'una estructura rígida i fixa, amb una ordenació molt rigorosa del contingut.\nPel que fa als recursos lingüístics, podem considerar el llenguatge administratiu i comercial com un registre relativament especialitzat, que combina el registre estàndard amb termes específics en els àmbits de l'administració i del comerç, i l'economia. Les característiques bàsiques dels textos que s'elaboren amb aquest registre són.\n• La funcionalitat : els missatges busquen per sobre de tot la precisió i l'eficàcia comunicativa.\n• La formalitat i la impersonalitat : els textos han de tenir un enfocament objectiu i allunyat de tot plantejament de to familiar o col·loquial\n• L'ús de formes lingüístiques específiques sobretot en el lèxic però també en algunes construccions i en els tractaments de cortesia ( vós o vostè mai la segona persona) i abreujaments. Les normes administratives determinen un seguit d'expressions protocol·làries que cal emprar per adreçar-se a les persones que ocupen càrrecs de rellevància social o administratius. Actualment aquests tractaments s'han anat simplificant seguint criteris de senzillesa i democràcia.\n• Els temps verbals més emprats són el condicional , els temps de subjuntiu i l' imperatiu.\nL'estil del llenguatge administratiu català segueix una sèrie de normes s'àmbit internacional i d'altres de pròpies, gràcies a la recuperació de la tradició administrativa autòctona i al contracte permanent amb el TERMCAT (Centre de Terminologia Catalana) per disposar dels neologismes necessaris.\nLa sol·licitud o la instància\nLa sol·licitud és un document que fa una persona a l'Administració, a una institució o a un organisme per demanar alguna cosa prevista en la llei vigent. La llei preveu que les administracions públiques estableixin models de sol·licituds quan es tracta d'un procediment que afecta un gran nombre de persones; d'aquí que sigui necessari demanar-ne l'imprès. L'estructura d' una instància segueix l'ordre següent:\n• Identificació personal\n• Exposició de l'assumpte que s'encapçala amb un exposo en majúscules seguit de dos punts i un que\n• Sol·licitud que s'encapçala amb un demano , dos punts i un que\n• Lloc i data\n• Organisme o càrrec a qui s'adreça\nLa convocatòria de reunió és un document que avisa i convoca algú a una reunió. La convocatòria es fa servir quan la llei vigent així ho especifica. La competència per fixar la convocatòria correspon a la secretaria dels òrgans col·legials, que reben la comanda dels òrgans directius. Aquest tipus de document té l'estructura següent:\n• Dades identificadores de la persona convocant\n• Dades identificadores de la persona convocada\n• Dades relatives al lloc i l'hora de la convocatòria.\n• Ordre del dia.\n• Població i data\n• Signatura de la persona convocant..\nL'acta de reunió és un document que recull el que han manifestat les persones assistents a una reunió i els acords presos. Hi ha diverses classes d'actes: les notarials, les dels òrgans col·legiats i les dels òrgans de l'Administració. L'estructura d'una acta presenta els punts comuns següents:\n• El nom de l'òrgan col·legiat\n• La introducció amb el número d'acta i el caràcter, ordinari o extraordinari, de la reunió.\n• Si té caràcter extraordinari, la llei preveu que l'esborrany sigui llegit de manera immediata; si és ordinari l'esborrany es llegeix a la reunió següent. En ambdós casos, cal que tingui el vistiplau dels convocats.\n• El cos de l'acta consta de: la relació dels membres assistents i absents, l'ordre del dia, les intervencions dels assidents, l'especificació dels acords concretats i una fórmula de cloenda.\n• La població i la data\n• La signatura de la secretaria i el vistiplau del convocant.\nLa denúncia és un document que es fa a les dependències adequades per retreure o inculpar algú d'un fet puntual que perjudica el denunciant. L'estructura d'una denúncia és la següent:\n• Identificació del denunciant\n• Fórmula característica del document denuncia els fets següents . Cal que hi consti la identificació del denunciat i l'indret dels fets.\n• Fórmula causal adreçada a la persona que ha de rebre el document.\n• Lloc, data i signatura del denunciant.\n• El tractament protocol·lari, el càrrec de la persona a qui s'adreça la denúncia.\nEl certificat és un document que expedeixen l'Administració o les empreses per donar fer d'alguna cosa que interessa al sol·licitant. El text consta de:\n• Registre de sortida, el numero i data\n• Identificació de la persona que l'expedeix i el càrrec que ocupa\n• Frase o fórmula característica del document: certifico , faig constar , declaro , etc. a continuació s'hi especifiquen les dades demanades pel sol·licitant.\n• Signatura del càrrec que en dóna fe o bé del funcionariat que l'ha tramès.\nEl contracte és un document que reflecteix un acord entre dues parts la qual cosa comporta unes obligacions i uns drets a ambdós sotasignants. L'estructura d'un contracte té aquests punts en comú.\n• Identificació de les dues parts: en primer lloc, la persona que fa el contracte i, en segon lloc, la persona que l'accepta.\n• Objectiu i finalitat del contracte: en tercera persona del plural quan és notarial i en primera persona del singular quan és privat.\n• Clàusules del pacte, separades amb números o lletres, i redactades en frases curtes.\n• Fórmula final\n• Lloc, data i signatura de les dues parts contractants i segell de l'Administració.\nLa carta comercial és un escrit que s'intercanvien les empreses per fer comandes, oferir un producte, demanar l'ajornament d'un pagament, fer una consulta o una reclamació, etc. L'estructura d'una carta consta dels elements següents:\n• La capçalera amb el nom i l'adreça completa de l'empresa remitent de l'escrit\n• La referència de l'escrit per poder-lo arxivar\n• El cos de la carta amb una introducció, un desenvolupament i una conclusió.\n• Els post scriptum o post data on s'especifica algun oblit\nEl currículum és un document que conté totes les dates personals, acadèmiques i professionals de la persona que sol·licita un lloc de treball. Al currículum s'hi adjunta una carta de presentació on cal esmentar el lloc del treball al qual s'opta o l'anunci publicitari. És convenient de posar-hi la fotocòpia dels certificats i les titulacions que s'hi esmenten. L'estructura del currículum és:\n• Identificació completa de la persona que opta per la feina\n• Dades acadèmiques i formació\n• Experiència professional: anys treballats, empreses, categoria o càrrec.\n• Altres dades d'interès per a la feina a la qual s'opta, amb un to neutre i objectiu\nL'avís és un document breu que s'utilitza tant a l'Administració com a les empreses i les firmes comercials. Avisa d'alguna cosa les persones usuàries (clients o treballadors). Generalment es penja en un taulell d'anuncis o es transmet per correu. L'estructura del text és la següent:\n• Es posa el nom AVÍS al centre del full en majúscules i a sota es deixa un espai en blanc destacat.\n• El cos de l'escrit és curt; el to, impersonal (tercera persona del singular o en primera persona del plural)\n• Identificació de l'empresa o firma comercial que fa l'avís\n• No va mai signat ni hi ha cap fórmula d'acomiadament.\n• Hi figura el lloc i la data.\nUna invitació és un text mitjançant el qual una empresa convida la seva clientela a un acte. El text és molt lliure, però segueix aquestes normes prefixades:\n• Les dades de la persona que fa la invitació\n• Si es tracta d'una invitació personal s'hi posa un Senyor o Senyora i el nom de la persona\n• Cal esmentar l'acte, el lloc la data i l'hora en què tindrà lloc.\n• Localitat i data\n• No va signada\nLa factura és un document lliurat per una persona venedora quan ja ha expedit les mercaderies al client o clienta o hi ha hagut una prestació de serveis professionals. Els empresaris o professionals estan obligats per llei, a expedir, dintre d'un mes natural, una factura per cada una de les operacions que realitzen. Han de conservar-ne la còpia i cal numerar-les correlativament per presentar-les a requeriment dels organismes tributaris de l'Administració. Les factures estan subjectes a l'IVA. El format de les factures canvia segons el disseny de cada empresa o firma comercial. L'estructura d'una factura conté els elements següents:\n• Identificació de la persona que lliura les mercaderies o del professional, inclòs el NIF.\n• Referència del document (número de la factura i any)\n• Identificació de la persona destinatària\n• Especificació de l'operació i el preu.\n• Forma de pagament acordat.\nEl rebut és un document que acredita que s'ha efectuat un pagament (d'una factura) o el lliurament de béns. El format d'un rebut és de dimensions reduïdes. L'estructura d'un rebut conté els elements següents:\n• Identificació de l'empresa, firma comercial, etc., a l'esquerra o al mig del document\n• A la dreta hi ha el número de rebut, la data d'expedició, la quantitat rebuda amb el tipus de moneda en què s'ha cobrat.\n• El cos del rebut concreta el següent: nom i cognoms del pagador, la fórmula he rebut , la quantitat (en lletres) i la moneda, el concepte pel qual es paga i la signatura\nde la persona que ha rebut el pagament, el càrrec i el segell de l'empresa.\n• Cal exposar les mateixes dades al resguard que queda a l'empresa o professional que l'ha expedit.\nLa reclamació o la queixa\nLa reclamació o la queixa és un document (generalment una carta), que es lliura a una empresa, per demanar danys i perjudicis. En el cas de l'Administració les queixes es fan mitjançant una sol·licitud. L'estructura d'aquest document és igual que la de la carta. El to d'aquest tipus de carta, però, és persuasiu i el discurs textual es mou entre l'expositiu (quan exposa els fets) i l'argumentatiu (quan exposa les raons i les argumenta). El to del discurs, encara que la persona que es queixa estigui enfadada, ha de mantenir unes formes correctes.


Edicte d aprovacio de les bases especifiques reguladores de subvencions als ajuntaments i entitats sense anim de lucre de la demarcacio de Girona per a la realitzacio de projectes de cooperacio internacional. COOP( LE 2016/177). Girona | Iberley\nEdicte d'aprovació de les bases específiques reguladores de subvencions als ajuntaments i entitats sense ànim de lucre de la demarcació de Girona per a la realització de projectes de cooperació internacional. COOP( LE 2016/177). Girona - Boletín Oficial de Girona de 14-09-2016\nEl Consell Rector de Dipsalut, en la sessió ordinària número 2016/09, que va tenir lloc el dia 6 de setembre de 2016, i segons consta a l'acta, ha pres per unanimitat i entre d'altres, l'acord següent:\n'Primer. Aprovar les bases específiques reguladores de subvencions a ajuntaments i entitats sense finalitats lucratives de la demarcació de Girona per a la realització de projectes de cooperació internacional, segons text que figura en l'annex 1 d'aquest acord.\nTercer. Aprovar els models normalitzats de sol·licitud i de compte justificatiu simplificat pels ajuntaments i entitats sense ànim de lucre, que consten a l'expedient, i que són accessibles des de la seu electrònica i web corporatiu de Dipsalut (www.\nQuart. Sotmetre a informació pública les bases específiques reguladores de subvencions als ajuntaments i entitats sense ànim de lucre de la demarcació de Girona per a la realització de projectes de cooperació internacional, pel termini del vint dies hàbils, mitjançant anunci que es publicarà en el Butlletí Oficial de la Província de Girona, al tauler d'anuncis e-Tauler de la seu electrònica de Dipsalut (www.dipsalut.cat), la referència que es publicarà al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, de conformitat amb el que disposa l'article 124.2 del Decret 179/1995 de 13 de juny, pel qual s'aprova el Reglament d'obres, activitats i serveis dels ens locals. En el supòsit que durant el termini d'informació pública no es formulin al·legacions i/o reclamacions, les bases quedaran aprovades definitivament.\nSetè. Facultar el president de Dipsalut per l'execució d'aquests acords i, en especial, per ordenar la publicació íntegra de les bases específiques i per a la modificació dels models normalitzats.'\nGirona, 8 de setembre de 2016\nJosep M. Corominas i Barnadas\nBases específiques reguladores de subvencions als ajuntaments i entitats sense ànim de lucre de la demarcació de Girona per a la realització de projectes de cooperació internacional. COOP. LE 2016/177. Girona. Organisme de salut pública de la Diputació de Girona( Dipsalut)\nAquestes bases tenen per objecte regular el programa de suport econòmic destinat a ajuntaments i entitats sense ànim de lucre de la demarcació de Girona que hagin realitzat o tinguin previst realitzar projectes de cooperació al desenvolupament.\nConcretament s'adrecen a projectes de cooperació que transversalment atenguin a :\n- La promoció del respecte i l'equitat entre les persones, a partir de la defensa de l'aplicació dels Drets Humans i els valors de la cultura de la pau. - La promoció de la sostenibilitat social, econòmica i ambiental del desenvolupament. Es prioritzaran aquells projectes que treballin per als drets fonamentals de la vida i el desenvolupament sociocultural de les zones en què s'ubiquen les actuacions, especialment referides a:\no Dret a l'alimentació, l'aigua i la salut. o Dret a l'educació o Enfortiment del teixit social i comunitari. 2. Naturalesa i forma de concessió\nEls ajuts econòmics objecte d'aquestes bases tenen caràcter discrecional, voluntari i eventual, són lliurament revocables i reduïbles en tot moment per les causes previstes en la legislació vigent, en l'Ordenança general de subvencions de la Diputació de Girona o en aquestes bases. No generen cap dret a l'obtenció d'altres subvencions en anys posteriors i no es poden al·legar com a precedent.\nEls ajuts es concedeixen en règim de concurrència competitiva, mitjançant el sistema de concurs, convocatòria oberta i per un import amb referència a un percentatge o fracció de la despesa subvencionable, d'acord amb l'article 8 de l'Ordenança general de subvencions de la Diputació de Girona.\nLes subvencions concedides podran ser compatibles amb altres ingressos o ajudes que tinguin el mateix objecte, sempre que aquestes siguin detallades en el compte justificatiu.\nNo s'admetrà la subcontractació parcial o total de l'activitat subvencionada, i no es podrà subcontractar a persones i entitats inclosos en els casos previstos per l'article 29.7 de llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.\nPoden concórrer a la convocatòria del programa de suport econòmic objecte d'aquestes bases els ajuntaments i entitats sense finalitats lucratives amb seu i/o delegació permanent, que tinguin una implicació activa a les comarques gironines en les activitats solidàries i la cooperació internacional, i que compleixin les condicions que s'especifiquen en aquestes bases.\nS'atorgarà una ajuda per beneficiari i exercici econòmic.\n4. Conceptes subvencionables\nEs consideren despeses subvencionables aquelles que, de manera indubtable, es relacionin amb la realització d'activitats amb persones i que es correspongui amb alguns dels següents conceptes: materials i serveis necessaris per fer les activitats, remuneració dels professionals i despeses de difusió i comunicació. Les despeses de telèfon i viatge no poden ser superiors al 10% de l'import total del pressupost.\nEn qualsevol cas, es considerarà despesa efectuada la que s'hagi meritat durant el termini previst, encara que no hagi estat efectivament pagada abans de l'acabament del període de justificació.\nDipsalut publicarà al Butlletí Oficial de la Província de Girona la convocatòria de fins a tres procediments que es realitzaran en règim de concurrència competitiva. Aquesta convocatòria determinarà els crèdits pressupostaris que s'assignaran a cada procediment, així com els terminis de presentació de sol·licituds i els terminis màxims de resolució de cadascun d'ells.\nAtès que es preveu l'aplicació de l'article 59 del Reial Decret 887/2006, de 21 de juliol, pel que s'aprova el reglament de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de subvencions, els crèdits assignats al primer dels procediments i no compromesos després de la seva resolució podran acumular-se als crèdits assignats en el segon procediment i així successivament amb el tercer procediment. Així mateix, podran incrementar-se els crèdits assignats a la convocatòria, sempre que hagin estat aprovats abans de la resolució de concessió.\nLa convocatòria establirà fins a tres períodes de presentació de sol·licituds. corresponents a cadascun dels procediments.\nEls ajuntaments hauran de presentar la sol·licitud necessàriament per registre electrònic mitjançant la seu electrònica de Dipsalut (www.dipsalut.cat).\nLes entitats sense ànim de lucre, poden presentar la sol·licitud al Registre General de Dipsalut (Parc Científic i Tecnològic de la Universitat de Girona - Edifici Jaume Casademont - C/ Pic de Peguera, 15 - 17003 de Girona), al registre electrònic de la seu electrònica de Dipsalut (www.dipsalut.cat) o per qualsevol dels mitjans que preveu l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.\n· El model normalitzat de sol·licitud (disponible a la seu electrònica o al web corporatiu de Dipsalut (www.dipsalut.cat). · El projecte per al qual es demana la subvenció No es preveu la possibilitat de reformulació de la sol·licitud. Amb la presentació de la sol·licitud, l'interessat autoritza a Dipsalut a efectuar les consultes necessàries a efecte de comprovar que el beneficiari es trobi al corrent de les obligacions tributàries i amb la Seguretat Social d'acord amb l'article 22.4 del Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, Reglament de Llei general de subvencions. Si el sol·licitant denega expressament aquesta autorització, haurà de presentar els certificats d'acreditació de les administracions corresponents juntament amb la sol·licitud.\nL'esmena de defectes en la sol·licitud o l'aportació de la documentació requerida s'ha de realitzar, després del requeriment i amb l'advertència de desistiment, en el termini màxim de 10 dies des de la seva notificació. Si transcorregut aquest termini no s'ha esmenat o s'ha aportat la documentació preceptiva, s'entén que l'interessat ha desistit de la seva sol·licitud, amb la resolució prèvia que s'ha de dictar en els termes previstos a l'article 42 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i procediment administratiu comú, i s'arxivaran les actuacions sense cap tràmit ulterior.\nSi l'últim dia de la presentació de la documentació complementària o d'esmena de defectes coincideix en dissabte, el termini finalitzarà el primer dia hàbil següent\nEls criteris que serviran per valorar les sol·licituds presentades seran els següents:\nPuntuació Criteris màxima Tipus d'entitat peticionària: Ajuntaments 10 Intervenció en àrea geogràfica prioritària 10 Tipologia de projecte i mecanismes de coordinació o treball que s'hi preveuen. 15 Enfocament del projecte i grau d'adequació a les necessitats detectades. 25 Coherència interna del projecte 10 Caràcter innovador del projecte 10 Grau de cofinançament assolit per a l'execució del projecte. 10 El projecte es compromet amb els drets a l'alimentació, l'educació i la salut. 10 El projecte es compromet amb l'enfortiment del teixit social i comunitari. 10 Perspectiva de gènere en les accions 10 120 La puntuació mínima per tenir dret a rebre un ajut econòmic és de 90 punts.\n8. Import de la subvenció\nCada sol·licitud serà avaluada d'acord amb els criteris de valoració establerts. Segons la qualificació aconseguida, el pressupost presentat i la dotació pressupostària que s'estableix a la convocatòria, es concretarà l'import de la subvenció.\nL'import de la subvenció serà d'un màxim de deu mil euros (10.000,00 ) per projecte.\nLa Comissió Qualificadora serà l'encarregada de determinar l'import de les subvencions, en base a l'informe tècnic corresponent, que seguirà els criteris de valoració establerts en el punt setè d'aquestes bases.\nEn tot cas, les subvencions s'entenen fixades en el percentatge establert en la resolució de la concessió a efectes del pagament de les quantitats justificades. Els percentatges es determinaran d'acord amb la puntuació obtinguda i podran ser majors del 50% del finançament sempre que es justifiqui tècnicament. Si el cost de l'objecte subvencionat finalment resulta superior, la subvenció es mantindrà en la quantia inicial. D'altra banda, si la justificació és inferior a la quantia determinada com a despesa subvencionable, es lliurarà la quantia que resulti d'aplicar el percentatge d'ajut establert en la corresponent resolució d'atorgament.\n9. Instrucció de l'expedient\nL'Àrea de Polítiques de Promoció de la Salut i Qualitat de Vida serà el centre gestor d'instrucció del procediment de concessió d'aquesta subvenció.\nL'Instructor podrà realitzar d'ofici les actuacions que estimi necessàries per a la determinació, coneixement i comprovació de les dades de les sol·licituds presentades.\nLa Comissió Qualificadora prevista a l'article 13 de l'Ordenança general de subvencions per a l'examen i valoració de les sol·licituds tindrà la composició següent:\nPresident: El president de l'Organisme Vocals: Tres vocals del Consell Rector de Dipsalut La gerent de l'Organisme Secretari: El secretari de Dipsalut o, en la seva absència, el cap de l'Àrea de Gestió Adminstrativa i Econòmica de Dipsalut El president de la Comissió Qualificadora formularà, en el termini establert en la convocatòria corresponent, una proposta de resolució definitiva, tenint en compte la valoració efectuada per la Comissió Qualificadora en base a l'informe tècnic emès pel centre gestor i de conformitat amb l'article 13 de l'Ordenança general de subvencions de la Diputació de Girona.\n10. Resolució i notificació\nEl Consell Rector de Dipsalut, d'acord amb la proposta del president de la Comissió Qualificadora, serà l'òrgan responsable de la resolució del procediment per a l'atorgament de les subvencions.\nLes resolucions es dictaran en el termini màxim de sis mesos a comptar a partir de la data d'inici de presentació de sol·licituds que s'estableixi en la convocatòria per a cada procediment. Un cop transcorregut aquest termini sense que s'hagi adoptat la resolució, els sol·licitants poden entendre desestimades les seves sol·licituds per silenci administratiu.\nLa resolució de concessió serà comunicada als beneficiaris a través del tauler electrònic (e-Tauler) ubicat a la seu electrònica de Dipsalut (www.dipsalut.cat) en el termini màxim de deu dies a comptar des de la data d'adopció de la resolució d'acord amb l'article 59.6.b de la Llei 30/1992 de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.\nUna vegada comunicada la concessió de l'ajut econòmic, si en el termini d'un mes no es manifesta el contrari, s'entén acceptat, així com les condicions generals i específiques fixades per a la seva aplicació.\n12. Obligacions del beneficiari\na) Complir l'objectiu, executar el projecte, fer l'activitat o adoptar el comportament que fonamenta la concessió dels ajuts\nb) Justificar el compliment dels requisits i les condicions, i també la realització de l'activitat i el compliment de la finalitat que determinin la concessió o el gaudi de l'ajut\nc) Sotmetre's a les actuacions de comprovació que ha d'efectuar l'òrgan que concedeix, si escau, i a qualsevol altra de comprovació i control financer que puguin dur a terme els òrgans de control competents, tant nacionals com comunitaris, i aportar tota la informació que els sigui requerida en l'exercici de les actuacions anteriors\nd) Comunicar a Dipsalut, en qualsevol moment i en tot cas abans de la justificació de l'aplicació dels fons, l'obtenció d'altres subvencions, ajuts i ingressos o recursos que financin les activitats subvencionades\ne) Disposar dels llibres comptables, registres diligenciats i altres documents degudament auditats d'acord amb la legislació mercantil i sectorial aplicable al beneficiari en cada cas, com també de tots els estats comptables i registres específics exigits per les bases reguladores específiques\nf) Conservar els documents justificatius de l'aplicació dels fons rebuts, inclosos els documents electrònics, mentre puguin ser objecte de les actuacions de comprovació i control\ng) Si és possible, en tot acte de publicitat, informació o difusió en general sobre l'objecte de la subvenció, el beneficiari farà constar la col·laboració de Dipsalut. En les comunicacions que el beneficiari faci en qualsevol de les plataformes socials en relació amb l'objecte de la subvenció, s'esmentarà Dipsalut com a col·laborador en el finançament de les actuacions\nh) Reintegrar els fons rebuts en els supòsits previstos en la legislació aplicable\ni) Comunicar qualsevol modificació que es produeixi en el contingut de la declaració responsable de la sol·licitud, durant la vigència de l'actuació objecte de la subvenció\nj) El beneficiari ha de complir amb la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, i en aquest sentit si se li atorga una subvenció superior a 10.000 euros està obligat a comunicar a Dipsalut la informació relativa a les retribucions dels seus òrgans de direcció o administració, a l'efecte de fer-les públiques. No obstant, si el beneficiari és un ens públic o està inclòs en els supòsits de l'article 3, apartat 4 de la Llei 19/2014 (si és una entitat privada que percep subvencions o ajuts públics de més de 100.000 euros anuals o bé, almenys el quaranta per cent dels seus ingressos procedeix de subvencions o ajuts públics, sempre que aquesta quantitat sigui de més de 5.000 euros), s'entendrà que ha donat publicitat a aquella informació i no serà necessària la seva comunicació a Dipsalut\nk) Complir amb els principis ètics i les regles de conducta establertes en la clàusula 16 d'aquestes bases 13. Justificació i pagament\nEl termini màxim per justificar la totalitat de l'objecte subvencionat es determinarà a la convocatòria. La justificació es farà necessàriament per mitjà de registre electrònic, mitjançant els següents documents disponibles a la seu electrònica de Dipsalut (www.seu.cat/dipsalut):\n- Compte justificatiu específic segons model normalitzat de Dipsalut, que segons l'article 27 de l'Ordenança General de subvencions de la Diputació de Girona, ha d'incloure una relació classificada de despeses, amb identificació del proveïdor, número de document, import, concepte i data d'emissió de la factura i detall d'altres ingressos o subvencions que hagin finançat l'objecte subvencionat, amb identificació de l'import i la seva procedència. Quan es tracti de nòmines caldrà detallar la despesa per perceptor i mensualitat. - Document acreditatiu de la transferència bancària a la contrapart local dels recursos econòmics atorgats. - Memòria justificativa del compliment de l'activitat A nivell informatiu, i no a efectes de justificar la subvenció concedida, el beneficiari farà arribar a Dipsalut la documentació generada en el desenvolupament de l'activitat, així com tot el material de difusió en el que aparegui la col·laboració de l'organisme.\nEl pagament de les subvencions es farà efectiu un cop el beneficiari hagi lliurat la justificació correctament.\nD'acord amb l'article 31.5 de l'Ordenança general de subvencions de la Diputació de Girona, en tots els casos quan el beneficiari sigui deutor de Dipsalut, es pot efectuar la compensació del pagament de la subvenció amb els deutes del beneficiari líquids i vençuts.\nD'acord amb l'article 28.2 de l'Ordenança general de subvencions de la Diputació de Girona, el beneficiari podrà sol·licitar, abans que acabi el termini fixat per a la justificació, una pròrroga pel termini màxim d'un mes a comptar des de la data de finalització del termini de justificació establert en la convocatòria. Les peticions de pròrroga s'entendran concedides tàcitament en els termes indicats llevat que hi hagi una resolució expressa en sentit contrari que, en aquest cas, l'òrgan competent per resoldre les sol·licituds de pròrroga serà la Presidència de Dipsalut.\n15. Procediment de justificació\nEl centre gestor comprovarà la documentació justificativa, la verificarà formalment i podrà modificar la resolució d'atorgament de la subvenció.\nLa modificació de la resolució es durà a terme en els casos següents, segons article 22 de l'Ordenança general de subvencions:\n· Quan es produeixi una alteració en les condicions que van determinar la concessió de la subvenció. · Quan el beneficiari no hagi justificat adequadament l'import de les despeses de l'actuació que estigui obligat a justificar. · Quan el beneficiari hagi obtingut per a la mateixa actuació altres subvencions o ajuts públics o privats que, sumats a la subvenció de Dipsalut superin els costos totals de l'actuació o els percentatges de finançament aliè previstos a la convocatòria del concurs públic o en la resolució En tot cas, les subvencions s'entenen fixades en el percentatge respecte a la base subvencionable establert en la resolució de concessió. Si el cost de l'objecte subvencionat finalment resulta superior, la subvenció es mantindrà en la quantia inicial. D'altra banda, si la justificació és inferior a la quantitat determinada com a base subvencionable, es lliurarà l'import que resulti d'aplicar el percentatge establert en la resolució d'atorgament.\nEn el cas que s'hi hagi de modificar o revocar la resolució d'atorgament, Dipsalut notificarà al beneficiari la proposta de modificació de la subvenció i li concedirà quinze dies perquè pugui presentar les al·legacions que consideri oportunes, amb l'advertiment que si no presenta la documentació requerida l'òrgan competent modificarà o revocarà la subvenció, d'acord amb els articles 30 i 33 de l'Ordenança general de subvencions de la Diputació de Girona.\nEn els casos de reintegrament, es seguirà l'establert a l'article 34 de l'Ordenança general de subvencions de la Diputació de Girona.\nLa Presidència de Dipsalut serà l'òrgan competent per resoldre les al·legacions i dictar, si escau, la modificació o revocació de la subvenció.\n16. Principis ètics i regles de conducta.\nDe conformitat amb l'article 55.2, de la Llei catalana 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, s'estableixen els principis ètics i regles de conducta als quals han d'adequar l'activitat les persones beneficiàries de la subvenció.\n· El respecte de l'ordenament jurídic i el principi de legalitat. · El respecte i la protecció dels drets fonamentals i les llibertats públiques i dels drets estatutaris. · La transparència de les activitats finançades pel sector públic. · El compromís de no incitar, per cap mitjà, a autoritats o càrrecs públics, o a funcionaris públics o altre empleat públic a infringir l'ordenament jurídic o regles de comportament establertes pel codi de conducta. · La imparcialitat en la presa de decisions, amb garantia de les condicions necessàries per a una actuació independent i no condicionada per conflictes d'interessos. · La igualtat de tracte de totes les persones, evitant qualsevol mena de discriminació i arbitrarietat en la presa de decisions. · El retiment de comptes i la responsabilitat per les actuacions pròpies i dels òrgans que dirigeixen. · El compromís general i directe per la qualitat dels serveis sota la seva responsabilitat i el compliment dels drets dels usuaris. · La bona fe. · L'exclusió de qualsevol obsequi de valor, favor o servei que se'ls pugui oferir per raó del càrrec o que pugui comprometre l'execució de les seves funcions. · Mantenir la deguda reserva respecte dels fets o informacions coneguts per raó de l'exercici de les seves competències. L'incompliment d'aquests principis i regles de conducta suposarà una infracció molt greu, l'òrgan concedent actuarà d'acord al títol IV de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de subvencions.\n17. Règim jurídic\nEn tot allò no previst en aquestes bases és aplicable l'Ordenança general de subvencions de la Diputació de Girona, la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i el Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei general de subvencions i la resta de normativa aplicable vigent.\n18. Règim sancionador\nS'aplicarà el règim previst en els articles 52 i següents de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.\nLa facultat d'interpretació i aplicació d'aquestes bases recau exclusivament en el Consell Rector de Dipsalut.\nAquestes bases tenen vigència mentre no es modifiquin o deroguin.\nEn el supòsit que es formulin al·legacions durant el termini d'informació pública de les bases o, una vegada aprovades definitivament, s'interposi recurs, el president de Dipsalut serà l'òrgan competent per resoldre, així com per resoldre els recursos que s'interposin contra la resolució de la convocatòria corresponent.\nLes convocatòries de les subvencions regulades en aquestes bases, així com el seu extracte previst a l'article 17-3-b) de la Llei 38/2003, general de subvencions, es publicaran en el Butlletí Oficial de la Província de Girona.


Mobilitat fora de programa. Facultat de Filosofia i Lletres Oficina de mobilitat\n1. L'alumnat podrà proposar projectes propis de mobilitat que amplien o milloren el seu període formatiu, en les mateixes universitats on ja hagen complit un període regulat d'estada o en altres universitats.\n2. Serà competència exclusiva de l'alumnat que promoga aquestes iniciatives la gestió de la seua mobilitat i la sol·licitud d'acceptació per part de l'altra universitat.\n3. Els qui desitgen realitzar una estada en alguna universitat estrangera presentaran la seua proposta a la Comissió de Mobilitat, que tindrà competència per a aprovar tant el projecte en el seu conjunt com l'Acord d'Aprenentatge (Learning Agreement), aplicant els mateixos principis que es deriven d'aquesta normativa.\n4. Els qui desitgen participar en aquesta modalitat d'intercanvi hauran de tenir un mínim de 60 crèdits aprovats i addicionalment se'ls podrà requerir un nivell B1 del Marc Comú de Referència Europeu en la llengua del país de destinació en el moment de començar l'estada de mobilitat.\n5. Se'ls reconeixeran els estudis cursats, aplicant-los la mateixa normativa que a la resta d'estudiants d'intercanvi.\n6. Per a obtenir el reconeixement acadèmic serà necessari que se sol·licite en el curs acadèmic anterior al de la realització de l'estada. La sol·licitud haurà d'anar acompanyada de:\n- Carta d'acceptació de la Universitat de destinació, que especifique el període i les condicions.\n- Informe favorable del Coordinador/a de Mobilitat del Centre on s'especifique el Contracte/Acorde d'estudis que el/l'estudiant realitzarà, que en cap cas podrà incloure assignatures suspeses per l'alumne/a amb anterioritat. L'esmentat informe haurà de ser subscrit en un termini màxim de 10 dies hàbils a partir del registre d'entrada de la sol·licitud.\n7. En cap cas, tractant-se d'iniciatives individuals, tindran dret a obtenir subvencions o ajudes econòmiques per a cobrir les seues despeses de matrícula o estada.


“Amb Telegram hem trobat una eina que ens ha permès teixir comunitat” | ServeisTIC.net\nYou are here: ServeisTIC.net > Blog > TIC > “Amb Telegram hem trobat una eina que ens ha permès teixir comunitat”\nAmb en Francesc parlem sobre què és Tecnologia Solidària, com s’organitzen en l’àmbit digital, i perquè tenen un grup temàtic de Telegrama.\nD’aquestes trobades a vegades també en surten idees i iniciatives que quan ens veiem amb forces mirem de tirar endavant. Una mostra és el programa de Podcast ‘Amb Impacte Social‘ en el que fem entrevistes a diferents persones vinculades al sector i que amb poc més d’un any de vida ja compta amb 10 episodis.\nTenim un Grup Telegram entre nosaltres per les coses més immediates. Després tenim un tauler a Trello que complementat amb el Drive de Google ens serveix per planificar i distribuir-nos tasques entre nosaltres. La nostra web de tecnologiasolidaria.org està feta amb WordPress. Tota la gestió dels esdeveniments la fem amb Meetup una plataforma de la qual disposem una llicència a través de la comunitat de NetSquared.\nEns va semblar l’eina més adequada quan vam obrir el grup a principis de 2018 si no recordo malament. De Senyal diria que encara no se’n parlava i WhatsApp fluixejava en la part de gestió de grups. Fins al moment ha complert les nostres expectatives. Buscàvem una eina que ens permetés teixir comunitat i habilitar-hi la participació.\nTelegrama ens ho permetia, era ben accessible i a més a més també era de programari lliure. Segurament per aquelles dates encara no era del tot coneguda, però cada vegada és més la gent que la té instal·lada i per tant és més fàcil que s’hi pugui sumar.\nPer què creieu que els grups de Telegram funcionen tan bé per xerrar sobre temàtiques o interessos d’algunes entitats?\nProp de 80 persones cursaran valencià en línia aquest curs a Cocentaina →\nTICTAC A COMPTAR 2 CATALAN QUADERN by VV.AA. – 9788423696987


Article d’AUP: “Llegir l’oportunitat: 3 claus d’interpel·lació” | AUP - Rubí\nArticle d’AUP: “Llegir l’oportunitat: 3 claus d’interpel·lació”\nEl proper 1 d’octubre la població catalana serà interpel·lada. Una interpel·lació directa, clara i individual que ens obligarà a prendre partit al voltant d’una pregunta diàfana, binària. El referèndum ens interpel·la a totes: independentistes, partidaris de l’statu quo, nostàlgics del règim, federalistes (si és que en queden) i fins i tot àcrates. Cada persona resident al territori tindrà l’oportunitat de respondre i construir amb la seva opció el futur col·lectiu de la nostra comunitat.\nClau nacional: el procés que des de fa anys viu el nostre poble no es genera de manera espontània. Hi ha un camí que ha estat llarg, feixuc i difícil, que ens ha portat a sobreviure clandestinament durant el franquisme, excloent el catalanisme de la vida pública, relegant-lo a l’àmbit privat i mantenint-lo de manera valenta (des d’aquí, tot el respecte per aquelles que no vàreu defallir mantenint la il·lusió i la identitat).\nUn cop mort el dictador, passat el miratge de la recuperació, el catalanisme transità en un espai que va anar d’allò testimonial a la intranscendència. L’Espanya en reconstrucció semblava reservar un espai per Catalunya durant la transició, que passà per enterrar l’anhel nacional a canvi d’un desenvolupament lingüístic i cultural dins del marc autonòmic. Però això tenia un topall: la identitat nacional catalana tenia encaix dins d’Espanya només com a expressió folklòrica i complementària de una realitat homogeneïtzadora castellana.\nEl nou independentisme neix en el xoc amb el topall i el fracàs, per acció o omissió, d’un projecte espanyol renascut en una transició subordinada que no va fer net ni políticament ni social amb aquells que percebien Països Catalans, Euskadi i Galícia com a subjectes subordinats i fins i tot anacrònics. La sentència de l’Estatut, fruit de la campanya del PP i la complicitat del PSOE, és la prova que el projecte espanyol manté una visió colonial de les perifèries .\nEn aquesta situació, els qui no ens hem sentit lligats emocionalment a la identitat espanyola, aquells que no ens hem sentit part del seu projecte nacional, els qui hem viscut la nostre catalanitat com un signe d’identificació… observem avui com la correlació legítima de forces està lleugerament al nostre favor. Actualment, tenim una majoritària representació política al Parlament favorable a la independència i és, per tant, totalment legítim emprendre aquest pas.\nClau democràtica. La democràcia és una forma d’organització social amb què bona part d’aquest país ha crescut. Des de ben petits som imbuïts pels valors democràtics. El repte que ens planteja el referèndum es un repte democràtic, i com a demòcrates hem de ser capaces de gestionar-lo.\nL’única sortida viable a les diferències són el diàleg, la discussió, l’exposició d’arguments. Com a demòcrates no podem amagar-nos darrere el tecnicisme o el possibilisme jurídic. La situació que viu Catalunya és una disjuntiva política i només des de la política es pot resoldre. Però no una política acotada als despatxos i als interessos dels poderosos, sinó una política de veritat, una democràcia exercida i viscuda als carrers, al mercat, al parc o a la porta de l’escola. Potser aquest es un dels elements que fan por a alguns, i no tant la possible secessió. Potser tenen por d’una ciutadania que recuperi el valor del debat com a gestador d’opinió, que no delega ni regala l’espai d’incidència i de decisió. La por dels quadres a perdre la seva posició de tutela d’un poble prou madur per decidir el seu futur\nEl referèndum ens interpel·la democràticament, tant als partidaris del Sí com als del No. Els del SÍ ja hem guanyat: hem sortit de l’armari, hem explicat les nostres raons i hem demostrat que podem somiar. El silenci dels partidaris del NO els condemna. Renunciar a enumerar les seves raons és regalar el relat. Significa assumir que el projecte nacional espanyol està esgotat, assumir el “ordeno y mando”, assumir la derrota. Significa, per tant, que hem guanyat no un referèndum, sinó el futur.\nClau de trencament. El procés d’autodeterminació suposa l’oportunitat, no només pel Principat i els Països Catalans sinó per la resta de pobles de l’Estat espanyol, de recuperar allò iniciat i no finalitzat en la transició: recuperar institucionalment, social i política els valors republicans. Tenim l’oportunitat de tancar definitivament el franquisme.\nEl procés català té la particularitat essencial de ser un procés transversal, però sobretot popular. Un moviment de base que implica una correlació de forces molt determinada. Aquesta vegada no estem determinats a una elit concreta, aquesta vegada estem construint en comú una nova realitat. La independència de Catalunya pot ser la peça que trenqui el candau del 78. Podem ser els que enterrem el “atado y bien atado”. Tenim l’oportunitat de construir un nou pacte social. No siguem porucs i no regalem l’iniciativa, som la generació mes preparada, i tenim una oportunitat. Podem reiniciar les nostres condicions de vida i incidir en el nostre futur. Podem ser protagonistes i no observadors, podem…\nEl dia 1 d’octubre votarem. Votarem perquè som la Catalunya cíclicament bombardejada, la que va plorar Durruti, la de Salvador Seguí, la del president Companys. Perquè som la Catalunya que mai més serà submisa, que mai més tornara a jugar al peix al cove per ser venuda. La Catalunya que ja no vol ser ni puta ni Ramoneta. Perquè som la Catalunya plural i treballadora, aquella que va intentar ofegar el pujolisme. Som la Catalunya que ha resistit a les retallades i al 3%. I que vol ser lliure.\nauprubi 11/07/2017 Supramunicipal\n← Article d’opinió: PSC, relat de com sobreviure fins al 2019\nNota de premsa: Campanya No és No, amb motiu de les Festes de Sant Roc →


Una trentena de policies alemanys, implicats en xats neonazis\nEn les converses es compartien imatges que enaltien Adolf Hitler o contra les persones refugiades\n3 min. Barcelona 16/09/2020 19:35\n651x366 Dos policies fent guàrdia a prop de l'església Memorial Kaiser Wilhelm de Berlín en una imatge d'arxiu. / AFP Dos policies fent guàrdia a prop de l'església Memorial Kaiser Wilhelm de Berlín en una imatge d'arxiu. / AFP\nImatges que enalteixen la figura d'Adolf Hitler, un muntatge en què es veu una persona refugiada caminant cap a una cambra de gas o vídeos d'afusellaments contra persones negres. Són només tres exemples del contingut que circulava pels grups de xat d'extrema dreta on hi participaven almenys 29 agents de la policia alemanya. Tots ells ja han quedat suspesos de servei acusats de propagar missatges amb continguts neonazis durant anys, segons han informat aquest dimecres les autoritats de l'estat federat del Rin del Nord-Westfàlia, on hi treballaven tots els implicats.\nEl cas ja és un escàndol que, sota la mirada de molts alemanys, posa en dubte la imatge i la salut de la policia a tot el país. "És una vergonya per a la policia", ha reaccionat, ràpidament, el ministre de l'Interior d'aquest estat alemany, Herbert Reul, que ha volgut deixar clar que "les acusacions colpegen la policia de ple". El polític conservador, de la Unió Cristianodemòcrata de la cancellera Angela Merkel, també ha sigut clar quan ha parlat del contingut del material interceptat: "És miserable propaganda neonazi i contra els refugiats".\nL'extrema dreta alemanya, sota vigilància dels serveis secrets\nEncara hi ha molts interrogants oberts, però segons la versió de les autoritats, un total de 126 imatges similars van ser compartides a través d'aquests grups, fundats entre el 2012 i el 2015. Onze dels agents haurien participat activament, enviant ells mateixos els missatges. La resta els va rebre, els va llegir, i en cap moment va denunciar-ho als seus superiors. A hores d'ara, dels 29 agents implicats, 14 ja han estat apartats de manera definitiva del seu càrrec. La resta hauran d'esperar que la investigació avanci per saber si la seva suspensió és temporal o definitiva.\nEl cas ha sortit a la llum de casualitat. Els investigadors van veure les imatges mentre estaven estudiant un altre cas, en què un agent de 32 anys estava acusat de difondre secrets oficials a un periodista. Quan van registrar el telèfon de l'agent a la recerca d'informació, es van trobar les imatges d'alt contingut xenòfob. Per aquest motiu, el ministre de l'Interior creu que hi ha més material i més implicats que encara no s'han detectat, ja que de moment només han tingut accés a un telèfon mòbil. "No pot tractar-se com una qüestió aïllada", ha dit el mateix Reul.\nPer aquest motiu, el ministeri de l'Interior regional ha anunciat que té previst crear un comissionat especial encarregat d'investigar el radicalisme d'ultradreta a la policia del Rin del Nord-Westfàlia. La decisió ja ha rebut resposta des del sindicat policial, que, indignats, han recordat que "la lluita contra l'extremisme de dretes és part de l'ADN de la policia".


Tauler d'anuncis Contacte\nTRUCK Castellar del Vallès\nObservatori de la logística\nCIM El Camp Parcel·la 5\nCIM El Camp Parcel·la 6.2\nCIM El Camp CIS\nCIMALSA /Sobre CIMALSA\nCIMALSA és una empresa pública de la Generalitat de Catalunya, encarregada de la promoció, el desenvolupament i la gestió d'infraestructures i centrals per al transport de mercaderies i la logística.\nCIMALSA té com a missió oferir als sectors del transport i la logística els millors emplaçaments per a la seva competitivitat.\nLa voluntat de CIMALSA és la de sumar la seva aportació a la d'altres infraestructures amb participació pública a Catalunya, com la xarxa de carreteres, els ports, les zones d'activitats logístiques, els aeroports o els ferrocarrils.\nCIMALSA dissenya els seus centres específicament per a les activitats logístiques i de transport, oferint els màxims estàndards d'accessibilitat, qualitat i serveis tant a les empreses com als treballadors i treballadores.\nEls centres desenvolupats per CIMALSA, promouran la creació de 13.000 llocs de treball.\nAixí mateix, en coherència amb les directrius europees de transport i amb la política de promoció del transport de mercaderies per ferrocarril, endegada per la Generalitat de Catalunya, CIMALSA incorpora la intermodalitat com a eix dels nous projectes de futur.\nConsell d'administració ➤\nPresident i Conseller Delegat:\nEnric Ticó Buxados\nIsidre Gavín i Valls\nSecretari d'Infraestructures i Mobilitat del Departament de Territori i Sosteniblitat de la Generalitat de Catalunya\nJosé Luis Aymat Satué\nSecretari de la Federació d'Empresaris d'Auto-Transport (FEAT)\nSixte Cambra Sánchez\nConseller independent i ex-President del Port de Barcelona\nAlbert Civit i Fons\nDirector de l'Institut Català del Sòl (INCASÒL)\nDomènec Espadalé i Vergés\nPere Padrosa i Pierre\nDavid Saldoni i Tena\nDirector General de Transports i Mobilitat del Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya\nFrancesc Sutrias i Grau\nDirector General de Patrimoni del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda de la Generalitat de Catalunya\nJosé María Chavarría i Homedes\nPresident de la Federació Empresarial Catalana d'Autotransports de Viatgers (FECAV)\nJordi Tomàs i Ribera\nCap de l'Àrea jurídica de CIMALSA\nEstatuts Vigents ➤\nEls seus directius ➤\nEls seus treballadors ➤\nÈtica Pública ➤\nBona administració ➤\nComptes anuals ➤\nLink territori ➤\n© Centrals i Infraestructures per a la Mobilitat i les Activitats Logístiques SAU Carrer Còrsega, 273, 08008 Barcelona Telèfon +34 93 363 49 60 NIF A-60165438\nTerminal Intermodal Empordà\nDirectori de xarxes socials Butlletins Directori d'aplicacions mòbils\nAvís legal:D'acord amb l'article 17.1 de la Llei 19/2014, la ©Generalitat de Catalunya permet la reutilització dels continguts i de les dades sempre que se'n citi la font i la data d'actualització i que no es desnaturalitzi la informació (article 8 de la Llei 37/2007) i també que no es contradigui amb una llicència específica.


Festa de la Forja a Piera\nA finals de Març pr incipi d’Abril sempre fent coincidir amb cap de setmana es celebra tots els anys la Festa de la Forja, a les 10 del matí al Barri dels Gats.\nJa és la vuitena vegada que es celebra aquesta festa en la qual s’intenta mostrar l’ art de la Forja a tothom que estigui interessat.\nMestres de l’art de la forja realitzen tallers per als visitants, també es realitzen tallers per a nens els quals poden realitzar petites peces com penjolls.\nD’altra banda les cuineres del barri realitzen un esmorzar popular en el qual cap any ha faltat la escudella i la carn d’olla. També hi ha paradetes amb artesania i gastronomia.\nLes peces que es realitzen durant la festa de la Forja sempre van destinades al barri, les quals any rere any van millorant l’aspecte que al costat dels seus edificis emblemàtics per la seva història, contribueix a tenir un barri realment màgic.\nTots els anys la festa és amenitzada per algun grup musical que acompanya els visitants.\nRecomanem visitar les pròximes festes i ajudar a fer més gran aquesta trobada d’artistes que mostren com l’artesania en tota la seva esplendor encara segueix viva a Piera i es mostra tal com és. Festa per a tota la família.\nFotografies de la Festa de la Forja\nTotes les fotos han estat extretes del web de l’ajuntament de Piera www.viladepiera.cat i són propietat dels seus autors. Centre Comercial Piera només les utilitza en el bé de Municipi i de promocionar en aquest cas les Festes Locals.


Es desclou la tenebra...: Cabòries (Repte Clàssic CDLXVI; 2)\nCabòries (Repte Clàssic CDLXVI; 2)\nDes del llagut la veu repenjada a l'ampit de la finestra, encarada a la badia, oberta de bat a bat. Si la calitja i el dia ennuvolat no enganyessin els ulls, asseguraria que l'està mirant a ell. Com ho ha estat fent els darrers dies, sempre a la mateixa hora: quan les barques tornen de la pesca, al límit del migdia.\nNo ha parlat mai amb ella, però la troba sovint pels carrers del poble i es creuen i només té esma d'esbossar un somriure si l'enxampa observant-la més del compte. La pell colrada pel sol i pel salnitre dissimula l'enrojoliment. Perquè ell, encara que no ho sembli, és tímid, murri i solitari.\nD'ella, de l'Anna Maria, ha sentit parlar-ne molt. La mare i les seves amigues sempre aprofiten qualsevol moment per fer safareig... És una noia culta, llegida i que pot tocar qualsevol partitura al piano de compositors estrangers, els noms dels quals no sabria deletrejar però que, de tant escoltar-los en els elogis cap a ella, sap com sonen.\nEl dia ha estat dur, però l'exígua pesca no tradueix tal duresa. Les xarxes li han malmès, un cop més, les mans i tan sols pensa en arribar a casa i deixar-se caure al llit. Un efímer descans que no li retornarà les forces per complet... Tot i així, la visió de la noia el reconforta i, traient el valor d'entre l'esgotament, alça el braç dret per saludar-la però el seu gest no obté resposta d'ella.\nPitjor encara, desapareix tot seguit.\nEl sol, darrere dels núvols, escalfa poc i la brisa és fresca. L'Anna Maria suporta estoicament la positura, abocada a la finestra. Observa la badia. Olora el xaloc que bufa amb suavitat, ple de flaires de mar i de peix acabat de pescar. Quan sàpiga que la llotja ja ha endegat el seu tràfec, mirarà de comprar mollets, crancs i escórpores perquè li agrada barrejar-se en la bullícia que hi ha, encara que no sigui la seva feina, sinó la de la minyona, fer la compra del peix. Després ja hi haurà temps per a Chopin i els seus nocturs o Listz i les seves transcripcions per a piano de les simfonies de Beethoven, que tant agraden al seu germà.\nDeixa la mirada abstreta en un punt indefinit, sense fixar-se en res, i pel seu davant desfilen les veles blanques dels llaguts que tornen de la pesca. Tot d'una, un braç s'alça en un dels llaguts. Reconeix la fesomia del jove pescador que saluda d'haver-la vista pels carrers del poble. Però no en sap el nom, només que la devora amb la mirada en creuar-se pel carrer. S'enrojoleix però resta immòbil, és una exigència expressa i no s'atreviria a trencar-la d'una forma tan absurda. I si no la saluda a ella?\nTot d'una, el seu germà la desperta de les seves cabòries.\nD'esquenes a ella, segueix retocant el llenç. Assegut en la cadira, que cruix cada vegada que vol allunyar-se de la pintura per trobar millor perspectiva, no hi ha res que el destorbi del seu exercici pacient. Ha volgut pintar-la així perquè l'angle de visió no afecti l'òptica i aconsegueixi un efecte més real.\nEl dia és rúfol, com els dies anteriors, i la llum és difícil de copsar. Prefereix el sol, la calç de les cases quan el migdia s'alça amb tota l'esplendor i es multiplica la llum. Però també és conscient que, d'haver triat el dia clar, l'Anna Maria no lluiria tant pel menor contrast luminiscent. I això és el que també persegueix: elogiar el cos de la seva germana i demostrar-li el seu amor sense que ella se n'adoni.\nObserva un cop més la pintura i, amb els gargots de la signatura i de la data, la dóna per finalitzada. Trenca el silenci amb la seva veu i la crida, cosa que la sobta, encara que hagi estat de forma amorosa:\n-Anna Maria, ja pots mirar. Descansa i vine, veuràs el teu retrat enllestit -la veu és dolça, amb matissos ambigus. Amb tot, no s'estalvia d'afegir amb un to sorneguer: -I deixa de flirtejar amb els pescadors, dona...


Les enquestes donen la majoria absoluta al 'premier' conservador en les eleccions d'aquest dijous\n5 min. Londres 11/12/2019 19:35\n651x366 El Regne Unit tria entre el fals final del Brexit i un canvi radical El Regne Unit tria entre el fals final del Brexit i un canvi radical\nEntre el foc i les brases? Si fa no fa, però amb matisos. Els britànics decideixen aquest dijous el seu govern per als pròxims cinc anys en les eleccions generals més decisives en una generació. Per als estàndards dels Regne Unit, la campanya ha tingut un to molt presidencialista, amb la pugna entre dos líders d’estils, personalitats i backgrounds molt diferents. Els electors trien entre Boris Johnson, de 55 anys, (conservador i actual premier) i Jeremy Corbyn, de 70 (laborista). Els dos candidats, per raons ben diferents, porten una bona motxilla a l'esquena.\n651x366 Boris Johnson, aquest matí de dimecres, a prop de Leeds, al nord d'Anglaterra, després d'amagar-se de les preguntes d'un periodista en una càmera frigorífica d'una granja, que la qual ha sortit carregat amb una caixa d'ampolles de llet / BEN STANSALL / GETTY IMAGES Boris Johnson, aquest matí de dimecres, a prop de Leeds, al nord d'Anglaterra, després d'amagar-se de les preguntes d'un periodista en una càmera frigorífica d'una granja, que la qual ha sortit carregat amb una caixa d'ampolles de llet / BEN STANSALL / GETTY IMAGES\nLa incògnita de quina pesa més s’haurà resolt durant la pròxima matinada de recompte de vots, que es preveu llarga, tot i que a les 23 h, hora de Catalunya, la BBC farà públic el resultat d’un sondeig fet a peu d’urna. I si hem de fer cas de l'última enquesta, difosa dimarts a la nit, serà Johnson qui s’endurà la grossa de Nadal i traurà, amb majoria absoluta, el Regne Unit de la Unió Europea (UE), objecte de l’únic i potser molt efectiu missatge tory: Get Brexit done (enllestim el Brexit).\nLa decisió que han de prendre uns 48 milions de persones –les registrades– també tria entre dos experiments polítics que no s'havien vist mai al Regne Unit. Les eleccions d’avui han esdevingut, doncs, un batalla politicocultural: d'una banda, la continuïtat conservadora –que s’alteraria pels efectes del Brexit en cas de victòria– i, d'una altra, la incerta possibilitat d’una sacsejada completa del sistema, si el veterà Corbyn, contra tots els pronòstics, esdevingués premier.\nL’experiment polític referit deriva de la mutació que han sofert els dos grans partits en lluita. El Brexit ha escorat progressivament els tories cap a la dreta, fins a confondre’ls amb l’extrema dreta del Partit del Brexit (Nigel Farage) i de l’ara encara més residual UKIP, cos que els allunya de les posicions moderades en què David Cameron els va situar a partir del 2005, quan va esdevenir líder. Economia ultraliberal amb un horitzó ancorat en els Estats Units de Donald Trump, vaga promesa de fi de l’austeritat i, sobretot, enduriment de les lleis d’immigració, l’efecte més visible de la sortida efectiva del Regne Unit de la UE el 31 de gener, si finalment és compleixen els pronòstics esmentats.\nA l’altra banda de la trinxera i de l’experiment se situa un Partit Laborista, que es presenta als electors amb el programa més radical des dels temps de Clement Attlee (primer ministre després de la Segona Guerra Mundial, 1945-1951).\nAixí, Corbyn promet la nacionalització de sectors estratègics del país (aigua, energia, internet de banda ampla), una revolució tecnològica i verda, la fi efectiva i real de l’austeritat i la inversió massiva en el sistema públic de sanitat (NHS) i altres serveis. A això el laborisme hi afegeix un nou pacte del Brexit i un segon referèndum, un augment d'impostos només per al 5% de la població –els de renda superior a 85.000 euros– i la fixació del de societats en el 26% (el mateix que amb Margaret Thatcher) des de l’actual 19%, com a fórmula per pagar totes les factures.\nPerò, més enllà de relat, dels programes i de les promeses, el que veritablement ha definit la pugna electoral ha sigut la confiança personal que desperten els dos grans líders entre l’electorat. Els índex de popularitat de tots dos són, en termes absoluts, catastròfics. El de Boris Johnson és de menys 20, i el del seu gran rival, Jeremy Corbyn, de menys 44.\nAmb tot, sembla que Johnson resisteix molt millor la fama de mentider i deshonest que el persegueix des de fa trenta anys, quan treballava de periodista per al Times – d’on va ser acomiadat per haver falsejat una informació– i per al Telegraph. Una fama que ha agreujat al llarg dels anys en política prometent tota mena d’accions i paradisos que no ha vist mai ningú. L'últim, el d’enllestir el Brexit més de tres anys i mig després del referèndum, gran esquer per atraure bona part dels 17 milions i escaig de persones que van votar a favor de la sortida de la UE. Cinc milions d’aquests són tradicionals votants laboristes als quals el cap dels tories ha adreçat cants de sirena. Però l’eslògan Enllestim el Brexit és, fonamentalment, fals. Perquè, si el Regne Unit acaba sortint de la UE el 31 de gener, llavors començarà una llarga negociació amb Brussel·les sobre el caràcter de la futura relació.\nLa falta d’empatia amb les classes populars, conseqüència de ser membre de l’elit, Johnson la supera amb una manera d’actuar propera al caos, que el fa aparèixer com un més, com si sortís de sobte a la reunió d’amics del pub de la cantonada. A Johnson, de fet, se li perdona tot.\nNo és pas el cas de Corbyn, un polític fonamentalment honest, assetjat des del primer moment del seu lideratge (2015) per una oposició interna d’inspiració blairista a causa del seu radicalisme social i econòmic. La seva trajectòria compromesa, per exemple, amb la causa de la pau a Irlanda del Nord o la dels palestins, o l’oposició a la guerra d’Iraq i a les armes nuclears, ha promogut el retrat fet per una premsa ferotge que, amb l’excepció del Daily Mirror i amb matisos del Guardian, l’han presentat com un perillós comunista i com un antisemita. Aquesta acusació, fonamentada en episodis o comentaris fets per militants del partit, que la direcció no ha corregit tan ràpidament com hauria d’haver fet, ha estat una constant gota malaia contra el seu lideratge.\nEl Regne Unit, doncs, tria entre posar fi al Brexit en un tres i no res o bé donar un missatge d’esperança radical que no s'ha sabut explicar en un eslògan tan senzill, tot i que rotundament fals.


4 detinguts en el desallotjament exprés d'una casa ocupada al Raval\nDirección corta: https://lahaine.org/dH0W\nMovimientos sociales dan inicio a la "contracumbre" del G7 en Irun\nMauricio Hernández Norambuena es encerrado en Cárcel de Alta Seguridad\n24/05/2012 :: Països Catalans\nL'administrador va trucar a la policia informant que s'havia trobat silicona al pany, que la portava estava oberta i que l'immoble havia estat ocupat al matí\nEls Mossos d'Esquadra van detenir aquest dimecres quatre persones que ocupaven un edifici buit del districte de Ciutat Vella de Barcelona. L'administrador de la finca va denunciar el mateix dimecres l'ocupació a la policia, que va procedir a efectuar el desallotjament exprés.\nSegons els Mossos, l'administrador va trucar a la policia informant que s'havia trobat silicona al pany, que la portava estava oberta i que l'immoble havia estat ocupat al matí. El bloc està ubicat al carrer Cera número 55 del barri del Raval de Barcelona.\nLa policia va desallotjar l'immoble enmig d'una concentració de protesta de més de mig centenar de persones. Els agents van identificar 17 dels concentrats per insultar-los. Les quatre persones que hi havia a l'interior del pis van ser detingudes per un delicte d'usurpació de béns immobles. Es tracta d'Ana Isabel P.M., Immaculada P.S., Jonathan G.M. i Ana M.D., tots majors d’edat. Segons la policia, un dels detinguts té antecedents per desordres públics.\nÉs el segon desallotjament aquest mes. El passat 9 de maig centenars de persones van manifestar-se per donar suport al desallotjament de la Rimaia, un dels centres socials ocupats més actius de la ciutat. L'edifici, situat a la ronda de Sant Pau, va ser ocupat a l'agost de 2010 aprofitant que el bloc portava més de quinze anys buit.


Una dosi addictiva de literatura de crispetes\nEdgar Cantero s'inventa una Vallvidrera devastada per les drogues a la seva quarta novel·la, 'Vallvi'\nEstem acostumats a pensar en Vallvidrera com un barri tranquil, de cases adossades. Edgar Cantero el converteix en un món de drogues i bandes criminals a Vallvi , la seva última novel·la.\nJOSEP LAMBIES Barcelona. 29/06/2011 00:00\n260x366 El 'making of' de 'vallvi' Edgar Cantero es va haver d'equipar de més d'un gintònic per fer volar la imaginació. Es nota que ve del planter d' El Jueves . / MANOLO GARCÍA El 'making of' de 'vallvi' Edgar Cantero es va haver d'equipar de més d'un gintònic per fer volar la imaginació. Es nota que ve del planter d' El Jueves . / MANOLO GARCÍA\nEdgar Cantero és el que es diu una jove promesa. Amb prou feines tenia pèl a la barba quan la seva primera obra, Dormir amb Winona Ryder , va guanyar el premi Crexells, l'any 2007. Ara encara no arriba als 30, tot i que considera que des del seu debut ha passat molta aigua sota el pont. "En aquest temps, he descobert la literatura pulp americana-explica Cantero-. Vaig començar amb Scorpions, second generation , d'un autor poc conegut que es diu Michael Linaker. Era una novel·la horrible, però em va ensenyar que un llibre pot donar-me el que més m'agrada del cinema". Així va néixer la seva quarta novel·la, Vallvi , la prova viva que existeix una literatura de crispetes. Acaba d'arribar a les llibreries, amb el segell de Proa.\nCantero ha mesclat les històries de drogues dels escriptors beatniks com William Burroughs amb films trepidants de la talla d' Els rius de color púrpura i els videojocs de la factoria Lucas Arts. Ho ha amanit tot amb la perspicàcia que ha guanyat treballant a la revista El Jueves i s'ho ha endut a la part alta de Barcelona, a Vallvidrera, un barri residencial idíl·lic, que en la novel·la pinta més apocalíptic que el Los Angeles de Blade Runner .\n'Molaritat' (que ve de 'molar')\nPerò que aquesta descàrrega de referents no espanti ningú. Cantero no es pot confondre amb un esnob ni en el blanc dels ulls. "La meva única consigna és fer riure el lector -diu, ensenyant la dentadura d'orella a orella-. Tant els crims com la guerra de bandes i els episodis sexuals estan al servei de la molaritat , qualitat de tot el que mola ". És per això que al protagonista -que en totes les novel·les és el mateix Cantero, versió millorada- li trepanen el membre viril amb una grapadora; que hi ha un seguici de superherois de pacotilla, vestits amb malles de colors; que hi ha curses amb mountain bike, i que el misteriós cas d'assassinat que vertebra la trama sembla una de les aventures de Jessica Fletcher. Però el que més mola és l'argot que Cantero s'ha inventat per ambientar aquesta Vallvidrera que ja no té ni una buguenvíl·lia. Hi ha els hips , els àrtics -no els confongueu amb els artsi- i els melindros . I el glaç , una droga dura que només es conrea a Collserola. "Confesso que per inventar-me tot això m'he hagut de prendre més d'un gintònic".


El impacto de las nuevas tecnologías en las industrias de la cultura | Interacció\nInici Apunts El impacto de las nuevas tecnologías en las industrias de la cultura\nPublicat per Centre d'Informació i Documentació el 13/01/2014 - 12:20 | Última modificació: 11/12/2015 - 15:58\nEl monogràfic es divideix en tres apartats. El primer, “Aspectes generals”, proporciona una visió general del tema i analitza la relació entre cultura i creixement econòmic; la tensió entre mitjans digitals i la propietat intel·lectual, i la influència de la política cultural i l’ús d’internet en l’accés a la cultura i el consum cultural. El segon, titulat “Industrias culturales y tecnolgía”, aborda l’impacte de les tecnologies en la producció i el desenvolupament cultural. S’hi analitza la influència de la digitalització del patrimoni cultural en la participació cultural; la transformació estructural de la indústria del llibre; s’hi presenta un model de direcció estratègica apropiat per a les Empreses Cooperatives i de l’Economia Social (ECES) que operen en l’àmbit industrial de la cultura, i s’hi reflexiona sobre el protagonisme de les xarxes socials en la indústria de la cultura. En el tercer apartat, “Estudio de casos” s’hi fa referència al paper que han tingut les xarxes populars locals en l’èxit de tres festivals celebrats en ciutats petites, i s’hi aporten alguns mecanismes de governabilitat d’aquestes xarxes, i s’hi analitzen algunes variables del disseny organitzatiu en la indústria cultural, s’hi estudia la mida de l’equip de treball, els sistemes d’informació i la cultura organitzativa.\nPodeu consultar tots els articles en pdf del monogràfic aquí.


Per què l'Ebola mata més a les dones? - Breus - Salut - Dones en Xarxa\ndijous 18 de setembre de 2014\nEntre el 55% i el 60% de les persones mortes per Ebola a Guinea i Sierra Leone durant aquest brot han estat dones, segons publicava el Washington Post el 14 d’agost. A Libèria, per la seva banda, les autoritats sanitàries situaven en un 75% el nombre d’aquestes. Tot i que no es disposa de dades estadístiques desagregades per sexe, l’Organització Mundial de la Salut (OMS) ha confirmat que el nombre de mortes de ebola és superior al d’homes, i que aquest desequilibri no té relació amb causes biològiques, sinó amb les seves diferents rols socials.\n"No hauríem d’haver necessitat tantes morts per adonar-nos de com l’atenció a les dinàmiques de gènere podria ajudar a salvar vides", alertava a Foreign Policy Lauren Wolfe, periodista i directora del projecte Women Under Siege. Ja el 2007, la investigadora de l’Organització Mundial de la Salut Martha Anker havia apuntat que "les diferències en l’exposició entre homes i dones han demostrat ser factors importants en la transmissió de la febre hemorràgica del Ebola. Per tant, és important entendre els rols de gènere i les tasques, ja que afecten al grau d’exposició ".\nLes dones són responsables de la cura dels membres de la família quan emmalalteixen, cuinen, els netegen i renten la seva roba, el que suposa un factor de risc significatiu d’una malaltia la via de contagi és el contacte amb els fluids de la persona malalta. A més, són majoritàries en llocs d’infermeria i neteja en els centres de salut, que són els més exposats al contagi. Són les que atenen els parts i les que solen realitzar la preparació tradicional dels cadàvers per ser enterrats. A més, quan estan embarassades, el seu major contacte amb els entorns sanitaris augmenta el seu risc de contagi. "Durant un brot al Congo a l’octubre de 2003, un investigador va preguntar a un grup d’homes com evitaven contraure Ebola, i ells van respondre que asseguraven que les dones cuidessin als malalts, protegint així als homes de la infecció", explicava la investigadora Martha Anker en 2007.\n"Quan les dones són les principals víctimes en una epidèmia, pocs estan disposats a reconèixer que és així, preguntar-se per què, i construir respostes en conseqüència", afirma Lauren Wolfe. Atès que la malaltia infecciosa afecta homes i dones, les intervencions davant del brot han preferit centrar-se en la salut pública, en el control i el tractament, deixant per a una segona fase l’abordatge de les desigualtats de gènere que puguin existir: l’accés desigual als serveis de salut, als espais de presa de decisió o als recursos.


Croft View Salcombe Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 37 allotjaments a Salcombe.\nSalcombe, Salcombe, Regne Unit - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Croft View\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Salcombe, Croft View és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Croft View, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Els clients de l'hotel poden gaudir de aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, nevera, renta vaixelles per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Salcombe, faci de Croft View la vostra llar.\nAllotjaments a Salcombe


Llagostera debat la Reserva de la Biosfera de la costa - Diari de Girona\nLlagostera debat la Reserva de la Biosfera de la costa\nEls promotors de la candidatura per la protecció per part de la Unesco del litoral gironí organitzen sessions participatives a diversos municipis\n22.02.2019 | 00:38\nSessió participativa sobre la candidatura a Llagostera. aj. de llagostera\nSessió participativa sobre la candidatura a Llagostera.\nLes entitats promotores de la candidatura de la Costa Brava com a Reserva de la Biosfera per part de la Unesco, com ara la Diputació de Girona, el Campus Patrimoni Natural i Cultural de la Universitat de Girona (UdG), la Fundació Mar i el Patronat de Turisme de la Costa Brava, entre d'altres, han organitzat sessions participaves a diversos municipis gironins per recollir les percepcions de la població respecte al distintiu. La setmana passada es va realitzar una sessió participativa a Roses i aquest dilluns va ser el torn de Llagostera.\nEls responsables de treballar per la candidatura van informar en la presentació del projecte que va tenir lloc a la Diputació de Girona la setmana passada que iniciarien un seguit de sessions obertes a la ciutadania a diversos municipis per recollir les reaccions de la població de cara a lluitar perquè la Costa Brava sigui reconeguda com a Reserva de la Biosfera de la mà de la Unesco. Aquest dilluns, la sala polivalent del centre cultural Can Roig de Llagostera va acollir una de les jornades.\nEl president de l'Associació Amics del Mas Roig i expert en temes mediambientals, Francesc Sureda, assegura que a l'acte hi van participar ciutadans interessats en la iniciativa, que pretén ser «una eina per protegir la Costa Brava en criteris de sostenibilitat», puntualitza. També explica que els participants es van reunir en petits grups per debatre sobre diversos àmbits, com ara l'econòmic, el social o el mediambiental, que es compararan amb les percepcions dels altres municipis. Segons el calendari previst, durant el 2019 l'objectiu és elaborar un dossier del projecte que s'entregaria aquest desembre al Programa Home i Biosfera (MAB) de la UNESCO a Madrid.


Saboredo » Patrimoni natural\nVectors de contaminació, recuperació, etc.\n¿Quines activitats i circumstàncies poden afectar a l’estabilitat dels talussos?\n¿Coneix el grau de vulnerabilitat, superficial i subterrània, a diferents afecciones?\n¿Estan definits els vectors per on una contaminació pugui penetrar en l’àrea?\n¿Existeixen activitats que puguin suposar un risc real prop de la zona?\n¿Com mantenir aiguamolls en èpoques de depressió del freàtic?\n¿Quina relació de pros i contres pot representar una determinada extracció d’àrids?\n¿Es disposa d’una “fotografia” detallada del conjunt d’activitats i la seva interrelació amb l’àrea gestionada?\n¿Quines condicions territorials i temporals han de regir per a minimitzar impactes produïts per extraccions d’aigua subterrània?\nPer a una gestió eficaç del Patrimoni Natural és fonamental el coneixement progressiu dels seus diferents aspectes, tant de caràcter superficial com subterrani. Per que sigui un reflex de la realitat, aquest coneixement ha de ser obtingut de primera ma, mitjançant feines de camp.\nRisc i Vulnerabilitat\nSempre existeix el risc de que un Patrimoni Natural es vegi afectat per una contaminació o altres afeccions externes a aquest. El que es pot minimitzar és l’impacte d’aquesta possible afecció, mitjançant un coneixement de la vulnerabilitat de la zona i mitjançant el posar en pràctica mides de prevenció. És en aquests casos quan la paraula Gestió equival a Prevenció.\nDefinició de vectors de contaminació\nL’experiència mostra que els vectors per on pot penetrar una contaminació no sempre són evidents, sobretot si són de naturalesa subterrània. Un estudi de vulnerabilitat posarà de manifest si existeixen vectors ocults.\nRecuperació del Patrimoni Natural\nExisteixen diferents alternatives de recuperació del Patrimoni Natural. L’Òrgan Gestor necessita conèixer quines són les més apropiades des del punt de vista cost/eficàcia per a prendre una decisió argumentada i sostenible davant l’Administració i l’opinió pública.