Bloc del Centre d'Estudis Interplanetaris (CEI): «La Vanguardia» parla d’un nou triangle de desaparicions a Veneçuela\n«La Vanguardia» parla d’un nou triangle de desaparicions a Veneçuela\nLa secció Vida de La Vanguardia.com del passat dimarts dia 8 titulava una notícia sota el cridaner epígraf de «Un nou triangle de les Bermudes a Veneçuela?»\nSegons la notícia recollida en molts mitjans internacionals, nombroses persones i equips de rescat estaven buscant a l’arxipèlag de Los Roques de Veneçuela l’empresari de moda italià Vittorio Missoni i cinc persones més, desaparegudes totes en un avioneta a la zona el 4 de gener. L’aeronau, de matrícula YV-2615 de color blanc, era un model BN-2 Islander de 1968.\nEl pilot de l’avioneta, Germán Marchant, de 65 anys i el seu copilot Juan Ferrer, de 45, s’enlairaren cap a les 11 i 45 minuts del matí des de la pista d'El Gran Roque amb destinació a l’aeroport internacional de Maiquetia. Minuts després, a uns 18 quilòmetres aproximadament, activaren l’alarma d’emergència. Fou l’únic i darrer contacte amb la torre de control.\nLes autoritats no han pogut determinar si l’avioneta duia una balisa de 406 MHz que permet enviar automàticament les coordenades. Tot i que és obligatori usar-lo, no s’activà y es dubte de la seva existència. A hores d'ara no s'han trobat restes de l'avioneta.\nLa Vanguardia indicava que aquestes illes –molt popular com a destinació turística, especialment per al submarinisme, «continuaven llaurant-se una fama similar a la del Triangle de les Bermudes [...] on la llegenda popular diu que desapareixen avions i embarcacions per causes misterioses».\nDes de mitjans dels 90 hi haurien hagut almenys 15 incidents –aquí La Vanguardia col·loca un enllaç a la notícia del diari britànic The Guardian, amb aeronaus implicades en accidents fatals, desaparicions o d’altres incidents.\nLa versió digital del rotatiu afegia que «el mite de la zona maleïda començà a consolidar-se» el 4 de gener de 2008, quan un avioneta YV-2081 de l’empresa Transaven, en vol de Caracas a les illes desaparegué amb 14 persones a bord. Abans que es produís, el pilot informà de problemes en el motor quan s’apropava a l’arxipèlag. El cos del copilot fou recuperat arrossegat pel mar fins ala costa, però no es van trobar les restes de l’aparell ni dels altres desapareguts.\nAquesta àrea se suma a d'altres de la Terra que arrosseguen també la llegenda d´ésser zones de misterioses desaparicions d'avions i vaixells. El rànquing és encapçalat per l'anomenat Triangle de les Bermudes. La trama del mite inclou explicacions diverses que van des de bases d'ovnis fins a d'altres cientifistes com la presència de metà a les aigües.\nFora del folklore popular, en el cas de Los Roques cal considerar el tipus d'aeronaus utilitzades en els trajectes, la seva antiguitat i el nivell de manteniment. Tanmateix, algú ha calculat la ràtio d’accidents per nombre de vols i quilòmetre quadrat a la zona per a poder fer qualsevol afirmació estadística?\nPublicat per a 13:44\nEtiquetes de comentaris: català, Desaparicions avions, triangles, Veneçuela\nBanyoles presenta un carnestoltes centrat al volta...\n«La Vanguardia» parla d’un nou triangle de desapar...


Baròmetre Grup Efebé: Baby Boomers i Generació X volen seguir vivint en comunitat quan siguin grans i sentir-se autònoms, capaços i autosuficients | Grup Efebé\nBaròmetre Grup Efebé: Baby Boomers i Generació X volen seguir vivint en comunitat quan siguin grans i sentir-se autònoms, capaços i autosuficients\nII Baròmetre Grup Efebé 2021, dónde y cómo queremos vivir cuando seamos mayores.\nL’actual model de “Residència per a gent gran” no compleix les expectatives d’un 78% dels enquestats\nL’envelliment de la societat, la dependència i la qualitat de vida que tindrem de gent gran és un repte social i personal futur molt rellevant. Sovint queda tapat per altres temes que marquen l’agenda mediàtica. Tot i això, cada vegada són més les persones que viuen amb proximitat i angoixa on i com passaran la seva vellesa.\nEns referim a un col·lectiu que, si és possible, vol continuar vivint com ara durant la seva vellesa o quan desenvolupi algun grau de dependència. Sobre aquest tema tracta el II Baròmetre Grup Efebé 2021, dónde y cómo queremos vivir cuando seamos mayores que presentem amb el propòsit d’investigar i reformular l’oferta actual de solucions residencials per a la tercera i quarta edat.\nAquesta investigació de Grup Efebé ha estat realitzada per la consultora Tàctica Investigació Estratègica, amb la col·laboració de la Facultat de Ciències de la Salut de Blanquerna. S’ha estudiat sobre una mostra de 797 persones, entre 40 i 70 anys (col·lectius de les generacions Baby Boom i X, que són les nascudes entre 1950 i 1980). Tots són municipis espanyols de més de 200.000 habitants. L’estudi ha treballat en dues variables. Primer, preguntant com i on voldrien viure quan arribessin a la forquilla d’edat d’entre 75/80 anys. D’altra banda, com i on voldrien fer-ho si desenvolupaven algun tipus de dependència.\nL’actual model de residència no convenç, segons el Baròmetre Grup Efebé\nAbans d’entrar a quin tipus d’espais i entorns són els preferits el II Baròmetre Grup Efebé 2021, dónde y cómo queremos vivir cuando seamos mayores, ens presenta algunes conclusions:\nPer a un 78% dels enquestats, l’actual model de “Residència per a gent gran” no compleix les seves expectatives d’espai on aspiren a viure a partir dels 75/80 anys o quan desenvolupin algun grau de dependència. A més, en una escala d’1 a 5, sent 1 gens satisfactori i 5 molt satisfactori, el valor mitjà de l’actual model és clarament insatisfactori amb una valoració mitjana de 2,64 i l’aprovat és el 4.\nDe la mateixa manera, un 84% dels enquestats assegura que estan convençuts que els seus fills no podrien cuidar-lo; i un 96% no volia ser una càrrega. Conseqüència, un 69% va afirmar que “els meus fills preferiran que sufragui les meves despeses amb el meu patrimoni, encara que no els pugui deixar res en herència”, trencant així la tradició o obligació de deixar alguna cosa en herència al fill a canvi de la cura del progenitor.\nEn tercer lloc, un 68% dels enquestats volia continuar vivint a casa seva amb un nivell de contractació d’assistència sociosanitària o domèstica més gran o menor al propi domicili o fins i tot assistint al Centre de Dia. Només un 2% dels dos col·lectius (75 /80 anys o de gran amb dependència) defensava anar a viure a casa de la família.\nEn aquest apartat, es planteja la hipòtesi d’una possible presa de decisió de canviar de manera de vida i optar per no continuar vivint al domicili actual. A partir dels 75/80, només un terç (34%) planteja com a probable aquesta possibilitat. Un 47% ho veu molt difícil, i el 19% es tanca en banda. Aquells que veuen viable abandonar els seus domicilis assenyalen que el nou espai ha de tenir clars avantatges en la qualitat de vida.\nAbans de saber on viurem… com volem sentir-nos de grans?\nAbans de començar a visualitzar dues concepcions diferenciades d’espai/entorn i model residencial, el II Baròmetre de Grup Efebé preguntava com volien sentir-se grans.\nPer als de 75/80 anys la prioritat és sentir-se autònom, autosuficient i capaç (66%); vital, animat, alegre (56%) i segur, estable i sense risc (52%). Això fa que en aquest col·lectiu quan es demanen nous espais residencials, aposta per un equilibri entre variable d’espai i servei, i la primera prioritat és comptar amb un espai privat íntim i personal.\nPer als dependents, la prioritat és sentir-se cuidat, atès, ajudat (71%); apreciat estimat, estimat (43%) i assegurança, estable i sense risc (52%). Aquests donen un èmfasi més gran a les variables de servei, sent la seva primera prioritat els serveis professionals de cures sanitàries.\nQuè m’ha d’oferir viure fora de casa?\nEl Baròmetre també assenyala que, perquè els col·lectius enquestats deixin el domicili, cal proposar alternatives. Per exemple, models convincents i capaços de vèncer l’aferrament al propi espai vital, abandonar la llar, l’espai propi i ple de records.\nEn tots dos casos la fórmula preferida, en un possible canvi de mode de vida i canvi de residència, es concentra en la fórmula “apartaments assistits” (59%). Aquesta, juntament amb l’opció habitatge (casa o pis) compartida i autogestionada amb amics (26%), deixa l’opció residència per a gent gran en un residual (14%).\nLa mostra compara dues expectatives de nous espais residencials i vivencials molt diferenciats (sense dependència i amb dependència), però també es donen certes coincidències de base a l’entorn. Coincideixen que prefereixen viure en parella (59% – 69%) o conviure amb gent gran de la mateixa generació o + 10 anys (58% – 72%). També en poder conviure amb un animal domèstic (70% – 63%) o tenir una actitud participativa en l’organització. Fins i tot en la presa de decisions, o implicar-se en alguna activitat o tasques als centres, com a voluntaris (59% i 64%). En darrer lloc, preval el desig de residir en nucli urbà de poblacions petites, en ple entorn natural (69%-70%) i envoltats per espais verds, sense grans desnivells per poder sortir a passejar (62%-73%).\nUn espai/entorn diferent si s’és dependent o no\nArribem a la darrera part del II Baròmetre Grup Efebé 2021, on i com volem viure quan siguem grans. Aquí es perfilen dos models diferents en relació amb l’entorn i el tipus d’implicació que es vol mantenir en aquest nou espai:\nEl col·lectiu 75/80 anys prefereix un entorn convivencial més reduït en nombre de residents. Amb unitats formades per un màxim de 12 persones en total. Busquen aconseguir una obertura a conviure en comunitats intergeneracionals que integrin gent jove, famílies i gent gran. Espais que estiguin a prop de centres cívics, casals, ofertes de lleure i de serveis essencials, com ara farmàcies i CAP.\nEl col·lectiu dependent busca un entorn convivencial amb un nombre més gran de residents. Amb més de 20 persones i que estiguin més focalitzats en la gent gran, d’una mateixa generació. També mostren una obertura menor a conviure en comunitats intergeneracionals. Es prioritza l’entorn natural, els espais verds, renunciant a l’esbarjo i als serveis essencials, tots dos ja integrats dins del centre.\nEn aquest aspecte cal destacar que els enquestats defensen espais integrats on puguin complir tot el cicle vital. Començant a ser usuaris d’aquestes instal·lacions sense cap mena de dependència, i rebent l’atenció requerida conforme aquesta apareix i evoluciona.\nConclusió del Baròmetre Grup Efebé: s’obre un escenari d’oportunitats\nLes conclusions del II Baròmetre Grup Efebé 2021, on i com volem viure quan siguem grans, ens adverteixen que estem davant d’un problema cada cop més rellevant, tant social com personal. Que ja estan plantejant aquesta preocupació aquelles generacions nascudes entre el 1950 i el 1980. Aquesta realitat “va acompanyada de poques opcions de solució institucional a uns models residencials visibilitzats avui com a insatisfactoris per afrontar una nova realitat de futur”, segons l’Anna Fornt, Directora General de Grup Efebé.\nPer l’Anna Fornt, la màxima responsable de Grup Efebé, “cada vegada és més evident la inquietud en relació amb les condicions de vida de la gent gran. Hi ha una necessitat clara i s’ha obert un escenari d’oportunitats per generar nous conceptes de productes residencials”.\nBaròmetre Grup Efebé 2021


«La Trail Creixell la fa un poble sencer, hem reconstruït corriols» - Empordà\n«La Trail Creixell la fa un poble sencer, hem reconstruït corriols»\nEl creixellenc Pere Montserrat, de 16 anys, és coorganitzador de la primera edició d'una cursa de muntanya que se celebrarà el 23 de desembre després dels aiguats\nLLUIS RIBERA 27.11.2018 | 16:47\nPere Montserrat, provant els camins de Creixell\nL'aiguat del cap de setmana anterior va impedir que es disputés la primera edició de la Trail Creixell Empordà Corriols d'Aigua, una cursa de muntanya que tenia recorreguts de 14 i 7 km per la serra de Creixell. No obstant això, la il·lusió segueix intacta per a Pere Montserrat Coll, coorganitzador de la prova amb només 16 anys, que té previst celebrar-la el diumenge dia 23 de desembre. «La vam anul·lar a la matinada quan la ribera ja passava més de dos pams per sobre el passallís de Creixell. Quan ens vam aixecar, la ribera ja s'alçava dos metres i tothom va coincidir que no es podia fer, ja que hauríem tingut problemes», recorda.\nEl jove creixellenc havia decidit, fa mig any, dur a terme una cursa a l'entorn del seu poble. Es va inspirar en «la cursa enMoviment», que va impulsar quan estava estudiant 4t d'ESO a les Escolàpies de Figueres i que va comptar amb 300 participants. «Muntar aquesta cursa em va agradar i vaig decidir exportar el model a Creixell», recorda. Es tracta d'una prova que «la fa un poble sencer» que pertany al municipi de Borrassà. És organitzada per l'Associació de Veïns i Amics de Creixell, presidida per Jordi Palmada, al qual Montserrat agraeix perquè «m'ha ofert tot el que estava a les seves mans». Però no tot ha estat senzill, ja que com a «dificultat més gran ha estat trobar un patrocinador oficial i crear el recorregut, sobretot per la gran quantitat de corriols a reconstruir i a remodelar».\nQuan la trail de Creixell es pugui córrer, els participants «coneixeran indrets tan meravellosos com la Font dels Estudiants o la Resclosa, tot i que el que la fa més original i autèntica són els corriols que s'enfilen per aquestes muntanyes i que fan que el simple fet de córrer ja sigui una aventura».\nImpossibilitat de créixer\nEls 250 dorsals que va posar a disposició es van esgotar cinc dies abans del dia estipulat per la prova i tot i que tindria marge de temps per ampliar-los, Montserrat ho descarta: «Ho hem mirat per tots costats i no es pot. A Creixell, hi vivim una trentena de persones i el poble té la major part del seu terreny, no construït, treballat o bé és bosc; ja hem hagut de condicionar camps i tallarem el trànsit». En aquest sentit, el jove empordanès també imaginava augmentar les distàncies de 14 i 7 km i convertir la cursa en una mitja marató (21 km), però «en un espai tan reduït com la serra de Creixell és gairebé impossible; a veure si en altres edicions podem 'travessar fronteres' i arribar al track de 21 km».\n«Atraure el públic jove», com la Fox\nQue adolescents impulsin curses a la comarca no és nou. Montserrat té 16 anys i el 2016 el santllorencí Martí Lagresa, quan en tenia 15, va coordinar la Fox Trail de Sant Llorenç de la Muga. «M'agradaria poder arribar a tenir una cursa com la seva. Crec que, tot i no tenir els coneixements que pot tenir un adult, algú com en Martí o jo pot oferir allò que li falta a la cursa per atraure el públic jove».\nAra bé, abans que apuntar-se a curses opta per «dissenyar el recorregut per on vull córrer». En els darrers mesos, però, ha participat en la Despertaferro de Bàscara i a la Tramun-Trail de l'Escala, «una cursa espectacular que voreja la costa escalenca. Per participar en una prova, el que primer miro és l'entorn». Per al creixellenc, l'Alt Empordà «té una zona com poques hi ha a Catalunya, ja que en tan poc terreny tenim mar, plana i costa».\nA més de córrer per la muntanya, Montserrat practica l'esquí alpí i l'excursionisme. Com no podia ser d'una altra manera, l'actual estudiant de 1r de Batxillerat de l'Institut Ramon Muntaner li agradaria vincular-se en un futur en quelcom relacionat «amb els boscos i la muntanya, com ara guia o explotació forestal, però també em veig treballant en el Cos de Bombers». Tanmateix, una altra de les seves passions és el futbol, el qual practica en el juvenil del Borrassà, seguint el llegat del seu pare, Pere Montserrat. L'exjugador del Roses i Figueres «és un mirall per mi, és una de les persones que més m'ha ensenyat com van les coses i, en el futbol, el vaig veure jugar en els seus últims anys».\nAixò no va d'heroïnes.\nL'Hospital de Figueres confirma que no ha registrat cap contagi.\nMúsica de missa.


INS Vallbona d'Anoia | La clau en l'educació no és ensenyar, és despertar (Ernest Renan) | Pàgina 30\nProperament a l’Institut …\nJornada de Nadal: divendres 20 de desembre de 8 a 13:30h. Entrega de notes el mateix dia a tutoria.\n2. ESCOLA D’ESPECTADORS!!\n28 de novembre: COMPRA D’ENTRADES per l’obra de teatre “Europa Bull” d’en Jordi Oriol . Recordeu d’utilitzar el descompte ! https://www.tnc.cat/\nFinalment s’ha triat el diumenge 15 de DESEMBRE\nJa tenim reservat el bus que ens recollirà aquest cop a la parada de bus d’El Xaró (La Pobla de Claramunt) a les 16h!!\nColònies del Treball de Síntesi de 2n\nJa estem instal·lats a Barruera, a la Vall de Boí. Després de visitar les esglésies romàniques de Sant Climent i Santa Maria de Taüll, hem voltat pel poble i hem al·lucinat amb el videomapping de Sant Climent, que recrea els frescos originals datats del 1123 i que actualment es troben al MNAC.\nTot baixant a peu fins a Barruera, hem passat per Boí i hem aprofitat per fer una bonica panoràmica de tot el grup.\nDimecres ens visita l’escriptora Maite Carranza\nCompte, que hi ha un canvi de data!!\nLa Maite Carranza ens visita el dimecres, 13 a les 11:30h\nCartell en pdf: Cartell Maite Carranza – Maria\nUna visita literària: Francesc Xavier Ambrós\nEl passat dimecres dia 9 de març ens va visitar l’escriptor Xavier Ambrós, autor de la novel·la El secret del Cadí. Ens vam reunir els alumnes de 2n d’ESO durant una hora i escaig per conèixer amb profunditat els misteris d’aquesta història. El Xavier va començar demanant-nos preguntes i curiositats que ens havia despertat la lectura de l’obra. Vam fer-li preguntes com: –Quant temps vas tardar a escriure aquesta novel·la? Vas visitar tots els llocs que surten a la novel·la? etc.\nTambé ens va parlar de com es va inspirar per escriure l’obra. Ens va dir que havia viatjat a Mèxic per buscar més informació sobre la llegenda asteca que havia descobert a la Cerdanya, concretament a Vima.\nA continuació ens va mostrar fotografies de la Cerdanya i de Mèxic on es veien els llocs on succeeixen els fets de la seva novel·la. Ens va semblar molt interessant perquè vam posar la imatge real a tot allò que ens havíem imaginat.\nFinalment l’autor ens va signar els llibres i vam estar una estona parlant amb ell sobre aquesta lectura tan misteriosa, fascinant i emocionant. La recomanem!!\nUs deixem unes fotos de testimoni.\nAÏNA, QUIM I TOTS ELS ALUMNES DE 2n d’ESO\nESO 2, General Català, El secret del Cadí, F. X. Ambrós, Lectura, Visita literària 0\nDurant la setmana del 29 de febrer al 3 de març 4 alumnes i 2 professores del centre han participat a la primera trobada del projecte ECLIPSE. Els alumnes han estat acollits per les famílies dels estudiants italians de l’institut G. Mazzini de Livorno. En aquest… Llegeix més»\nAgraïment Marató TV3\nFinal classes 1r trimestre\nFestiu - Constitució\n4t ESO - Parlament de Catalunya\n10/12/2019 @ 8:00 - 14:30\nJunta avaluació 1r trimestre\nPdR Entrega guió i diari\nJornada especial Nadal\n20/12/2019 @ 8:00 - 13:30


Les persones migrants estan més sobrequalificades que les nacionals a la UE - Social.cat\nLes persones migrants estan més sobrequalificades que les nacionals a la UE\nLes dones tenen més probabilitats de treballar per sota de la seva formació que els homes, independentment de la ciutadania\nDivendres, 23 de juliol de 2021 | 08:45 h\nA la UE hi ha una bretxa de gènere per als tres tipus de ciutadania | Kate Townsend (Unsplash)\nLes persones migrants sovint tenen un paper important en els mercats laborals i en les economies dels països on s’estableixen. Tanmateix, segons dades de l’Eurostat publicades aquest dimecres, els ciutadans estrangers ocupats tenen més probabilitats que els nacionals de tenir una qualificació excessiva per al seu lloc de treball.\nEl 2020, la taxa de sobrequalificació de la UE va ser del 41,1% per als ciutadans extracomunitaris i del 32,3% per als ciutadans d'altres estats membres de la UE. Per contra, la taxa de sobrequalificació dels nacionals es va situar en el 20,8%.\nEs defineix com a treballadors amb una qualificació excessiva aquelles persones amb un nivell acadèmic terciari (nivells entre cinc i vuit segons la classificació internacional d'educació) que treballen en ocupacions de qualificació baixa o mitjana, enteses com aquelles per a les quals no es requereix un nivell acadèmic terciari.\nDe tots els estats membres de la UE, la quota més alta de ciutadans sobrequalificats que no pertanyen a la UE es va registrar el 2020 a Grècia (71,6%), seguida d'Itàlia (66,5%), Espanya (55,9%) i Xipre (55,9%). Tanmateix, aquests també van ser els països amb la proporció de nacionals ocupats amb una qualificació excessiva, amb Espanya al capdavant amb un 34,5%.\nLes dones, més qualificades independentment de la ciutadania\nUna comparació de les taxes de sobrequalificació entre sexes revela que a la UE hi ha una bretxa de gènere per als tres tipus de ciutadania. El 2020, la taxa de sobrequalificació entre els nacionals era d'un punt percentual més alta per a les dones que per als homes; i la bretxa s'eixamplava per sobre dels sis punts percentuals tant pel que fa als ciutadans d'altres estats membres de la UE (6%) com per als ciutadans extracomunitaris (6,4%).\nEls joves estrangers, menys qualificats\nPel que fa a la comparació per grups d'edat, a la UE les taxes de sobrequalificació per a ciutadans extracomunitaris i ciutadans d'altres estats membres eren generalment més altes entre les persones d'entre 35 i 64 anys que entre les de 20 a 34, mentre que la situació dels nacionals es va invertir.\nLa taxa de sobrequalificació dels ciutadans més grans de fora de la UE va ser 9,4 punts percentuals superior a la taxa corresponent per als ciutadans més joves de la UE. Per als ciutadans d'altres estats membres, aquesta bretxa era menor, amb 2,2 punts percentuals.\nPer contra, la taxa de sobrequalificació dels nacionals va ser superior entre els més joves que la de les persones grans, amb una diferència de 4,6 punts percentuals.


Serveis de fosa a pressió de la Xina - Feu una comanda de fosa a pressió personalitzada en línia - Minghe Casting\nTecnologies de fosa a pressió única, un estàndard: qualitat puntual\nLa fosa a pressió és un mètode de fosa de precisió que utilitza alta pressió per forçar el metall fos a un motlle de metall amb formes complexes. El 1964, la Japan Die Casting Association va definir la fosa a pressió com "un mètode de fosa que pressiona l'aliatge fos en un motlle de precisió a alta temperatura i la massa produeix una superfície de fosa d'alta precisió i excel·lent en poc temps". També es coneix com a fosa a pressió. La resistència a la tracció d'aquests materials és gairebé el doble que la dels aliatges de colada normals. És més positiu per a les rodes, marcs i altres peces d’automòbils d’aliatge d’alumini que es volen produir amb materials resistents als impactes de major resistència. significació.\nVoleu escurçar el cicle de producció i reduir el cost del vostre projecte principal? Integrats amb diverses tecnologies avançades, els serveis de fosa a pressió poden simplificar el procés de fabricació i accelerar la producció en lots de components mecanitzats, així com aconseguir un nivell més alt de precisió i qualitat puntual.\nEls nostres serveis de fosa a pressió personalitzats es veuen reforçats per la nostra extensa biblioteca de màquines Minghe i l’amplitud general de la tecnologia de fosa a pressió. Pocs poden coincidir amb Minghe Casting seguint les especificacions exigents o en la recreació de geometries complexes per a la producció d’alt volum de tot tipus de peces de materials especialitzades.\nPer què triar els serveis de fosa a pressió de la Xina?\nCom un dels proveïdors de serveis de fosa a pressió de més ràpid creixement de la Xina, les següents capacitats de fosa a Minghe estan disponibles per satisfer les vostres necessitats de peces de fosa a pressió, des de la producció en massa fins al mecanitzat de peces de precisió i d’eines, fins a la producció d’ús final. els estàndards de qualitat de les indústries més exigents del món amb els nostres equips d’última generació i professionals formats. Alguns d'ells inclouen:\nComplint plenament els requisits exigents dels nostres clients\nCompliment dels requisits d’obtenció de materials DFARS\nCompliment estricte de PPAP i Process FMEA per a clients d'automoció\nQualificat en KanBan i en altres sistemes de gestió d’inventari i de qualitat orientats al client\nTot i que la tecnologia d’avantguarda és essencial, només és una eina per assolir el mateix objectiu que hem perseguit de manera senzilla durant més de 35 anys: un rendiment tan fiable que els clients triïn amb confiança Minghe Casting com el seu proveïdor preferit.\nEls clients confien en l'experiència de Minghe per detectar reptes de fabricabilitat i oferir solucions que evitin els colls d'ampolla.\nSuggerir un disseny òptim per a la seva fabricabilitat pot afinar un component existent per augmentar la velocitat de producció i reduir el cost unitari. Minghe Casting és una font logísticament ideal per a tasques de fosa a pressió.\nCapacitats dels serveis de fosa a pressió de la Xina\nMinghe Casting ofereix i és capaç de produir projectes tant a mitjà com a llarg termini a l’hora de proporcionar els nostres serveis de fosa a pressió. Minghe Casting subministra els serveis de fosa a pressió més importants de la indústria durant més de 35 anys en una varietat de tecnologia per a una àmplia gamma d'aplicacions.\nFosa a pressió a càmera calenta per a aliatges de baix punt de fusió. Podem ajudar amb aliatges de baix punt de fusió\nFosa a pressió a càmera freda per a components forts i producció ràpida\nRelació força-pes ideal; Fundició a pressió de paret prima per a peces d’alumini lleugeres i complexes\nEls motlles de fosa a pressió de Minghe utilitzen aliatges d’alumini i zinc per produir foses idèntiques de peces petites o grans.\nEl mètode té avantatges com el de rendible, de bona qualitat i de control de processos sobre altres tècniques de fosa.\nMinghe ofereix mecanitzat CNC intern com a complement als serveis de fosa a pressió de Minghe.\nXina Minghe Materials de fosa a pressió\nServeis de fosa a pressió de Minghe que treballen amb alumini, zinc i altres.\nFundició de zinc\nFosa a pressió de magnesi\nPlanxa de Fosa\nAcabats superficials China Minghe\nPodeu triar una àmplia selecció de serveis d’acabat de superfícies metàl·liques després del mecanitzat al fabricant de fosa a pressió Minghe per millorar l’aspecte de les peces, la suavitat de la superfície, la resistència a la corrosió i altres prestacions de les peces de fosa a pressió.\nAplicacions dels serveis de fosa a pressió MINGHE\nLes peces de fosa a pressió es troben al vostre voltant, poden ser components importants del vostre cotxe i també poden realitzar funcions vitals als vostres equips elèctrics. Minghe és un proveïdor de fosa que es dedica a una àmplia gamma d'aplicacions de fosa a pressió.\nLes nostres peces de fabricació són adequades per a les següents indústries:\nEls avantatges dels serveis de fosa a pressió Minghe\nEn general, la màquina de fosa a pressió a càmera freda es fosa a pressió 50 a 90 vegades per hora.\nLa màquina de fosa a pressió de càmera calenta es fosa a pressió 400 a 900 vegades per hora.\nLa classe de tolerància general de les peces de fosa a pressió és IT13 ~ IT15 a GB / T 1800-2009 i la precisió més alta pot arribar a IT10 ~ W 1 1. L'acabat superficial (Ra) és de 3.2 ~ 1.6 μm i localment fins a 0.8 μ.\nElevades propietats mecàniques de les peces de fosa a pressió\nEl gruix mínim de la paret de les peces de fosa a pressió d’aliatge d’alumini és de 0.5 mm.\nEl gruix mínim de la paret de les peces de fosa a pressió d'aliatge de zinc pot aconseguir 0.3 mm.\nParts d'altres materials es poden incrustar a les peces de fosa a pressió: es poden incloure elements de fixació o insercions complexes al component final. Per tant, s’estalvien valuosos costos de materials i processos.\nEs poden obtenir formes complexes de peces i millorar el rendiment de les peces. A més, es redueix el treball de muntatge.\nEs poden obtenir peces de fosa a pressió durables i estables dimensionalment amb formes especificades, de manera que no es necessita cap mecanitzat o menys mecanitzat.\nLes peces de fosa a pressió poden tenir moltes tècniques i superfícies d’acabat. El procés és capaç d’aconseguir superfícies de peces llises o texturitzades.\nEls casos pràctics Minghe de la fosa a pressió\nTrieu el millor servei de fosa a pressió\nActualment, les nostres peces de fosa a pressió s’exporten a Amèrica, Canadà, Austràlia, Regne Unit, Alemanya, França, Sud-àfrica i molts altres països de tot el món. Estem registrats ISO9001-2015 i també certificats per SGS.\ncostum servei de fosa a pressió de la Xina proporciona peces de fosa durables i assequibles que compleixin les vostres especificacions per a indústries de l’automòbil, mèdica, aeroespacial, electrònica, alimentària, de la construcció, de seguretat, marina i més Ràpid per enviar la vostra consulta o enviar els vostres dibuixos per obtenir un pressupost gratuït en el menor temps possible. Contacteu amb nosaltres o envieu un correu electrònic sales@hmminghe.com per veure com les nostres persones, equips i eines poden aportar la millor qualitat al millor preu per al vostre projecte de fosa a pressió.


Psicologia Clínica - Institut NPS\nEts aquí: Inici1 / Serveis2 / Psicologia Clínica\nPsicologia Clínica – Com treballem\nEl nostre model de tractament dintre de la psicología clínica se basa en les Teràpies Psicològiques de Tercera Generació.\nLes Teràpies Psicològiques de Tercera Generació estan ajudant a millorar la vida de moltes persones en diferents àmbits. Aquestes son:\nLa Teràpia d’Acceptació i Compromís (ACT) (Hayes, Strosahl i Wilson, 1999; Wilson i Luciano, 2002), la Psicoteràpia Analític Funcional (FAP) i el Mindfulness.\nLa teràpia ACT, és un abordatge terapèutic nou i eficaç, que utilitza diferents protocols i exercicis experiencials per ajudar als pacients a canviar la seva relació amb els seus pensaments i emocions doloroses i així ser capaços a portar una vida d’acord amb els seus valors. Com a teràpia busca ajudar a les persones a que trobin significat al seu sofriment mentre s’acosten a actuar coherentment amb els seus valors (Wilson i Luciano, 2002).\nACT assumeix que la majoria del sofriment psicològic es degut a que intentem evitar o eliminar experiències internes desagradables com son els pensaments, records, imatges o sensacions. Aquests esforços poden tenir resultat a curt termini, però no funcionen a llarg termini, i creen generalment encara més sofriment psicològic ja que la vida de les persones està més orientada a desfer-se del malestar que a viure una vida plena.\nACT ha demostrat ser beneficiosa per a una gran varietat de problemes clínics, incloent depressió, ansietat, estrès, abús de substàncies, dolor crònic…\nLa FAP (Kohlenberg i Tsai, 1991), és capaç de crear un context terapèutic orientat al canvi. Ajuda al pacient i terapeuta a conceptualitzar cada cas individualment des d’un punt de partida fonamental: que el pacient entengui i experimenti la relació, a vegades contradictòria, entre “el que vol”, “el que fa” i “el que aconsegueix”. L’anàlisi funcional del cas permet adaptar-se a les característiques del problema de cada pacient i proposar conjuntament solucions flexibles i personalitzades.


Pilotes fora i amnèsia col·lectiva: els testimonis clau\nAUTOPISTES D’EIVISSA: UNA HIPOTECA A L’OMBRA\nEls membres del Govern Matas, els empresaris i altres actors rellevants en la construcció de les carreteres han passat des de l’octubre per la comissió d’investigació del Parlament\n3 min. Palma 11/02/2017 20:53\n987x339 Alguns dels testimonis que han passat per la comissió.\nAlguns dels testimonis que han passat per la comissió.\nM. TERRASA/C. BUADES\nLes compareixences del Govern Matas a la comissió parlamentària per investigar el sobrecost de les autopistes d’Eivissa varen generar moltes expectatives, però tant els seus testimonis com els d’empresaris o altres responsables polítics varen estar caracteritzats per les pilotes fora, l’amnèsia i els enfrontaments amb els representants dels grups parlamentaris.\nLa intervenció de Mabel Cabrer, per exemple, va ser un xou que poca cosa va aclarir. L’exconsellera d’Obres Públiques amb el Govern Matas va protagonitzar un enfrontament dialèctic amb el portaveu de Podem i va recriminar que s’haguessin gastat més de sis milions d’euros en auditories a la Conselleria i a ella mateixa. La seva compareixença, la primera de totes, va estar farcida de constants al·lusions a les sentències judicials que justificaven la seva gestió.\nCarlos Jover, qui va ser director general de Carreteres del Govern del PP, ha comparegut dues vegades davant la comissió. Jover va negar haver rebut un pis, en compensació, per part de les empreses constructores, tal com apuntaven MÉS, Podem i PSOE. Segons el seu testimoni, la celeritat en l’execució dels projectes es devia únicament a evitar més morts a la carretera (una idea compartida per l’expresident del Consell d’Eivissa, Pere Palau).\nL’expresident del Govern, Jaume Matas, també va insistir en la importància de “cobrir una carència” de seguretat amb les obres i, si bé va assumir “la responsabilitat política” de la construcció, va defensar que els únics beneficiaris de l’execució de les autopistes varen ser “els ciutadans d’Eivissa”. Matas es quedava amb la responsabilitat d’haver posat en marxa l’actuació, però i la del sobrecost? Per Jover estava clar: va ser del Govern de Francesc Antich, perquè el PP no va ser qui va liquidar les obres.\nAntònia Perelló, responsable de l’Advocacia de la Comunitat en aquell moment, posà en dubte el plantejament de Jover: “Nosaltres enteníem que, encara que hi hagués sobrecostos, no eren imputables a l’Administració, però ens trobàrem amb un document intern que deia el contrari. Això ens va desarmar”.\nPel que fa a Biel Company, conseller de Medi Ambient amb Bauzá, va afirmar que les concessionàries “volien cobrar més” i, com que no s’estaven “complint les seves expectatives”, “estaven nervioses”.\nEls diferents constructors que han passat per la sala Verda del Parlament han coincidit a dir que participar en la construcció de les autopistes d’Eivissa no va ser cap negoci, encara que altres fonts asseguren que el negoci per a ells és reclamar factures per sobrecostos. Enrique Ortiz, lligat a la trama Gürtel, va negar haver pagat cap comissió il·legal al PP i va qualificar de “negoci dolent” el peatge a l’ombra, la fórmula que es va seguir per construir aquestes carreteres.\nEl seu soci en l’execució del nou accés a l’aeroport d’Eivissa, Maties Arrom Bibiloni, es va declarar “molt perjudicat” per la seva participació. Arrom va exposar una situació personal crítica, obligat a hipotecar el seu patrimoni per fer front a les despeses que els canvis en el projecte originaren.\nLes autopistes d'Eivissa, de camí a la Fiscalia


Alemanya finança projectes de seguretat alimentària a l'Afganistan i Àfrica Austral | Consumer\nAlemanya finança projectes de seguretat alimentària a l’Afganistan i Àfrica Austral\nA l’Afganistan, els habitants rebran llavors d’hortalisses i llegums, així com eines de cultiu i fertilitzants. El projecte ajudarà a més a reprendre les activitats agrícoles i a incrementar la producció d’aliments, millorant el mitjà de manteniment dels afganesos. Un altre projecte està dedicat a capacitar a pagesos i pageses afganesos que treballen en grups per a la producció avícola i làctia en els llogarets.\nLa FAO ha establert a més en diverses ciutats del país centres per a la recollida de la llet i ha iniciat la producció avícola, de la qual s’encarreguen les dones. D’altra banda, també està previst contribuir a millorar el desenvolupament dels animals de cria ajudant les autoritats a posar en marxa un sistema més eficaç de control de les malalties, així com potenciar els serveis veterinaris.\nAmb la contribució alemanya està previst que es formuli una estratègia nacional de seguretat alimentària a mitjà termini. Així, es crearà una base de dades per a la vigilància de la seguretat alimentària. A Lesotho i Malawi, a Àfrica Austral, es realitzarà a més un projecte de protecció i millora de la seguretat alimentària i nutricional dels nens afectats per la sida.\náfrica austral Afganistan ajuda alimentària alemania fao seguretat alimentària


Avui fas 9 anys. – Petits Retalls de Vida\nOn 28/09/2021 Per Petits Retalls de VidaIn dia a dia, Maternitat\nMiro les fotos que et vaig fer diumenge i veig que gran estàs.\nNo puc parar de pensar que has crescut molt de pressa.\nAquests dies has estat mirant vídeos de quan eres petita, et veig, t’escolto i somric per veure com t’agrada mirar-te i veure que t’has fet gran.\nPortes molt a la teva esquena per ser tan petita… la vida no t’ho ha posat gens fàcil.\nEl teu aniversari sempre l’esperes amb emoció. És el teu dia i a tu t’encanta ser la protagonista i el centre d’atenció.\nI jo només vull que cada dia que passi, sigui millor que l’anterior.\nDesitjo que si un dia estàs trista, puguis venir a mi i ens abracem. Aquelles abraçades i petons que tant ens agraden. I en puguem xerrar o plorar plegades… Ja sapa que t’ha tocat una mare massa sensible.\nDesitjo que si un dia estàs alegre, puguis venir a mi per riure juntes i gaudir com és de bonica la vida. També ens abraçarem i ja saps que fer el pallasso amb tu em fa molt feliç.\nLaia, tu ets tot cor, la gent que et coneix ho sap. Recorda que a mi em tindràs sempre. Si us plau, no ho oblidis mai.\nT’estimo infinit, mai deixis de ser com ets i de somriure a la vida com fas ara.\npetitsretallsdevidasempre endavantsempre juntessocietat diversavida


Jornades literàries a Catalunya: la Fira del Llibre d'Organyà dóna pas a la Setmana Catalana del Llibre\nOrganyà, a l'Alt Urgell, acull la 17a edició de la Festa i Fira del Llibre del Pirineu. Enguany hi participen tretze editorials i llibreries. La Fira d'Organyà comparteix dates amb la 31a edició de la Setmana del Llibre en Català a Barcelona. Fins al pròxim 15 de setembre, 75 expositors participaran en la trobada literària que ja compta amb més de 250 activitats programades.\nRedacció 06/09/2013 - 10.47 Actualitzat 07/09/2013 - 00.07\nOrganyà, a l'Alt Urgell, acull la 17a edició de la Festa i Fira del Llibre del Pirineu. Enguany hi participen tretze editorials i llibreries.\nEls organitzadors de la Fira, l'Ajuntament d'Organyà i el Consell Comarcal de l'Alt Urgell han expressat la seva satisfacció per la participació a la fira del món editorial. En aquest sentit, el tècnic de cultura del Consell Comarcal, Isidre Domenjó, ha manifestat que "el fet que es mantingui el nombre d'editorials i augmenti és el millor indicatiu de l'èxit i bon funcionament de la fira".\nLa Fira del Llibre d'Organyà comparteix dates amb la 31a edició de la Setmana del Llibre en Català. Fins al pròxim 15 de setembre, 75 expositors, 20 més que l'edició de l'any passat, participaran en la trobada literària.\nDurant la setmana, s'organitzaran unes 250 activitats centrades en el foment de la lectura i la compra de llibres en català. Enguany Pep Albanell i Joles Sennell rebran el Premi Trajectòria, que atorga la comissió organitzadora de la Setmana. Així mateix, durant el transcurs dels actes es farà un homenatge especial a Salvador Espriu.\nLa Setmana, ubicada a la plaça de la Catedral de Barcelona, compta també amb un espai de 100 metres quadrats destinats al Quiosc.cat, un recinte on es podran veure més de 300 revistes editades en català.\nEn el marc de la Fira d'Organyà, s'entregaran els premis literaris Homilies d'Organyà i el Premi Mossèn Albert Vives de Periodisme que reconeix a Ràdio Seu la seva tasca periodística al territori.\nEl punt àlgid de la Fira del Llibre del Pirineu serà la lectura de l'homilia laica a càrrec del poeta Antoni Marí. Una altra activitat destacable és la lectura de l'homilia a l'església de Santa Maria per part del degà de la Facultat de Teologia de Catalunya, Armand Puig.


May-en-Multien - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMay-en-Multien és un municipi francès, situat al departament de Sena i Marne i a la regió de Illa de França. L'any 2007 tenia 842 habitants.\n49° 04′ 18″ N, 3° 01′ 17″ E / 49.0717°N,3.0214°E / 49.0717; 3.0214Coord.: 49° 04′ 18″ N, 3° 01′ 17″ E / 49.0717°N,3.0214°E / 49.0717; 3.0214\n• Mayor of May-en-Multien (en)\nPascal Meheut (18 desembre 2014)\nEl 2007 la població de fet de May-en-Multien era de 842 persones. Hi havia 296 famílies, de les quals 60 eren unipersonals (32 homes vivint sols i 28 dones vivint soles), 76 parelles sense fills, 144 parelles amb fills i 16 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 342 habitatges, 305 eren l'habitatge principal de la família, 20 eren segones residències i 17 estaven desocupats. 328 eren cases i 14 eren apartaments. Dels 305 habitatges principals, 250 estaven ocupats pels seus propietaris, 50 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 5 estaven cedits a títol gratuït; 2 tenien una cambra, 9 en tenien dues, 44 en tenien tres, 70 en tenien quatre i 180 en tenien cinc o més. 220 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 106 habitatges hi havia un automòbil i a 176 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de May-en-Multien el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 589 persones, 477 eren actives i 112 eren inactives. De les 477 persones actives 424 estaven ocupades (225 homes i 199 dones) i 53 estaven aturades (27 homes i 26 dones). De les 112 persones inactives 29 estaven jubilades, 53 estaven estudiant i 30 estaven classificades com a "altres inactius".\nEl 2009 a May-en-Multien hi havia 317 unitats fiscals que integraven 882,5 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 20.232€.\nDels 21 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses de construcció, 9 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 3 d'empreses de transport, 2 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 2 d'empreses immobiliàries, 1 d'una empresa de serveis i 2 d'empreses classificades com a "altres activitats de serveis".\nDels 9 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era una oficina de correu, 2 tallers de reparació d'automòbils i de material agrícola, 1 fusteria, 1 electricista, 1 perruqueria, 2 restaurants i 1 agència immobiliària.\nL'any 2000 a May-en-Multien hi havia 5 explotacions agrícoles.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: May-en-Multien\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de May-en-Multien a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de May-en-Multien a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=May-en-Multien&oldid=26716599»\nDarrera modificació: 22 març 2021 a les 03:48\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 març 2021 a les 03:48.


Artà, primer municipi balear a instal·lar comptadors d'aigua telemàtics\nAmb el nou sistema, es podran detectar fugues en un temps rècord\n3 min. Artà 23/02/2017 19:01\nArtà serà el primer municipi de les Balears que posarà en marxa un sistema de comptadors electrònics de l'aigua a través de la tecnologia Sigfox i el primer de l'Estat a implantar aquest sistema al 100% dels seus usuaris i a tot el seu territori, és a dir, a tot el territori en què l'Ajuntament gestiona el servei d'aigua (Artà, Colònia de Sant Pere, Montferrutx i s'Estanyol quan estigui recepcionat completament).\nEl municipi ha iniciat un projecte per instal·lar aquest tipus de comptadors. Una de les característiques principals és que permeten consultar el consum d'una casa de manera telemàtica i diàriament, sense haver d'esperar a la revisió que es du a terme cada dos mesos i sense que ningú s'hagi de desplaçar a cada domicili per fer-ne la lectura.\nPer tant, es poden detectar les fuites que es produeixin a cada habitatge en un temps rècord. Això té, principalment, tres conseqüències positives: per una banda, permetrà un gran estalvi d'aigua i, de retruc, un consum més sostenible al municipi. D'altra banda, els ciutadans podran gaudir d'un estalvi econòmic, ja que no trobaran sorpreses en la factura si tenen una fuita a ca seva. Finalment, a llarg termini permetrà saber els hàbits de consum al municipi i, a partir d'això, dissenyar unes polítiques d'estalvi més efectives.\nEls comptadors d'aigua s'han començat a instal·lar durant les darreres setmanes. La previsió és que l'any 2017 se'n connectin 500, que el 2018 se'n posin 1.000 més i que en finalitzar l'any 2019 ja s'hagin instal·lat comptadors a tots els habitatges del municipi (en total uns 4.000).\nD'altra banda, també s'han fet altres actuacions, com la instal·lació de detectors de pressió a la xarxa. Així mateix, està previst que es col·loquin detectors sonors de fuites. En un futur, a més, el contribuent podrà controlar telemàticament el seu consum.\nAquest projecte té la implicació de tres empreses diferents, els contractes de les quals s'han fet durant el 2016 a través de les inversions financerament sostenibles. L'empresa Conthidra Grupo JANZ és la fabricant dels comptadors que incorporen aquest sistema Sigfox. Cellnex en controla la connectivitat i l'empresa artanenca Bitgrup ha estat l'encarregada de desenvolupar el programa informàtic que permet dur a terme el control telemàtic del consum d'aigua.\nQuè és la tecnologia Sigfox?\nLa tecnologia de comunicació Sigfox és la tecnologia del futur. Utilitza una banda estreta de comunicació, amb grans garanties de seguretat, que permet tenir una alta capacitat a la xarxa i molt baix consum energètic. A més, la seva implantació és senzilla. Per tot això, és la que es planteja per a un futur de 'ciutats intel·ligents', o 'smartcities'.


Tutorial per fer la matrícula a través del Gestib (curs 2020-2021) – CIDE\nInici / Actualitat / Tutorial per fer la matrícula a través del Gestib (curs 2020-2021)\nTutorial per fer la matrícula a través del Gestib (curs 2020-2021)\nL’alumnat que cursarà Secundària i que començarà 1r de Primària el pròxim curs 2020-2021 haurà de fer la matrícula de forma telemàtica. Com sabeu i per la situació actual de crisi sanitària, les matrícules pel curs 2020-2021 s’han de fer mitjançant el vostre compte de Gestib. Aquí teniu un tutorial on us expliquem totes les passes a seguir.\nAquest tutorial per fer la matrícula al Gestib no afecta la resta de cursos d’Educació Infantil ni de Primària, excepte els que fan 6è de Primària actualment.\nTot d’una tinguem novetats, us anirem informant a través del gestib, la web del CIDE i les nostres xarxes socials. Aclarir que el el procés de matrícula serà del 14 al 20 de maig per Secundària i de l’1 al 5 de juny per 1r de Primària.\nAnterior Informació del departament d’orientació per a l’alumnat de 3r d’ESO\nSegüent Informació sobre les opcions que hi ha a ESO (1r, 2n, 3r i 4t): MATRICULACIÓ CURS 2020-2021


distinció honorífica (962)\nseguretat en el treball (63)\nrisc industrial (7)\nORDRE TSF/127/2016, de 20 de maig, per la qual s'aproven les bases reguladores del concurs sobre prevenció de riscos laborals La prevenció, un valor segur.\nNúm. del document TSF/0127/2016\nData del document 20/05/2016\nDerogada per la DD de l' ORDRE TSF/67/2017, de 18 d'abril, per la qual s'aproven les bases reguladores del concurs sobre prevenció de riscos laborals La prevenció, un valor segur.\nDeroga l'\tORDRE EMO/78/2015, de 8 d'abril, per la qual s'aproven les bases reguladores del concurs sobre prevenció de riscos laborals "La prevenció, un valor segur", i es fa pública la convocatòria per a l'any 2015.\nVigència 01/06/2016 - 28/04/2017\nLa prevenció de riscos laborals ha de garantir la seguretat i la salut en el treball de les persones treballadores, ja que la major part d'accidents o malalties laborals es poden evitar si s'introdueixen les mesures preventives adequades, d'acord amb els principis de l'acció preventiva que descriu l'article 15 de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals.\nL'article 15 esmentat estableix que l'empresariat ha d'evitar el risc i, si això no és possible, ha d'avaluar-lo i prendre les mesures preventives adients, i donar preferència a les proteccions col·lectives per sobre de les individuals. A més, ha d'informar i formar les persones treballadores sobre els riscos que comporta la seva feina i la manera d'evitar-los o prevenir-los. Per la seva banda, les persones treballadores s'han d'implicar en la seva pròpia seguretat i salut laboral i aplicar adequadament les mesures preventives que estableix l'empresa.\nAmb motiu de la commemoració del Dia Internacional de la Seguretat i la Salut en el Treball i per tal de sensibilitzar la població sobre la importància de la prevenció dels riscos laborals, així com per estimular la creativitat i l'esperit crític dels estudiants en aquest àmbit, aquest Departament va crear l'any 2007 els premis als millors cartells de prevenció de riscos laborals “La prevenció, un valor segur” i, en col·laboració amb el Departament d'Ensenyament, els premis de fotografia jove “FotoTreball” sobre prevenció de riscos laborals.\nEl resultat de l'experiència d'aquests anys corrobora que una manera de promoure la seguretat i la salut és l'estímul i el reconeixement dels estudiants que canalitzen la seva creativitat vers aquesta finalitat des d'una doble perspectiva: d'una banda, s'aconsegueix conscienciar des d'una edat jove sobre la importància de seguir conductes segures i saludables i, de l'altra, es fomenta el valor de la prevenció en promoure'n la difusió.\nAmb aquesta nova Ordre de bases es pretén donar continuïtat a les novetats introduïdes a l'edició de 2014, en la qual es van afegir dues noves categories (pictogrames i curtmetratges d'animació) a les existents tradicionalment (cartells i fotografies), amb la intenció d'ampliar les possibilitats de participació a més estudiants i d'incorporar-hi nous formats de comunicació gràfica i audiovisual que, per la seva fàcil difusió mitjançant les noves tecnologies, resulten de gran interès en la promoció de la prevenció de riscos laborals. Quan en aquesta Ordre es fa referència a cartells, fotografies, pictogrames i curtmetratges d'animació, s'ha d'entendre que es tracta d'idees gràfiques en aquests formats elaborades per l'alumnat participant en les diferents categories i modalitats.\nDes del punt de vista pressupostari, es preveu la possibilitat de mantenir la col·laboració d'una entitat externa, la Fundación Prevent, que pot assumir part de les despeses originades pels costos dels premis en cada convocatòria, atès que s'ha valorat positivament la col·laboració d'ambdues institucions en edicions anteriors.\nDes del punt de vista administratiu, es manté la línia de simplificació de tràmits i d'impuls de la utilització de mitjans electrònics, que preveuen amb caràcter general la Llei 11/2007, de 22 de juny, d'accés electrònic dels ciutadans als serveis públics, i la normativa autonòmica (el Decret 56/2009, de 7 abril, per a l'impuls i el desenvolupament dels mitjans electrònics a l'Administració de la Generalitat; la Llei 29/2010, del 3 d'agost, de l'ús dels mitjans electrònics al sector públic de Catalunya, i la Llei 26/2010, de 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya), per tal d'aconseguir un aprofitament de les noves tecnologies que faciliti i agilitzi la tramitació del procediment, mitjançant l'accés a la tramitació i la comunicació amb l'Administració per mitjà de la web de tràmits Gencat i altres mitjans telemàtics.\nAtesos la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i el Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, que n'aprova el Reglament;\nD'acord amb el capítol IX del Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya;\nAtesa la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern;\nD'acord amb l'article 63 del Decret 63/2015, de 28 d'abril, de reestructuració del Departament d'Empresa i Ocupació, en relació amb l'article 3 del Decret 86/2016, de 19 de gener, de reestructuració del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies;\nD'acord amb l'article 78 de l'esmentat Decret 63/2015, de 28 d'abril, que determina les funcions assumides per l'Institut de Seguretat i Salut Laboral com a òrgan adscrit a la Direcció General de Relacions Laborals i Qualitat en el Treball;\nAtesos els convenis de col·laboració en activitats d'interès general subscrits en aquest àmbit pel Departament de Treball, Afers Socials i Famílies i la Fundación Prevent;\nAtesos els preceptes legals esmentats i els informes previs de l'Àrea Jurídica d'Ocupació i Relacions Laborals de la Secretaria General i de la Intervenció Delegada del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, i en ús de les facultats que em són atribuïdes,\nAprovar les bases que regulen el concurs sobre prevenció de riscos laborals “La prevenció, un valor segur”, que figuren als annexos d'aquesta Ordre.\nEs deroga l'Ordre EMO/78/2015, de 8 d'abril, per la qual s'aproven les bases reguladores del concurs sobre prevenció de riscos laborals “La prevenció, un valor segur", i es fa pública la convocatòria per a l'any 2015.\nDisposicions comunes de les bases reguladores del concurs de prevenció de riscos laborals “La prevenció, un valor segur”\n–1 Objecte i categories del concurs\n1.1 Mitjançant l'atorgament d'aquests premis es reconeix el valor divulgatiu dels treballs presentats, des del punt de vista de la prevenció de riscos laborals, en aconseguir, d'una banda, conscienciar de la gran diversitat de riscos que ens envolten quotidianament en qualsevol tipus de feina i, de l'altra, fomentar el valor de la prevenció per tal d'anticipar-se a possibles successos no desitjats, com són els danys a la salut derivats del treball. Identificar els riscos és el factor clau per poder eliminar-los o minimitzar-los posteriorment.\n1.2 Així mateix, es tracta de sensibilitzar la població sobre la importància de la prevenció dels riscos laborals i de promoure la creativitat i l'esperit crític dels estudiants.\n1.3 Categories. Es poden convocar totes o alguna d'aquestes categories:\nCategoria I: concurs de cartells.\nCategoria II: concurs de fotografies.\nCategoria III: concurs de pictogrames.\nCategoria IV: concurs de curtmetratges d'animació.\n–2 Participants, requisits i categories de participació\n2.1 La participació és oberta als estudiants de qualsevol centre educatiu públic, concertat o privat de Catalunya matriculats als estudis indicats per a cada categoria.\n2.2 Els alumnes es poden presentar a diverses categories sempre que compleixin els requisits establerts per a cadascuna d'aquestes.\n2.3 Els treballs realitzats s'han de presentar en format digital i han de reunir els requisits següents:\nEstar fets pels participants i ser una obra original seva.\nPer fer els treballs, no s'han de crear situacions de risc o exposar-hi ningú.\nNo incloure marques de tercers ni fer-hi referència.\nEls continguts han de ser respectuosos amb l'objecte de les bases del concurs que recull la base 1.\nLes imatges o els sons i altres elements utilitzats en els treballs presentats han de ser lliures o amb permís d'ús comercial. Els participants es comprometen a complir aquest punt i n'assumeixen la responsabilitat. L'organització pot rebutjar en qualsevol moment els treballs que vulnerin o puguin vulnerar drets de propietat intel·lectual, industrial o anàlegs de tercers.\n–3 Sol·licitants i procediment de presentació de sol·licituds, treballs i documentació\n3.1 Per participar en qualsevol de les categories, s'han de presentar el formulari de sol·licitud, la documentació pertinent, que ha de ser sempre original, fotocòpia compulsada o emesa amb mitjans electrònics i els treballs que optin a cadascuna de les categories i modalitats d'acord amb el procediment que es descriu a continuació.\n3.2 Les sol·licituds, adreçades a la Direcció General de Relacions Laborals i Qualitat en el Treball del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat de Catalunya, han d'incorporar una declaració responsable conforme s'està matriculat amb les condicions i els requisits que assenyala per cada convocatòria i modalitat aquesta Ordre de bases.\nEs poden presentar per qualsevol dels mitjans que estableix l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, preferentment a les oficines de registre del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies.\nEls formularis de sol·licitud es poden descarregar mitjançant l'apartat Tràmits del web de la Generalitat de Catalunya (http://tramits.gencat.cat), seleccionant el tràmit Concurs de prevenció de riscos laborals “La prevenció, un valor segur”.\n3.3 La sol·licitud en format PDF també s'ha d'adjuntar als treballs que es presentin i, per tant, s'ha d'emplenar a l'ordinador per poder-la enviar juntament amb els treballs. En el supòsit que una persona es presenti a diverses modalitats d'una categoria del concurs, ha de presentar una única sol·licitud i incloure els treballs i el formulari en PDF en un mateix arxiu comprimit ZIP o RAR, que cal identificar amb el pseudònim triat pel participant de la manera següent: pseudonim.zip o pseudonim.rar.\nLa sol·licitud en paper s'ha de presentar dins el termini que estableix l'Ordre de bases i al registre corresponent.\n3.4 Els treballs (cartells, fotografies, pictogrames o curtmetratges) s'han de presentar en els formats que s'indiquen per a cada categoria. Tant els treballs com el formulari en PDF i, si escau, els textos explicatius, s'han d'agrupar en un únic arxiu de compressió ZIP o RAR, i trametre'ls a l'adreça de correu electrònic corresponent en funció de la categoria (concurscartells@gencat.cat, concursfotos@gencat.cat, concurspictogrames@gencat.cat, concursanimacions@gencat.cat) mitjançant el servei de tramesa WeTransfer o altres serveis similars de tramesa de fitxers d'alta capacitat.\n3.5 Abans de la seva presentació al registre corresponent, al formulari de sol·licitud signat s'han de consignar el codi hash) (és un codi alfanumèric que permet identificar un arxiu informàtic) de cadascun dels treballs presentats per tal de garantir la integritat de les propostes (a la web www.gencat.cat/alafeinacaprisc es publica una explicació detallada de com fer servir el codi hash en el procés d'inscripció).\n3.6. Tant la sol·licitud com els treballs i la documentació pertinent s'han de lliurar abans que finalitzi el període de presentació de sol·licituds que estableix aquesta convocatòria.\n3.7 La informació referent als aspectes tècnics de la presentació de la sol·licitud, dels treballs i de la documentació és a disposició dels interessats a la web www.gencat.cat/alafeinacaprisc.\n3.8 La signatura de la sol·licitud ha d'incloure l'autorització al Departament de Treball, Afers Socials i Famílies per consultar les dades del DNI o NIE i implica l'autorització per fer les comprovacions que calguin en relació amb el compliment de les obligacions tributàries i de la Seguretat Social, o de qualsevol altra naturalesa, relacionades amb la tramitació de l'expedient.\n3.9 Així mateix, els sol·licitants han de reunir els requisits per ser beneficiaris d'aquests premis que estableixen la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i el Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, que n'aprova el Reglament, així com els requisits que estableixen l'Ordre de bases i la convocatòria a la qual es presenten. A tal fi, la sol·licitud de participació incorpora una declaració responsable. Per tant, la signatura de la sol·licitud habilita l'òrgan instructor per requerir en qualsevol moment el participant que aporti la documentació original que calgui per comprovar l'autenticitat de la documentació presentada, així com que es compleixen els requisits de l'Ordre de bases.\nD'acord amb els articles 18 i 20.8 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, s'ha de donar publicitat de la informació sobre les convocatòries i les resolucions de concessió de subvencions mitjançant la base de dades nacional de subvencions. D'acord amb l'article 15 de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació publica i bon govern, les subvencions s'han de publicar en el portal Transparència Catalunya.\n–5 Procediment i resolució\n5.1 El procediment de concessió d'aquests premis és el de concurrència competitiva.\n5.2 La persona titular de la Direcció General de Relacions Laborals i Qualitat en el Treball és competent per resoldre aquest procediment, d'acord amb les propostes dels jurats que nomeni l'Institut de Seguretat i Salut Laboral per a cada categoria.\n5.3 L'acte de lliurament dels premis s'ha de fer en data pròxima als actes de commemoració del Dia Internacional de la Seguretat i Salut en el Treball. El lloc i la data s'han d'indicar a la web www.gencat.cat/alafeinacaprisc.\n5.4 La resolució de concessió dels premis s'ha de notificar a les persones interessades mitjançant la seva publicació al tauler electrònic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya (https://tauler.seu.cat/), sens perjudici que es puguin utilitzar addicionalment altres mitjans electrònics. Aquesta publicació substitueix la notificació individual i té els mateixos efectes. També s'ha de publicar a la web www.gencat.cat/alafeinacaprisc, i ha d'incloure, com a mínim, la identificació de la persona o persones sol·licitants a les quals es concedeix cada premi i en què consisteix aquest premi.\n5.5 D'acord amb el que preveu l'article 58.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, en relació amb el que estableix l'article 12 de la Llei 11/2007, de 22 de juny, d'accés electrònic dels ciutadans als serveis públics, la publicació substitueix la notificació, amb els mateixos efectes.\n5.6 Contra la resolució de concessió dels premis, que no exhaureix la via administrativa, les persones interessades poden interposar recurs d'alçada davant el secretari general del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, en el termini d'un mes a comptar de l'endemà de la data de publicació de la concessió dels premis al tauler electrònic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya (https://tauler.seu.cat/).\n6.1 L'atorgament dels premis es fa a proposta del jurat específic que el titular de l'Institut de Seguretat i Salut Laboral nomena per a cada categoria.\n6.2 Els membres del jurat no poden tenir parentiu amb els participants de cap categoria del concurs, d'acord amb el que estableix l'article 28 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.\n6.3 El jurat té la facultat de rebutjar i excloure del concurs els treballs el contingut dels quals incompleixi l'objecte de les bases del concurs (base 1).\n6.4 Els membres del jurat aliens a l'organització o al patrocini del concurs han de rebre, per la seva col·laboració, una gratificació per compensar les despeses de desplaçament i el temps invertit en la valoració dels treballs presentats.\n7.1 Els premis s'estableixen per a cadascuna de les categories i modalitats de participació.\n7.2 El jurat pot acordar l'atorgament de dues mencions especials per a cada categoria i modalitat, sense dotació econòmica.\n7.3 El jurat pot acordar l'atorgament d'una menció especial per a l'escola que hagi presentat més participants per categoria i modalitat, sense dotació econòmica.\n7.4 Els premis es poden declarar deserts si es considera que no hi ha cap treball presentat que reuneixi prou mèrits.\n7.5 La Direcció General de Relacions Laborals i Qualitat en el Treball no es responsabilitza que els guanyadors no puguin gaudir totalment o parcialment del premi atorgat.\n7.6 Els premis atorgats no poden ser objecte de canvi, alteració o compensació en metàl·lic, ni de cessió a altres a petició del guanyador.\n–8 Drets de propietat intel·lectual\n8.1 L'acceptació del premi per als guanyadors comporta la cessió expressa al Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, amb caràcter d'exclusivitat, de tots els drets d'explotació de la propietat intel·lectual dels treballs premiats, de conformitat amb el que estableix el Text refós de la Llei de propietat intel·lectual, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1996, de 12 d'abril, amb la finalitat de realitzar accions de promoció del concurs i accions destinades a difondre la importància de la prevenció dels riscos laborals. Així mateix, comporta l'autorització expressa al Departament de Treball, Afers Socials i Famílies per poder cedir els drets d'explotació intel·lectual rebuts a favor de tercers, en tot cas, sense afany de lucre i dins el marc normatiu que estableix la Llei de propietat intel·lectual. Els guanyadors assumeixen l'obligació de dur a terme les adaptacions bàsiques que, a petició del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, es requereixin per a la difusió de la seva obra.\n8.2 Aquests drets inclouen, en particular, el dret de reproducció total o parcial, permanent o provisional, per qualsevol mitjà i en qualsevol format; el dret de distribució; el dret de transformació, inclosa la traducció i l'adaptació o qualsevol altra modificació, i el dret de comunicació pública en tot tipus de formats i suports, presents i futurs, tant gràfics com audiovisuals i multimèdia, pel mitjà i el canal que es consideri més convenient, incloses les plataformes en línia, webs corporatives i entorns 2.0.\n8.3 D'altra banda, tots els participants cedeixen els drets d'explotació de la seva obra amb caràcter no exclusiu al Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, en concret per difondre els treballs presentats al concurs als seus webs, al Banc Iconogràfic de la Generalitat, així com als seus canals de les xarxes socials d'Internet, amb els únics objectius de divulgar aquesta edició del concurs, i les properes, i promoure la participació de la ciutadania a l'entorn esmentat.\n8.4 El Departament de Treball, Afers Socials i Famílies ha de fer constar l'autoria dels treballs cedits.\n8.5 Tots els participants s'obliguen a assumir les responsabilitats que puguin resultar de la utilització dels textos, les imatges o els elements creatius que conformen els treballs presentats quan la seva propietat correspongui a terceres persones o a persones alienes a aquesta convocatòria.\n8.6 El Departament de Treball, Afers Socials i Famílies es reserva el dret d'excloure de la publicació als seus webs, al Banc Iconogràfic de la Generalitat i als seus canals de les xarxes socials les obres presentades el contingut de les quals no s'adeqüi a l'objecte de les bases del concurs (base 1).\n–9 Dades de caràcter personal\nD'acord amb l'article 5 de la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, les dades de caràcter personal que es facilitin per a la tramitació d'aquesta convocatòria s'inclouen al fitxer Subvencions de la Direcció General de Relacions Laborals, l'òrgan responsable i destinatari del qual és la Direcció General de Relacions Laborals i Qualitat en el Treball del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, amb la finalitat, si escau, de desenvolupar accions de comunicació posteriors. Les persones afectades poden exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició davant la Direcció General de Relacions Laborals i Qualitat en el Treball (c. Sepúlveda, 148-150, 08011 Barcelona).\n–10 Incompliment de les obligacions establertes\nEn el supòsit d'incompliment dels requisits, les condicions o les obligacions establertes per als participants o els beneficiaris, s'ha d'actuar d'acord amb el procediment que regulen la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i el Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, que n'aprova el Reglament.\n–11 Acceptació de les bases\nLa participació en aquesta convocatòria implica l'acceptació d'aquestes bases.\nCategoria I: concurs de cartells\nL'atorgament de premis als millors cartells de prevenció de riscos laborals que compleixin els requisits que estableixen les disposicions comunes i reuneixin els requisits que fixa aquest annex.\nEls alumnes participants es poden presentar a les dues modalitats següents:\nDestinada a la creació d'una línia gràfica de tres cartells de prevenció de riscos: cada cartell ha de fer referència a un factor de risc, i els tres factors de risc s'han de triar d'entre els cinc següents (com a orientació s'indica algun sector d'activitat on aquests riscos són presents):\nRisc de caiguda d'altura (construcció).\nRisc ergonòmic postural (administració, banca).\nRisc d'inhalació i manipulació de productes tòxics (indústria química i neteja).\nRisc d'atrapament amb màquines (metall).\nRisc d'esgotament professional (estar cremat) o burnout (sanitat, ensenyament, serveis socials).\nEls concursants que optin a aquesta categoria han de presentar tres cartells. Cada cartell ha d'incorporar els elements mínims següents:\nLema “La prevenció, un valor segur” o lema alternatiu.\nLogotip del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat de Catalunya.\nLogotip “A la feina, cap risc”.\nDestinada a la creació d'un cartell commemoratiu del Dia Internacional de la Seguretat i la Salut en el Treball. Els concursants que optin a aquesta categoria han de presentar un únic cartell que ha d'incorporar els elements mínims següents:\nLema “28 d'abril, Dia Internacional de la Seguretat i la Salut en el Treball”.\n–3 Requisits de participació\nNomés es permet la participació individual.\nLa participació és oberta als estudiants matriculats a:\nEstudis de grau en disseny gràfic i títol superior en disseny gràfic, equivalent a grau. Qualsevol cicle formatiu d'ensenyaments de règim especial d'arts plàstiques i disseny de la família professional de disseny gràfic i de la família professional de comunicació gràfica i audiovisual.\nQualsevol cicle formatiu de formació professional de la família professional d'arts gràfiques i de la família professional d'imatge i so.\nTots els cartells que es presentin han de tenir orientació vertical, les mides han de ser de 60 x 40 cm, i s'han de presentar en format PDF d'alta resolució amb els textos traçats (arxius. pdf d'una sola capa).\nAquest arxiu o arxius s'han d'identificar amb la incorporació del pseudònim de la manera següent (en funció de la modalitat i dels riscos triats):\n–4 Composició del jurat\nEl concurs de premis de cartells disposa d'un jurat específic format per set membres, nomenats pel titular de l'Institut de Seguretat i Salut Laboral, format per:\nTres professionals del món del disseny gràfic.\nDos representants del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies.\nUn representant de la Fundación Prevent, si escau.\nEn total hi ha tres premis per a cadascuna de les dues modalitats de participació.\nEn la valoració dels cartells de la modalitat 1 (línia gràfica), els membres del jurat han de tenir en compte els criteris següents:\nLa coherència entre el que es vol comunicar i el que es comunica.\nL'originalitat de la idea.\nL'adequació del grafisme al missatge i la claredat. Es valora positivament que els cartells incorporin la idea que la prevenció de riscos laborals és una tasca col·lectiva i una responsabilitat empresarial.\nLa incorporació d'aspectes innovadors.\nLa possibilitat de difondre els cartells a l'entorn laboral.\nEn la valoració dels cartells de la modalitat 2 (cartell commemoratiu del 28 d'abril), els membres del jurat han de tenir en compte els criteris següents:\nL'adequació del grafisme al missatge i la claredat. Es valora positivament que el cartell incorpori la idea que la prevenció de riscos laborals és una tasca col·lectiva i una responsabilitat empresarial.\nLa possibilitat d'aplicar el cartell a diferents suports.\nEn totes dues modalitats, cadascun dels criteris té la mateixa ponderació per fer la valoració dels treballs presentats.\nEl còmput de tota la ponderació de criteris comporta una valoració de 10. Amb la finalitat de no declarar desert el concurs, almenys un dels treballs presentats ha d'obtenir una valoració de 5.\nCategoria II: concurs de fotografies\nL'atorgament de premis a les millors fotografies sobre prevenció de riscos laborals que compleixin els requisits que estableixen les disposicions comunes i reuneixin els requisits que fixa aquest annex.\n–2 Requisits de participació\nAdreçada a estudiants de qualsevol cicle formatiu de les famílies professionals de disseny gràfic i de comunicació gràfica i audiovisual d'ensenyaments de règim especial d'arts plàstiques i disseny i de qualsevol cicle formatiu de la família professional d'imatge i so de formació professional.\nAdreçada a estudiants de qualsevol cicle formatiu d'ensenyaments de règim especial d'arts plàstiques i disseny, a excepció dels de les famílies professionals de disseny gràfic i de comunicació gràfica i audiovisual, i de qualsevol cicle formatiu de formació professional, a excepció dels de la família professional d'imatge i so.\nTotes les fotografies que es presentin han de tenir unes mides de 18 x 13,5 cm i un format d'alta resolució (arxius .tif). Cada participant pot presentar un màxim de tres fotografies diferents.\nLa fotografia o les fotografies presentades s'han d'acompanyar amb un text amb una explicació breu d'allò que vol transmetre l'autor amb cadascuna de les imatges. El text s'ha d'escriure amb processador de textos (arxius .doc, .txt, .odt o altres formats similars).\nAquest arxiu o arxius s'han d'identificar incorporant el pseudònim de la manera següent:\n–3 Composició del jurat\nEl concurs de fotografies disposa d'un jurat específic format per quatre membres, nomenats pel titular de l'Institut de Seguretat i Salut Laboral, compost per:\nUn professional del món de la fotografia.\nUn representant del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies.\n–5 Criteris de valoració\nEn la valoració de les fotografies, a totes dues modalitats, els membres del jurat han de tenir en compte els criteris següents:\nL'adequació i la claredat de la fotografia en relació amb l'objecte del concurs (la prevenció de riscos laborals).\nQue la fotografia incorpori la idea que la prevenció de riscos laborals és una tasca col·lectiva i una responsabilitat empresarial.\nCategoria III: concurs de pictogrames\nL'atorgament de premis a les millors agrupacions de tres pictogrames gràficament homogenis sobre prevenció de riscos laborals que compleixin els requisits que estableixen les disposicions comunes i reuneixin els requisits que fixa aquest annex.\nCicles formatius de grau mitjà de formació professional de la família professional d'imatge i so i de la família professional d'arts gràfiques.\nCicles formatius de grau mitjà dels ensenyaments de règim especial d'arts plàstiques i disseny de la família professional de disseny gràfic i de la família professional de comunicació gràfica i audiovisual.\nTotes les agrupacions de tres pictogrames gràficament homogenis que es presentin han de sintetitzar missatges clars sobre prevenció de riscos laborals i s'han de basar en formes simples i sintètiques, figuratives o simbòliques, amb la intenció d'una comprensió ràpida.\nCada pictograma ha de combinar el color blanc i un altre color pla (sense degradats) i, si cal, la imatge pot incorporar un tercer color, també pla. La imatge ha de ser quadrada, amb unes mides de 21 x 21 cm, i la tècnica per fer-la és lliure. S'han de presentar en format PDF d'alta resolució (arxius .pdf). En cas d'incorporar alguna lletra, el text del PDF ha de ser traçat. Cada participant pot presentar una única sèrie de tres pictogrames.\nA títol orientatiu, els pictogrames poden fer referència a les circumstàncies o les situacions següents:\nMales postures (ergonomia).\nAtrapaments amb màquines.\nManipulació de productes inflamables.\nBurnout (síndrome d'esgotament professional).\nInhalació i manipulació de productes tòxics.\nLes agrupacions de tres pictogrames gràficament homogenis s'han d'acompanyar amb un text amb una explicació breu d'allò que vol transmetre l'autor amb les seves imatges. El text s'ha d'escriure amb processador de textos (arxius .doc, .txt, .odt o altres formats).\nEl concurs de pictogrames disposa d'un jurat específic format per quatre membres, nomenats pel titular de l'Institut de Seguretat i Salut Laboral, compost per:\nUn professional del món del disseny gràfic.\nEl concurs compta amb tres premis.\nEn la valoració de les agrupacions gràficament homogènies de tres pictogrames, els membres del jurat han de tenir en compte els criteris següents:\nL'adequació del llenguatge i dels recursos gràfics.\nEl nivell de síntesi gràfica.\nEl nivell de pregnància de les imatges (impacte visual i capacitat de ser recordada).\nLa claredat dels missatges.\nEl caràcter propi dels pictogrames.\nCadascun dels criteris té la mateixa ponderació per fer la valoració dels treballs presentats.\nCategoria IV: concurs de curtmetratges d'animació\nL'atorgament de premis als millors curtmetratges d'animació sobre prevenció de riscos laborals que compleixin els requisits que estableixen les disposicions comunes i reuneixin els requisits que fixa aquest annex.\nCicles formatius de grau superior de formació professional de la família professional d'imatge i so i de la família professional d'arts gràfiques.\nCicles formatius de grau superior dels ensenyaments de règim especial d'arts plàstiques i de disseny de la família professional de disseny gràfic i de la família professional de comunicació gràfica i audiovisual.\nEstudis superiors de disseny i grau universitari en disseny.\nEs pot participar individualment o en grups de fins a cinc persones, cadascuna de les quals ha de complir tots els requisits que estableix aquesta Ordre de bases. Cada participant només pot presentar o copresentar un curtmetratge d'animació.\nEls curtmetratges d'animació que es presentin han de tractar algun aspecte relacionat amb la prevenció de riscos laborals i reunir les garanties tècniques necessàries per a una bona projecció en públic. En cas contrari poden ser rebutjats.\nEls curtmetratges es poden produir en 2D o 3D, es poden elaborar amb qualsevol eina digital o manual (3D Studio, Flash, Stop-Motion o d'altres) i la seva durada ha de ser d'entre 20 i 30 segons, amb una resolució de 600 píxels. S'han de presentar enregistrats en un DVD, independentment de la font original en la qual s'hagin produït, així com per mitjà de WeTransfer o algun altre sistema de transferència de fitxers d'alta capacitat. L'arxiu que inclogui l'animació ha de ser compatible amb els reproductors multimèdia habituals (arxius .avi, .mpeg, .mov, .wmu, .mp4, .flv).\nAquest arxiu s'ha d'identificar incorporant el pseudònim de la manera següent: pseudonimtriat_animacio.\nL'animació no pot portar títols de crèdit per tal de mantenir l'anonimat dels autors.\nEl concurs de curtmetratges d'animació disposa d'un jurat específic que està format per quatre membres, nomenats pel titular de l'Institut de Seguretat i Salut Laboral, compost per:\nUn professional del món de la comunicació audiovisual.\nEn la valoració dels curtmetratges d'animació, els membres del jurat han de tenir en compte els criteris següents:\nL'adequació i la claredat del curtmetratge en relació amb l'objecte del concurs (la prevenció de riscos laborals).\nQue el curtmetratge incorpori la idea que la prevenció de riscos laborals és una tasca col·lectiva i una responsabilitat empresarial.\nLa qualitat del projecte presentat (naturalitat del moviment, sincronització entre imatge i so, fluïdesa de les transicions...).\nLa creativitat del projecte presentat.


Situat als peus de la serralada pre-pirinenca, Avià es caracteritza per un entorn natural extraordinari envoltat de petits turons, rierols, fonts, masies i camps de conreu. Format a finals del segle IX al voltant de l’església de Sant Martí, el casc antic d’Avià conserva encara un aire medieval. A través de construccions com l’església de Sant Vicenç d’Obiols (s.X), la de Santa Maria d’Avià (s.XII) -d’on prové el reconegut Frontal d’Avià conservat actualment al MNAC-, o les cases dels s. XVII i XVIII que encara es poden veure al carrer Vell, el visitant pot anar traçant el curs de la història en aquesta petita localitat del Berguedà, on es conserven festes i tradicions centenàries.\n25/07 · La Sonorosa · Església de Sant Martí · 19.00h


Galícia no es mereix aquesta tragèdia\nCom sempre passa en aquests casos, la culpa és una fallada humana. El conductor conduïa un tren d'alta velocitat a gran velocitat. Una frase que en si mateixa és un absurd infumable, com també ho és que existeixi una corba que prohibeix viatjar a més de 80 per hora en un traçat d'AVE.\nDe moment, perquè és el més fàcil, totes les mirades s'han dirigit cap a Francisco Javier Garzón al que una mà "amiga" li ha col·locat els seus comentaris en Facebook escrits al març del 2012 en la primera pàgina de tots els diaris, perquè ara, precisament ara, tots sapiguem, fins i tot els familiars de les víctimes, que al conductor li agradava anar més ràpid que la Guàrdia Civil. Una broma que li ha deixat als peus dels cavalls de l'opinió pública, que també s'ha escandalitzat quan aquest home ha reconegut que circulava a 190 Km /Hora. Però clar, tot això, i fins i tot una distracció seva, desapareixen com per art d'encantament, en el moment en què els enginyers ens diuen que amb el maleït ERTMS el tren s'hagués frenat, volgués o no el conductor del mateix.\nÉs veritat, haurem d'esperar al fet que les investigacions ens diguin coses realment serioses. Quan acabin, i esperem que això sigui aviat, sabrem a més si també va fallar una roda o una travessa es va sortir del seu lloc "espontàniament". Fins i tot si la revisió que se li va realitzar al tren el dia anterior va ser tan exigent com exigeixen les normes o si, tal vegada, s'assembla "una mica" a la qual també van sotmetre els tècnics a l'avió de Spanair que es va estavellar després a Barajas. Fins i tot, unfuncionari de Foment revisarà els papers de la constructora, per si els diners que es van estalviar en les expropiacions d'aquest tram haguessin estat millor gastats construint una nova estació per a l'AVE a Santiago, que transformés la corba de la mort, que així es dirà a partir d'ara, en una recta de les quals abans, a Galícia, solament existien a l'entrada de Monforte a la incomparable vall de Lemos. Una variant pressupostària que no aprofités les velles vies del ferrocarril i no ens oferís el nyap tècnic que és ara mateix aquest tram maleït.\nGalícia plora en silenci, una vegada més, i maleeix la seva mala sort. Les seves gents, gallecs de pluja i calma que va escriure el poeta, s'han bolcat ajudant a les víctimes i oferint al món aquesta imatge de solidaritat que solament un poble vell i valerós sap mostrar en aquelles ocasions en les quals la història els posa davant d'una tragèdia inesperada i horrible.\nAls meus paisans ens els escoltessin dir mai "Espanya ens roba" i això que tenen molts motius per dir-ho i una llista de greuges comparatius per fer-ho. Tants anys esperant al ferrocarril o a les autovies perquè aquestes comunicacions ens traguessin del secular aïllament i amb això, de la misèria de l'emigració, perquè ara, precisament ara, hàgim de suportar a més el sambenito d'haver sofert el primer accident de l'AVE en tot l'estat, és alguna cosa tremendament injust i sobretot, desesperant. I el que és més greu: que en honor del progrés, el tren ens arrabassi per sempre la vida de desenes de sers estimats que deixaran trencades famílies senceres deixant la sensació que la Negra Ombra rosaliana s'ha ensenyorit d'aquesta terra sense que puguem evitar-ho, fem el que fem.\nI pensar que alguns, aquí, no fa tant, es preguntaven assenyalant cap al nord-oest geogràfic, per què es construïa un AVE a Galícia en lloc de gastar-se els diners en altres llocs "més rendibles" per a la seva economia nacional?.


...NIMFA DE ROCA I GLAÇ...TEMPLE DE VENERACIÓ: El Cavall Bernat de la Vall\nEn un racó inmillorable, entre l'alzinar de fons de vall i el codolar inmens del Montcau, emergeixen a llevant, capriciosament separades del volum colosal d'aquell, tres o quatre agulletes entre les quals el Cavall Bernat de la Vall n'és la més esbelta.\nEncaixen també i amb precisió en l'estrat de roca bona, gris, compacte; per sota argila vermella i per sobre codolar inconsistent.\nAccedim al bell racó pel camí que flanqueja i volta els Cortins pel nord, amb frontals vistes de la Falconera i un encisador passeig al capdemunt del torrent de la Coca, amb el sostre vermell de còdols a la dreta i el barranc boscós i farcit de vegetació a l'esquerra.\nCreuem inmediatament el barranc i ara flanquegem el Montcau pel nord. Les últimes pluges han alimentat els pans de terra que com esponges deixen anar lentament l'aigua, que mulla la codina i nodreix l'herba, les arrels de les quals sustenten la terra sobre la que a la vegada hi arrelen i viuen elles mateixes. Cicle perfecte; natura en una sola paraula.\nUna gran fita assenyala el trencall quan voregem l'últim barranc sota el Cul i passem al vessant nord. Un reguitzell de petites fites marquen el camí sobre el codolar, allà on és imperceptible el traç del camí; tan trepitg que hi ha en altres llocs del massís i aquí cal obrir be els ulls i la ment per endevinar els recorreguts.\nUns metres avall penetrem al barranc emboscat. Una gruixuda catifa de fulles testimonia la poca presència de caminadors, endemés de la persistent sequera d'enguany. Tot i així la vegetació te aquí un reïalme inexpugnable, ocult entre cingleres i deserts de codina i a recer de masses i ventades.\nUna doble agulla que forma un arc el seu bell mig dona la benvinguda a l'indret. En desconec el nom. Els petits buits de la paret allotgen una minúscula moreneta i un pessebre, i per tan algu accedeix aquí amb certa regularitat. S'endevinen també caps de burí vells al costat nord de l'arcada, mostrant un recorregut extrany i que acaba de seguida; segurament es deu haver desprès alguna porció d'argila on se n'hi ubicaria algun.\nA la paret sud de la cova/arcada una línia d'espits conviden a escalar.\nAmb uns primers passos atlètics i de bona presa cacem la primera xapa i assolim una fisura horitzontal. A partir d'aquí podem fer oposició amb l'altre agulla i progressar fins el capdemunt, on una savina serveix per fer reunió i descens. Son 15 metres de via sense pretensions que només ens permeten treure el cap per sobre del bosc.\nEnfront tenim el Cavall Bernat de la Vall, al qual aribem baixant una mica més per aquest pendís boscós, net i ben conservat.\nLa Normal al Cavall.\nNo és una via difícil, i molt menys llarga, però te tot el caràcter d'una clàssica. Preses cantelludes, de vegades laterals, de vegades un forat argilós, però prou fiables pel tacte de la ma directe de la pell a la roca, contrasten amb la diferent sensació que transmeten als peus, que sovint caldrà apoïar sobre uns còdols dels que no en sabrem res fins que els presionem i els carreguem amb el nostre pes. Hi ha un moment en que el dubte és tal que sense saber ben be com hom fa un pas sense fer força, sense refiar-se ni apoïar-se enlloc, flotant sobre la paret, però els còdols han aguantat. Incert del tot serà la resistència en cas de caiguda d'uns ancoratges ben envellits i rovellats, que afortunadament no catarem. Potser son prou resistents a la traccció per a la progressió, que tampoc provarem, doncs surt tot en lliure.\nCom de diferent seria la sensació si la roca fos bona o si les assegurances fossin expansions a la última!\nAquestes vies son tresors que cal conservar i qualsevol restauració ha d'assegurar-ne la conservació, del caracter i de les vivències que ofereix.\nA mig llarg hi ha un espit relativament nou (única expansió moderna) proper a un burí rovellat amb plaqueta, i just al costat d'un minúscul cargol de cap quadrat, amb un cordino encara més minúscul. Diria que només de torcar-lo es trencaria. No és això un museu?\nLa seguretat del llarg la proporciona aquesta expansió, així com la possibilitat d'encastar algun empotrador petit a la fisura on hi ha els primers pitons, on per cert hi ha un cordino plenament acceptable. Així doncs és perfectament compatible la seguretat amb la conservació de les vies, especialment en casos com aquests on la dificultat és prou assequible. Caldrà anar canviant peces, evidentment, doncs els pitons acabaran desfent-se i l'instal·lació cimal per a despenjar-se presenta força rovell (dos espits amb cadena i anella al costat d'un rosari de burins units amb un cable d'acer, tot oxidat).\nA la xemenèia les estretors de les parets ens ofereixen seguretat i angoixa a la vegada. Hi ha punts tan estrets on és difícil aixecar i moure les cames i els peus, i reptar pot ser una solució. Evidentment serà tan difícil caure com progressar. Tot i així col·loco un Tricam, un alien i un tascó, que donaran confiança quan calgui sortir enfora per esquivar estrenyiments impossibles. En tot aquest tram de la tirada la roca és bona, sense els cantells punxents que presenta aquest estrat en altres indrets del massís.\nA la fita cimal s'hi amaga el pot de registre. El llibre posa de manifest l'asiduïtat de certs personatges habituals de Sant Llorenç, i conté unes quantes ressenyes que, com un tresor, cal anar a buscar allà a dalt. En mostraré només unes imatges.\nEtiquetes de comentaris: Bages, escalada, Sant Llorenç del Munt\nUn cop destil·lada tota la brossa afegida això d'escalar és una pedra en un racó encantador i la temptació d'enfilar-s'hi. Vist així, el Cavall de la Vall és com un elixir concentrat.\n20 d’octubre de 2012 a les 18:57\nSense dubte, essències d'aquest caire només poden ser despullades on poca brossa les vesteix.\nI a Sant Llorenç hi ha molta nuesa, la majoria oculta. Tu en saps els amagatalls.\n20 d’octubre de 2012 a les 22:44\nAquesta agulla no l'he fet i això que me n'han parlat molt be, hauré de fer un pensament, enhorabona per la descoberta.\n21 d’octubre de 2012 a les 0:03\n...amadeu,paca,baró,massó brothers...els habituals!\nAquesta va ser una de les meves 1ª escalades,a la chemeneia vaig pitonar 3 universals nous de trinca i..ningú hem va explicar que sabien de treu-re!!Anys més tard, al anar a recuperar-los,ja havien "volat"...\ngran agulla amb una misteriosa via a la cara oposada a la normal...\n21 d’octubre de 2012 a les 0:55\nUna via del Paca o de l'Amadeu ja em fa por, ja!\nAl pot de piulades del cim, el Ricard Darder, un altre dels habituals, parla de la via Ullés-Feiner a l'esperó sud (Ae/6a-A1-V) i de la via Sabadell a l'esquerra de la Normal (A2-V).\nJaume: si vols enviam un correu i ens hi atansem; a veure qui pitona...\nRespecte de la cara est, el mateix habitual diu 'veníem a explorar l'enigmàtica via de la cara est. Finalment ens hem engrescat i hem pujat una nova via que solca la cara est de dalt a baix. Des del corriol vaig veure en aquesta cara un malló penjat d'un espit que era l'últim d'una corrua que acabava allà on la roca semblava força trencadissa.\nJa que hem trobat un lloc on reviure l'essència de l'escalada caldrà roenar-hi; potser n'aprendré i tot...\n21 d’octubre de 2012 a les 17:02\nsantllors.com ha dit...\nSegons els quaderns d'en Joan Armengol la primera via que descrius podria tractar se de la EIXBRANCAT a la que anomena Miranda del Cavall Bernat de la Vall\nenhorabona per gaudir d'aquests petits tresors\n23 d’octubre de 2012 a les 14:59\nGràcies per la informació, Marcel (o pere, no se qui esciu).\nFriso per veure publicacions d'informació d'aquesta zona al vostre web, tot i que la mesura amb que ho feu és la correcte, el petits tasts.\n23 d’octubre de 2012 a les 15:17


Ricardo Miravet cedeix el castell de Todolella als veïns d'aquesta localitat\nEl President de la Generalitat, Ximo Puig, ha reconegut la labor de l’alcalde de la Todolella, Ricardo Miravet, per la seua dedicació en la conservació i la restauració del patrimoni cultural valencià. Un homenatge per part del govern valencià que valora, especialment, la cessió del castell de la Todolella, propietat de Miravet, als veïns d’aquesta localitat castellonenca.\nPuig ha qualificat a Miravet com un exemple per als valencians i valencianes, i ha assegurat que representa “el millor de la humanitat”. “El seu testimoniatge quedarà sempre present a través d’aquesta donació del castell, que ell va comprar i va rehabilitar, al poble de la Todolella”, ha declarat.\n“Els seus valors són els que haurien d’acompanyar als valencians, uns principis que tenen a veure amb la solidaritat, la igualtat i la llibertat i que ara, a través d’aquesta donació, Ricardo ens transmet”, ha explicat el President.\nAixí mateix, ho ha situat com una figura necessària per al “renaixement” de la Comunitat Valenciana. “Hem passat temps difícils i per açò necessitem alçar la nostra hipoteca reputacional i avançar en la igualtat, perquè d’açò depèn el futur de la nostra terra”, ha explicat sobre aquest tema.