El comerç local comença la campanya de Nadal — Ajuntament de Ripollet\nEscut Ajuntament de Ripollet.\nSala de premsa Perfil del contractant 935 04 60 00\nCasa oberta d'atenció comunitària\nNormatives i reglaments municipals\nProtecció del Medi\nServeis municipals i municipalització\nTràmits per categoria\nVerificació documents electrònics\nTramita electrònicament amb l'idCAT Mòbil\nServeis i tràmits associats\nPublicacions / lallana\nRecollida de residus domèstics\nRecollida de residus comercials\nCom separem els residus?\nCerca al lloc web\n/ El comerç local comença la campanya de Nadal\nEl comerç local comença la campanya de Nadal https://www.ripollet.cat/actualitat/noticies/11591 https://www.ripollet.cat/actualitat/noticies/11591/@@images/image/preview\nEl comerç local comença la campanya de Nadal\ndimarts 02 desembre 2008\nEl passat 1 de desembre, la Unió de Botiguers de Ripollet va donar el tret de sortida a la campanya de nadal 'Compra i guanya a Ripollet'. Enguany, es repartiran 12.000 euros, en diferents premis, amb un original sistema de paperetes de colors, que s'hauran de dipositar en uns contenidors instal·lats al Centre Cultural.\nLa presentació va tenir lloc el passat dimarts, 2 de desembre, amb l'alcalde de Ripollet Juan Parralejo i el regidor de Comerç, Joan Fandos. L'alcalde va destacar l'originalitat de la campanya i l'encert del missatge 'Compra i guanya', ja que "amb aquesta campanya guanyem tots en molts sentits: guanya el comerç local, guanyen els ciutadans i guanya el medi ambient, ja que segueix la línia que porta l'Ajuntament d'insistir en la importància del reciclatge".\nCompra i guanya\nDes del dia 1 de desembre, i fins el 10 de gener, els comerços adherits a la UBR repartiran 200.000 paperetes, 1400 per a cada un dels associats. Cada butlleta compta amb la referència a un comerç concert, un número d'identificació i una franja de color blau, groc o verd. Per poder participar als diferents premis, els ciutadans i ciutadans hauran de reunir les paperetes de les següent manera:\nPer participar als 4 premis de 500 euros: cal reunir 8 butlletes de colors groc, col·locar-les al sobre de color groc (que es pot recollir al mateix Centre Cultural, o a qualsevol comerç), i introduir-lo al contenidor de color groc que hi haurà situat al Centre Cultural.\nPer participar als 2 premis de 1.000 euros: cal reunir 6 butlletes de color blau, guardar-les al sobre de color blau i llençar-lo al contenidor del mateix color que hi haurà al Centre Cultural.\nPel premi de 3.000 euros: cal reunir 4 butlletes de color verd, col•locar-les al sobre del color corresponent i portar-ho al Centre Cultural al contenidor que li correspon.\nFinalment, per participar al premi de 5.000 euros: cal reunir 4 butlletes grogues, de numeració correlativa, o 3 de blaves, de numeració correlativa, o 2 de verdes, també correlatives. Aquestes butlletes es col·locaran en un sobre del seu mateix color i es dipositaran al contenidor de color marron, del Centre Cultural.\nEl sorteig es realitzarà com cada any, el diumenge, 11 de gener, al Teatre Auditori i es podrà seguir en directe per Ripollet Ràdio. Les persones agraciades s'hauran de presentar al teatre amb menys de vint minuts. El dia de les compres dels guanyadors serà el dissabte, 17 de gener.\nDesprés de l'èxit de la campanya del Rasca-Rasca, realitzada pels paradistes del Mercat Municipal, amb motiu del 25 aniversari, la Junta de Concessionaris també ha iniciat la campanya de Nadal ‘Pluja de bitllets'. Enguany es repartiran 6.000 euros, en 75 premis de vals de compra per les parades del mercat. El sorteig se celebrarà el proper 5 de gener.\n- D'esquerra a dreta: Josan Pérez, membre de la Junta de la UBR; Joan Serrano, president de la UBR; Juan Parralejo, alcalde de Ripollet; Joan Fandos, regidor de comerç.\n- A l'esquerra, Juan José Rodriguez, membre de la Junta del Mercat Municipal, i a la seva dreta, Manuel Moyano, president de la Junta.\nCarrer de Balmes, 2,\n+34 935 04 60 00\n© Ajuntament de Ripollet 2021


Més de la meitat dels professionals de la salut han acudit a serveis de salut mental des de l’inici de la pandèmia o bé es plantegen fer-ho￼ - COMT\nActualitat i publicacions, GL Noticies Actualitat, Notícies del COMT\nMés de la meitat dels professionals de la salut han acudit a serveis de salut mental des de l’inici de la pandèmia o bé es plantegen fer-ho￼\nPublicat a març 15, 2022 març 15, 2022 per admin\nLa demanda, real o potencial, ha passat del 25% al 54% en poc més d’un any: psicòlegs i infermeres són els col·lectius que han buscat aquest suport amb més freqüència\nInfermeres i treballadores socials presenten els pitjors indicadors de salut físical i mental, mentre que, en tots els col·lectius, les dones es troben pitjor\nEls professionals se senten valorats pels companys i pacients, però emergeix amb força la sensació de manca de reconeixement social\nA punt d’arribar als dos anys de pandèmia de COVID-19, els professionals de la salut acumulen nivells de malestar físic i mental molt elevats. Un malestar que es prolonga en el temps i que no mostra indicis significatius de recuperació. En aquest temps, més de la meitat dels professionals de Catalunya (54%) han acudit ja a serveis de salut mental (39%) o bé es plantegen fer-ho (15%). Es tracta d’una demanda, ja sigui real o potencial, que duplica la que hi havia a l’estiu de 2020 (25%), poc després de la primera onada.\nLes diferents onades de la pandèmia s’han anat succeint sense donar temps, eines ni recursos als professionals per a la recuperació. La Fundació Galatea monitora l’estat de salut física i mental dels professionals des que va esclatar la pandèmia i, segons la darrera enquesta (tardor de 2021), encara que en algun cas ha millorat lleument algun indicador de salut, la majoria segueixen empitjorant o es mantenen i en cap cas es recuperen els nivells anteriors a la pandèmia. Es produeix un clar efecte acumulatiu. Cal destacar que l’enquesta no inclou la sisena onada viscuda a l’inici de l’hivern 2021-22, amb gran incidència de contagis i enorme saturació dels serveis sanitaris, especialment, de l’atenció primària, ni tampoc el posterior context d’aparent estabilització viscut a partir del febrer de 2022.\nL’estudi sobre les repercussions de la COVID-19 elaborat per Fundació Galatea es basa en enquestes realitzades a set col·lectius professionals de l’àmbit de la salut de Catalunya: metges, infermeres, odontòlegs, farmacèutics, psicòlegs, veterinaris i treballadores socials. En general, infermeres i treballadores socials (els dos col·lectius més feminitzats, juntament amb psicologia) són els grups que presenten pitjor estat de salut percebut. De fet, en tots el col·lectius, les dones tenen pitjors indicadors que els homes.\nA banda dels indicadors de salut, en aquesta enquesta, els professionals expressen de manera generalitzada que no se senten reconeguts per la societat ni prou valorats per part dels directius ni de les organitzacions on treballen. El director de la Fundació Galatea, Antoni Calvo, considera que tots aquests elements fan concloure que “és imprescindible que el sistema comenci a donar senyals de canvi i que no trigui a fer-ho”. Segons Calvo, “el sistema sanitari ha de reconèixer els seus professionals i ha de demostrar-los amb accions i millores concretes que es preocupa per ells”.\nDes de l’inici de la pandèmia, Fundació Galatea va posar en marxa un servei de suport psicològic telemàtic per als professionals de la salut. Fins al febrer de 2022, s’havien atés a través d’aquest servei més de 1.900 professionals de la salut de tot Catalunya i s’havien ofert més de 7.000 sessions. Aquest suport continua disponible, davant de l’increment de les necessitats i de la demanda, així com de la seva complexitat, tal com reflecteixen els resultats de l’enquesta. L’accés al servei és a través del telèfon 900 670 777 de 9 a 21 hores de dilluns a divendres.\nResum dels principals resultats de l’estudi:\nAmb la pandèmia s’han consolidat les llargues jornades laborals. Destaca el nombre de metges, infermeres i farmacèutics que treballen més de 40 hores setmanals (49%, 47% i 42% prespectivament), malgrat que el moment en què es va fer l’enquesta no coincidia amb cap onada ni pic de casos.\nD’altra banda, el 60% dels professionals han patit un increment elevat de la càrrega de treball que s’ha mantingut al llarg de la pandèmia, especialment en el cas de les infermeres i de les treballadores socials (prop del 78% d’aquestes professionals afirmen que han tingut un increment de càrrega laboral elevat).\nGairebé la meitat dels professionals (48%) han hagut d’adaptar-se a canvis en el lloc o funcions de feina, sobretot infermeres (65,7%), treballadores socials (63,5%) i metges (57,9%).\nSatisfacció i reconeixement\nLa sensació de manca de reconeixement social emergeix un any i mig després de l’inici de la pandèmia com un element que clarament afecta i, alhora, reflecteix l’estat emocional dels professionals. Només se senten reconeguts per la societat el 38,6% dels metges, el 33% de les infermeres, el 27,4% de les treballadores socials i el 23% dels veterinaris, per exemple.\nD’altra banda, molts professionals tampoc se senten valorats pels gestors i directius. Aquesta percepció s’ha accentuat clarament els darrers mesos, sobretot pel que fa a infermeres i metges, els quals només se senten reconeguts pels seus directius en percentatges del 28,3% i el 36,9% respectivament.\nPer contra, els professionals sí se senten valorats i reconeguts pels companys i pels pacients.\nRepercussions directes de la COVID-19 en la salut\nFins a la tardor de 2021, el 37% dels professionals havien estat de baixa en algun moment de la pandèmia (el 17% diagnosticats de COVID-19). Els més afectats han estat metges (40% de baixa i 20% diagnosticats) i infermeres (24,4% de baixa i 51% diagnosticades).\nD’altra banda, el 31,7% dels professionals diagnosticats manifesten que tenen algun tipus de seqüela (5,5% del total de professionals), sobretot metges, infermeres i treballadores socials. Els problemes derivats de la COVID-19 són diversos, però els més freqüents són cansament, pèrdua de memòria, dolor muscular, caiguda de cabell, cefalees i dispnea.\nLa suma de tots els factors anteriors (empitjorament de les condicions de treball, increment de la càrrega laboral, pressió psicològica, manca de reconeixement social, efectes de la COVID-19 sobre la propia salut, etc.) ha acabat tenint efectes sobre les perspectives de futur dels professionals en l’àmbit professional. Fins a un de cada cinc professionals (20%) s’ha arribat a plantejar deixar la professió, malgrat que majoritàriament afirmen que no ho faran (sobresurten les infermeres, metges i treballadores socials amb un 42%, 35% i 32% respectivament que s’ho han plantejat). Una opció menys radical, però també indicativa de la situació, és la d’avançar la jubilació, possibilitat que tenen en ment també un 20% dels professionals, especialment infermeres (30%), metges (21,5%) i treballadores socials (20%)\nEn general, els hàbits de vida dels professionals no han variat gaire, tot i que hi ha alguns indicadors que empitjoren i davant dels quals cal estar alerta. Per exemple, amb la pandèmia han augmentat els consumidors habituals d’alcohol entre els metges (han passat de 4,6% al 7,1%), les infermeres (del 3,8% al 6,3%) i els veterinaris (del 5,6% al 7,2%). En canvi, entre la resta de col·lectius es manté estable i, fins i tot, el percentatge baixa entre psicòlegs i odontòlegs.\nEl consum de tabac es manté a nivells similars als d’abans de la pandèmia: els col·lectius on hi ha més fumadors són treballadores socials (26,2%) i psicòlegs (24%).\nLa pràctica d’activitat física decau en tots els col·lectius (excepte psicòlegs). Aquesta reducció és especialmente significativa entre les infermeres (cau la pràctica habitual del 42,7% al 29%), els ondontòlegs (de 44,2% a 33,2%) i els farmacèutics (del 45,7% al 29%).\nDestaca també el fet que gairebé dues terceres parts dels professionals tenen o han tingut moltes dificultats per desconectar de la feina durant el temps lliure, sobretot les infermeres i les treballadores socials.\nEstat de salut autopercebut\nDos anys després de la pandèmia, és un fet que la salut dels professionals no s’ha recuperat. La majoria de trastorns com insomni, patiment psicològic, cansament, dolor, etc. empitjoren i es cronifiquen. L’efecte acumulatiu en la salut física i , sobretot, mental, és evident.\nSi abans de la pandèmia el 8,3% dels professionals percebien la seva salut com a regular o dolenta, ara en són el 25% (més, fins i tot, que després de la primera onada, quan eren 23%). Infermeres (33%), treballadores socials (34%) i metges (25,8%) tornen a encapçalar els valors més negatius.\nHores i qualitat de la son\nLa dificultat per dormir és un problema molt freqüent entre els professionals, especialment entre infermeres (45%) i metges (35%). Malgrat que el pitjor moment quant a l’insomni va ser la primera onada, les dades de la tardor de 2021 mostren que la lleu millora experimentada just després s’ha perdut i els problemes per dormir han tornat a incrementar-se.\nPel que fa a les hores de son, tot i que aquest indicador ha millorat en la majoria de col·lectius, es manté en nivells similars als de la primera onada en metges i infermeres, entre els quals el 21% i el 27% respectivament dormen menys de sis hores diàries (14% abans de la pandèmia en ambdós col·lectius).\nFatiga, dolor i estrès\nTots els col·lectius presenten percentatges superiors al 60% de professionals afectats per cansament, dolor o estrès i, en la majoria de grups, els nivells són similars o, fins i tot, superiors als de la primera onada de la pandèmia i sempre molt per sobre dels nivells prepandèmia. El 80,7% de les infermeres, el 70,4% dels ondontòlegs, el 69,2% dels metges o el 68,4% dels farmacèutics refereixen algun d’aquests problemes o més d’un. El dolor musculoesquelètic i l’estrès s’incrementen en totes les professions. Les infermeres tenen els nivells més alts en tots tres indicadors: cansament (58,8%), dolor (60,1%) i estrès (57,7%).\nLes conseqüències dels problemes de salut mental que arrosseguen els professionals són imprevisibles, en la mesura que perduren durant massa temps i es cronifiquen. Abans de la pandèmia, l’estat de salut mental era percebut com a regular o dolent pel 10% dels professionals, A la tardor de 2021, aquest percentatge s’havia triplicat (30,5%). Infermeres (40,2%), treballadores socials (35,7%) i metges (30,7%) són els col·lectius amb més càrrega psicològica i els que han tingut una evolució més negativa des de l’inici de la pandèmia.\nEls pensaments de “no poder més” o la sensació d’“estar sobrepassat” afecten el 30% dels professionals, especialment a infermeria (39,8%). La professió que va tenir una evolució més negativa en aquest sentit, entre l’estiu de 2020 i la tardor de 2021, van ser els veterinaris, mentre que treballadores socials, psicòlegs i odontòlegs, que venien d’una situació molt negativa, van registrar una evolució més favorable.\nLa sensació de “sentir-se cremat” a la feina afecta el 36% dels professionals (39% l’any 2020), encapçalats per infermeres (43,2%) i per metges (38,1%). D’altra banda, mentre psicòlegs, treballadores socials i odontòlegs han millorat una mica pel que fa a aquest aspecte, els veterinaris registren l’evolució més negativa en relació a l’estiu de 2020 (del 28,8% que se senten cremats passen al 35,6%).\nLa darrera enquesta de Fundació Galatea planteja per primer cop les situacions d’estrès posttraumàtic i el resultat és que el 16,3% dels professionals manifesten que sovint actúen com si estiguessin revivint experiències estressants relacionades amb la pandèmia. Les més afectades són les infermeres (26,3%) i les treballadores socials (24,6%)\nFins a un 42% dels professionals de la salut tenen algun risc de patir un trastorn mental de tipus ansiós o depressiu (segons General Health Questionnaire-12). Al capdavant, les infermeres (58,3%), les treballadores socials (47,1%) i els metges (47,1%). Fundació Galatea no disposa de la mateixa dada de l’any anterior, però si es compara amb estudis realitzats abans de la pandèmia (entre 2013 i 2018), hi ha increments d’aquest risc com el que es registra entre els metges (del 28,4% de 2013 al 47,1% de la tardor de 2021) o entre les infermeres (del 36,4% del 2016 al 58,3% actual) Pel que fa al consum de tranquil·litzants o hipnòtics, no ha deixat d’augmentar des de l’inici de la pandèmia. A la tardor de 2021 en consumien el 30% dels professionals. Es tracta d’un consum que ha augmentat en tots els col·lectius (a l’inici de la pandèmia se situava en el 18%), encapçalats per infermeres (35,4%) i farmacèutics (33,5%).\nConeixement i ús de serveis de salut mental\nNomés el 38% dels professionals de la salut consideren que han tingut prou suport psicològic i emocional durant la pandèmia. Els psicòlegs són els que n’han tingut més (62%), seguits d’odontòlegs (46,6%) i veterinaris (41,7%). Per contra, infermeria és el col·lectiu en què menys professionals consideren haver tingut prou suport (29,5%).\nPel que fa a l’accessibilitat a serveis de suport psicològic i emocional, el 41% dels professionals coneixen les opcions existents i creuen que hi han pogut accedir amb facilitat. Els més satisfets en aquest aspecte són els psicòlegs (57,6%), metges i treballadores socials i els que han tingut més dificultats, els farmacèutics (només 27,6% coneixen opcions existents o les consideren suficients).\nDel conjunt de professionals, fins a un 54% han acudit a serveis de salut mental des que va començar la pandèmia o es plantegen fer-ho (39% i 15% respectivament). Això representa més del doble que a l’estiu de 2020, quan un 16% havia fet ús d’aquests serveis i un 9% s’ho estava plantejant (25% en total). Els col·lectius que han tingut més contactes amb serveis d’atenció a la salut mental han estat els de psicòlegs (52%), infermeres (44%) i veterinaris (41%) i els que menys, els farmacèutics (32%) i odontòlegs (34%).\nEls serveis de salut mental més utilitzats en general són els que ofereixen els professionals privats (psicòlegs i psiquiatres), que són l’opció per al 46,7% dels usuaris. Psicòlegs i odontòlegs són els principals usuaris d’aquest opció. En segon lloc se situen els programes de Fundació Galatea (26,5%) i són l’opció preferent per als metges. De fet, metges, infermeres i veterinaris són els que més coneixen i confien en els programes específics de Fundació Galatea als quals tots els professionals dels col·lectius enquestats tenen dret com a col·legiats.\nFormació en competències per a un exercici professional saludable\nSón nombrosos els professionals (91%) que troben a faltar formació per desenvolupar o millorar habilitats emocionals que els permetrien exercir de manera més saludable (destaca aquesta demanda entre dones i professionals més joves). La meitat creuen que necessiten formació per adquirir competències emocionals, la mateixa proporció que voldrien perfeccionar la capacitat de gestionar conflictes. A un terç dels professionals els agradaria millorar la comunicació amb els pacients i familiars, mentre que també s’incrementa la necessitat d’aprendre a treballar millor en equip i de desenvolupar la capacitat de lideratge.\nDepartament de Premsa i Mitjans Externs del Col·legi de Metges de Barcelona\nMarta Ciércoles / Aitor Mora (Telf. 935 678 830 · mitjans@comb.cat)


farmacia, autor en Farmàcia El Consell\nAuthor - farmacia\nArriba la època dels grans àpats, sopars familiars, torrons, neules… i realment, és una època on no podem resistirn-nos. Existeixen pautes nutricionals que permeten protegir l'estomag i en aquest post, us proposem un sèrie de consells que ajudaràn a compensar aquests mensajars, ja que és primordial cuidar l’alimentació per evitar problemes de salut durant aquestes dates nadalenques. Consells per a una bona alimentació en època festiva Efectuar una dieta compensatòria el dia següent o previ, consistent en: Evitar els carbohidrats...\nBy farmaciaAlimentació, GeneralComments Off\nDesprés d'unes hores, dies i mesos, finalment ha arribat aquest moment tan esperat per a mi i per a totes aquelles persones que m'han donat suport en aquest nou projecte. És per això que amb il·lusió, ganes i molta felicitat avui estrenem un nou servei per estar més a prop vostre i engeguem la web de Farmàcia El Consell. A Farmàcia El Consell som un equip jove i dinàmic. El nostre objectiu principal és estar a prop del pacient i...\nBy farmaciaGeneral0 Comments


Romànic en Viu. Cicle de Concerts a les Esglésies de la Baronia de Toses\nInici > Romànic en viu\nConcerts de petit format realment càlids i agradables, amb uns recintes d'una acústica immillorable, fet que porta any rere any més audiència al Festival.\nLa Vall de Ribes i el Ripollès en general gaudeixen des de l’any 2003 d’un cicle de concerts ben particular. El racó més nord-occidental de la comarca, la profunda vall del riu Rigat, a cavall entre la Vall de Ribes i la Cerdanya, presenta any rere any una oferta musical de qualitat en el marc incomparable de les seves petites ermites romàniques.\nAquest Cicle de Concerts té la particularitat que es desenvolupa íntegrament a les esglésies dels municipis de Toses i Planoles, en total vuit concerts per a sis ermites romàniques mil·lenàries, oferint música en directe als milers d’habitants i estiuejants que durant els mesos de calor s’acumulen en aquestes contrades.\nEls pobles amfitrions de les actuacions musicals són Dòrria, Nevà, Fornells de la muntanya, Toses i Planoles, tots ells ubicats en els dos citats municipis.\nAnomenat en les seves primeres 6 edicions EMUSICAL, aquest cicle es va rebatejar l’any 2009 com a ROMÀNIC EN VIU, i ofereix des de llavors el que anomena“Cultures Convidades”: una varietat de grups d’origen cultural divers que permet endinsar-se en l’univers musical de cadascuna d’elles, oferint un viatge cultural a través de la música.


la pintura d’ocells aficionats a la dona es converteix en una sensació viral de ‘pintura’ - Totes Les Novetats\nLa pintura d’ocells aficionats a la dona es converteix en una sensació viral de ‘pintura’\nAquesta dona ha provocat, sense voler-ho, una moda de 'pintura' a les xarxes socials després que el seu fill publiqués afectuosament una imatge del seu treball a Internet.\nDesprés de la seva segona nit de classes d’art al vespre, Cindi Decker, de 55 anys, li va enviar al seu fill una foto d’ella mateixa posant amb orgull amb la seva pintura a l’oli d’una garceta.\n'Aquesta és només la segona pintura que he fet', va dir Decker. 'He anat a dues classes d'art a la meva zona dissenyades per passejar-nos a través d'un quadre i ensenyar-nos mentre em diverteixo'.\nEl fill de Decker va quedar tan pessigollejat per la foto que la va publicar a Reddit. Poc després de publicar la imatge, un altre usuari, el suec Kristoffer Zetterstrand, va decidir pintar el seu propi quadre representant a Decker sostenint l'obra d'art com una broma.\nRELACIONATS: Nét ha passat 20 anys utilitzant gargots per ajudar la seva àvia analfabeta a identificar els números de telèfon\nAleshores, un altre usuari de Reddit va pintar una imatge de Zetterstrand que tenia la seva imatge de Decker amb la seva imatge, i la mania de boles de neu des d'allà.\nDes d’aleshores ha proliferat fins a convertir-se en un desafiament global, amb aproximadament 50 pintures de pintures dins de pintures que totes s’originen a partir de la garceta de Decker.\nEls usuaris de Reddit fins i tot han creat diagrames i “arbre genealògic” de totes les imatges associades i de la seva relació.\nDecker, de Jacksonville, Florida, va dir que no tenia ni idea que el seu fill fins i tot havia compartit la imatge en línia, i molt menys que la seva pintura s’havia convertit en una sensació viral.\n“Realment no tenia ni idea de què era Reddit. De fet, encara estic aprenent. Vaig pensar que el meu fill només mostrava als seus amics a Snapchat i més tard vaig saber que el va publicar a Reddit.\nMIREU: La parella lluita contra un plet fins que el jutge decideix que pot mantenir la seva 'nit estrellada' a casa\n'No sóc una gran persona de les xarxes socials, de manera que no sabia què esperar, però va superar les meves expectatives, de bona manera'.\nDecker diu que la gent s’ha posat en contacte amb ella diàriament per dir-li que els ha encantat veure com es desenvolupaven les pintures. Algunes persones fins i tot han dit que els ha inspirat a començar a pintar de nou.\nLaila Amer / SWNS\n'He tingut moltes gràcies a tots aquells que es van dedicar el temps a pintar i dibuixar', va dir Decker, que recentment ha creat un compte de Reddit per tal d’enviar-li correctament missatges d’agraïment. “M'alegro que un petit ocell vell de Florida hagi divertit els altres durant uns dies.\n“He de donar tota la bogeria al primer artista, Kristoffer Zetterstrand, per crear el moviment. No el conec, però noi va començar alguna cosa divertida! ”\nZetterstrand, de 45 anys, diu que només va decidir pintar Decker com a doodle de pràctica després de veure la seva foto a Reddit.\nCOMPROVA: El policia sorprès i encantat quan troba el cotxe que està a punt d’entrar està fet de neu\n'Normalment faig una petita pintura d'escalfament quan arribo a l'estudi, i el motiu normalment no és tan important', diu Zetterstrand. “Trio alguna foto d’Internet o del diari. Així que aquest dia he decidit fer aquesta foto només per diversió [perquè] em va semblar maco ”.\nDesprés d’acabar la pintura unes hores més tard, ell va publicar una foto seva a Reddit amb la llegenda que diu: 'He pintat la mare d'algú'.\nEl seu lloc va sortir poc després, aconseguint centenars de vots per minut i ara calcula que la seva imatge ha estat vista per més d’un milió de persones.\nMÉS: Un nen de vuit anys es va preguntar: i si tot el món fes una pintura junts? I va passar una mica.\n“Quan van aparèixer els meus primers quadres, em vaig adonar que podria haver començat alguna cosa. No tenia ni idea del gran que seria ', va explicar. 'És una mica absurd veure un esbós d'oli ràpid que vaig fer per diversió que bufés completament tota la meva tasca seriosa de l'aigua en termes de vistes - [però] no em queixo, és divertit. Molts s’han posat en contacte amb mi i m’han dit que els feia feliços.\n'És commovedor, realment', va afegir. 'No ho he pretès mai, però és molt divertit'.\nSeamus Wray / SWNS\nL’artista canadenca Laila Amer, de 19 anys, va ser la primera a pintar Zetterstrand amb la seva pintura de Decker i la seva garceta.\n'La pintura de Kristoffer era increïble i el gest era molt maco i vaig pensar que només podia participar en la diversió i portar-la més enllà', va dir. “Va trigar aproximadament un dia sencer. Sabia que cridaria l’atenció perquè és una mica divertit, però em va sorprendre la quantitat de pintures que en van sortir! '\nDidi, una dissenyadora gràfica i animadora de 20 anys de Sydney, va pintar Amer amb la seva pintura de Zetterstrand amb la de Decker, i la seva pintura li va valer molt més que alguns vots positius.\nRELACIONATS: Los Angeles està buscant un dissenyador gràfic amb un anunci de cerca divertida\n'Volia passar el dia sol·licitant treballs per encàrrec, però tenia ganes de pintar i sóc una mica procrastinador, així que vaig passar el temps atrapat en aquest fil de Reddit', va dir Didi. 'Em sentia com si perdés el dia fins que vaig rebre un missatge directe a Reddit d'algú que va veure el meu missatge i necessitava fer un treball de disseny gràfic'.\nCom a cirera final a la dolça història, Zetterstrand diu que des d’aleshores ha parlat amb Decker i que li encantava la seva pintura, motiu pel qual diu que li enviarà a Florida el segon que la pintura estigui seca.\nPinteu certa positivitat: estigueu segur i compartiu aquesta divertida història amb els vostres amics a les xarxes socials\nveterana xarxa de notícies\nImagine Scholar cultiva líders juvenils a Sud-àfrica\nEl seu objectiu és resoldre la fam a Chicago portant el residu alimentari a zero\nBaby Octopus agraeix ràpidament al salvador humà abans de tornar a nedar cap al mar\nAquesta festa del te dolç de la policia i la filla està derretint cors a tot arreu\nFoto del dia: coneix els lleons blancs de Timbavati\nEl doctor va deixar de plorar després que l’agent la tiri per excés de velocitat, però li dóna les màscares en lloc d’un bitllet\nA Tears, Syrian Girl agraeix la seva nova nació el dia del Canadà (WATCH)\nPlasma diluït que es mostra per rejovenir els teixits i els signes inversos de l'envelliment en ratolins vells.\nNova Investigació Diu que Un Curt Episodi d'Exercici Podria Fer-te Més Intel·ligent\nL'illa escocesa obté el 90% de la seva energia del vent, la pluja i el cel\nRara balena blanca detectada com a avenços rècord a Nova Zelanda (WATCH)\nLa granja vertical més gran del món a prop de Nova York utilitza un 95% menys d’aigua i no té pesticides


La Generalitat gasta 34.000 euros en un vídeo promocional – L'Horta Informacio\nLa Generalitat gasta 34.000 euros en un vídeo promocional\nPublicado en 02/05/2016 por Redaccio en Actualitat, Nacional // 0 Comentarios\nEl Govern valencià ha gastat 34.000 euros en la producció d’un vídeo, baix el títul, ‘#orgullvalencià’, en el que es vol “reformar” la image de la Comunitat Valenciana i “superar eixa hipoteca reputacional vinculada a la corrupció i balafiament” en la que se l’ha lligat “durant tants anys”.\nAixina, ho han explicat este dilluns el president i la vicepresidenta, Ximo Puig i Mónica Oltra, despuix de proyectar-se este vídeo, elaborat per dos productors valenciaans, en un acte celebrat en el Palau de la Generalitat i al que ha assistit el Consell en ple.\nLa proyecció comença en una veu en off en la que conta cóm “durant anys alguns pensaven que calia fer coses molt grans per a demostrar que érem grans, tot ben gran i buit i per a fòra”, es narra en el vídeo ilustrat en una image del circuit de Fòrmula 1, de l’Àgora i de l’escultura de l’artiste Juan Ripollés que presidix la rotonda d’accés a l’aeroport de Castelló, pero “l’orgull ser ser valencià no necessita ciment, naix directamet de la nostra terra”.\nOltra ha destacat que en la realisació d’este vídeo, que serà distribuït per canal GVA en You Tube i per les rets socials, es vol traure a la Comunitat Valenciana “d’eixe pou de mala image que s’ha exportat en els últims anys de la nostra terra”.\nD’esta manera, ha destacat que es busca “canviar els temes de conversació” a partir d’un mensage “curt i molt eloqüent” de que “som un territori de terra fèrtil en tots els sentits; en idees en talent i que és el moment de posar-ho en valor i de recuperar la passió de ser valencians”.\nPer això, no han recorregut a actors sino a “gent real i corrent de la nostra terra” que ha participat “de manera voluntària”. “Són una mostra d’energia que mou als valencians en la que esperem que poc a poc recuperem l’orgull de ser valencians”, ha destacat.\nPer la seua banda, el president de la Generalitat al final de l’acte ha explicat als periodistes que en esta iniciativa pretén superar eixa “hipoteca reputacional” i “posar de manifest lo que som els valencians, que té més que vore en lo que ensenya este vídeo que en els que ha segut la realitat publicada estos anys”.\n“TENIM QUE PROYECTAR-NOS”\n“Els valencians som molts més que la corrupció, que el balafiament d’estos anys, som una gent creativa, treballadora, gent honrada”, ha recalcat Puig, que ha defés que “cal posar-ho de manifest”. En eixe sentit, ha apuntat que “necessitem voler-nos i proyectar-nos” i en esta producció es vol “ajudar a proyectar la millor image d’esta terra”.\nPer això, ha apuntat que tot i que encara no es dispon de Canal 9 intentaran facilitar-li el vídeo “a tots els mijos” per a “vore si hi ha alguna possibilitat de que tinga la màxima difusió possible”.\nEn el vídeo han participat, entre uns atres, La Unió Musical Cultural d’Estivella, Trinquet Pelayo de Valéncia, La Nova Muixeranga d’Algemesí, el Museu de la Festa, La Folkifesta, Cooperativa de carlet, la falla Almirant Cadarso-Comte Altea, la Filà Realista d’Alcoy, la Fàbrica Mustang d’Elig, COPAL d’Algemesí, l’Ajuntamnet de Sant Mateu, Celler La Muntanya de Muro d’Alcoy, l’Ajuntamnet de Valéncia, i A” Coworking.


No és un esforç el que sorprèn a la gent Martech Zone\nDimarts, agost 22, 2006 Dilluns, agost 24, 2009 Douglas Karr\nAvui, un desenvolupador principal del meu treball ha revelat un nou informe que havia escrit durant el cap de setmana. És un informe impressionant, construït amb serveis d'informes SQL, té un rendiment excel·lent, és precís i està ben organitzat.\nEn implementar-ho entre els nostres usuaris interns, el desenvolupador va afirmar que la gent de l'empresa quedaria meravellada, però la resta de desenvolupadors es riurien perquè saben el fàcil que era programar l'informe. Els altres desenvolupadors poden riure, però no són ells els que criden l'atenció.\nVaig respondre al desenvolupador que no és un esforç el que sorprèn els nostres clients ni els nostres empleats. No tenen ni idea del que es necessita entre bastidors perquè les coses funcionin. I realment no els importa (com no haurien de fer-ho) sempre que funcioni. Són idees, iniciativa i sobretot l’impacte que sorprèn a la gent. El treball dur té el seu lloc, no m’equivoqueu. Tot i que a mesura que crec, veig més gent promoguda, reeixida o rica, no perquè treballés dur, sinó perquè tingués bones idees, una gran iniciativa o un gran impacte.\nSón IDEES, INICIATIVES i, sobretot, IMPACTE les que sorprenen a la gent, no pas l’esforç.\nAixò no vol dir que no treballi molt. Treballo constantment: el meu bloc és un descans diari per a mi. Amb el dinar i un passeig a la tarda, la resta del meu temps treballo, al llit, llegint o passant amb els meus fills. M’encanta la feina, per això la faig. Simplement no crec que sigui com els bons "dies en què" el treball dur compensa ". Aquells dies han quedat enrere! El treball dur pot pagar les factures, però a la llarga no paga la pena. Tot el que tindreu al final de la vostra vida és tot un munt de treballs realitzats.\nÉs possible que el treball d’aquest desenvolupador no hagi suposat un gran esforç, però la seva idea, la seva iniciativa per executar-la i l’impacte que tindrà en els nostres clients seran una cosa que tota la companyia es beneficia.


Calendari — Escola Tècnica Superior d'Enginyeria de Telecomunicació de Barcelona — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nSou a: Inici / Internacional / Studying abroad / Procediment / Calendari\n2ª convocatòria plaça a universitat de la nostra oferta. 2022-2023 (primavera)\nSol·licitud preassignació per l'estudiant\n(e-secretaria) 01/06/2022 a les 0.01h 10/07/2022 a les 23:59h\nResolució preassignació per l'ETSETB\n(e-secretaria) 08/09/2022 a les 15.00 08/09/2022 a les 15.00\nAcceptació preassignació per l'estudiant\n(e-secretaria) 08/09/2022 a les 15.00 15/09/2022 a les 23:59\nAplicació i Admissió per universitat de destí (via universitat destí) Dins dels terminis de la universitat de destí, diferents per tardor i primavera\nDates entrega documentació a UPC Veure:\nDates per defecte de la mobilitat de primavera\n(no cal que siguin exactes. Si voleu canviar-les, ho heu de demanar a students.mobility@etsetb.upc.eduabans de sol·licitud ajut Erasmus)\nPlaça a universitat de la nostra oferta. 2022-2023 (tardor i primavera)\n(e-secretaria) 20/12/2021 a les 0.01h 31/01/2022 a les 23:59h\n(e-secretaria) 24/02/2022 a les 15.00 24/02/2022 a les 15.00\n(e-secretaria) 24/02/2022 a les 15.00 28/02/2022 a les 23:59\nCanvi destí o sol·licitud fora termini (consulta amb el sotsdirector de relacions internacionals) Una setmana després que acabi el període d'acceptació de preassignació per e-secretaria Abans que acabi el període de nominacions que té l'universitat desitjada. Amb temps suficient per fer-la\nDates per defecte de la mobilitat de tardor\n(no cal que siguin exactes. Si voleu canviar-les, ho heu de demanar a students.mobility@etsetb.upc.eduabans de sol·licitud ajut Erasmus) Principis de setembre Principis de març\nPlaça a empresa de la nostra oferta. 2022-2023 (tardor i primavera)\nEnviament documents (students.mobility@etsetb.upc.edu) A mesura es vagin publicant les ofertes a empreses, l’estudiant podrà sol·licitar-ho via email en les dates indicades. En cas que estigueu molt interessats/des en una oferta en particular, us recomanem que ho sol·liciteu al més aviat ja que un cop validada la sol·licitud per part de l’ETSETB, anirem enviant les nominacions dels estudiants a l’empresa per tal que confirmi l’estudiant seleccionat per determinar\nTramitació documents amb empresa per part de l'ETSETB A mesura que vagin arribant\nAcceptació empresa Depèn de l'empresa. Si no reps notícies de l’empresa quan s'acosti el fi de termini per demanar plaça a universitat, et recomanem que realitzis sol·licitud de plaça a universitat.\nMireu els enllaços de les beques:\nBeca Santander Erasmus - El període sol ser molt abans del període per demanar les beques Erasmus. Consulteu l'enllaç des del principi del període de sol·licitud i assignació de plaça per e-secretaria. No confondre amb les beques Erasmus, que també les heu de demanar, quan surtin.\nBeques Erasmus UE (estudis/pràctiques)\nSwiss European mobility programme (SEMP) - Ja no possible, almenys a l'EPFL\nAjut Mobint (Agaur)\nMés beques a "Beques i ajuts"


L'activitat s'oferirà a l'estiu però el comú espera poder-la allargar a la tardor si hi ha demanda\nEscape Room a la Ruta del Ferro E.C.\nAndorra la VellaDes de principis del segle XVII fins a finals del segle XIX, el ferro va ser una de les activitats econòmiques més importants del Principat. La de miner era una feina dura i fosca que conduïa per camins subterranis mai abans explorats, aquells qui s'atrevien a endinsar-se a la mina de LLorts. En Pierre i en Claude, -els dos personatges interpretats per l'Inka Bellés i la Mar Gual- ho saben prou bé. Són miners a les ordres del capatàs Jean-Michelle, que acaba de morir emportant-se amb ell el secret de l'entrada d'una nova mina a la zona. I és així com comença el primer 'escape room' a l'aire lliure de la Ruta del Ferro, que aquest estiu es començarà a oferir a la parròquia d'Ordino i que vol ajudar a donar conèixer com era la vida dels antics treballadors de Llorts.\nL'activitat, que es promocionarà a través del comú d'Ordino i Andorra Turisme, està dirigit especialment a les famílies i té una durada d'uns 70 minuts. Compta amb la guia d'en Pierre i en Claude -o la Mar i l'Inka, creadores d'aquest 'escape room'-, que aniran conduint els participants pel camí on trobaran un seguit de pistes que els portaran a saber on es troba l'entrada de la nova mina. Durant el mes d'agost i coincidint amb la Nit dels Museus, hi haurà l'opció de fer aquesta gimcana de nit, en substitució a la visita nocturna a la mina que se solia oferir. Tal com ha explicat el conseller Turisme, Dinamització i Esports del comú d'Ordino, Jordi Serracanta, l'objectiu és que "aquest producte s'ofereixi més enllà de l'estiu si hi ha demanda, ja que ens ajuda a desestacionalitzar el turisme i creiem que és una manera més de conèixer la Ruta del Ferro i potenciar el 'label' de Reserva de la Biosfera, ja que tota l'activitat es desenvolupa a l'aire lliure'.\nEl preu de l''escape room' variarà segons el nombre de participants. En el cas de ser dues persones tindrà un cost de 50 euros per persona, 34 euros si són tres, 25 euros en cas de formar un grup de quatre persones i 20 euros per persona en el cas de ser un grup de cinc o més. Està previst que un cop finalitzada l'activitat, se'ls entregui també als participants una entrada per visitar la mina de Llorts.\nNo és la primera vegada que l'Inka Bellés i la Mar Gual ofereixen un producte d'aquestes característiques. Són les responsables de l'empresa Escape Andorra, amb qui el comú d'Ordino també té un altre 'escape room' a Sornàs sobre la vida i costums dels paquetaries de 1930.\n1 de 8 E.C.\nMembres del comú d'Ordino han participat en la prova del primer 'escape room' a l'aire lliure sobre la ruta del ferro.\n2 de 8 E.C.\nEl primer 'escape room' a l'aire lliure sobre la ruta del ferro és una activitat guiada i teatralitzada.\n3 de 8 E.C.\n4 de 8 E.C.\nL'activitat dona a conèixer els costums dels antics miners de LLorts.\n5 de 8 E.C.\n6 de 8 E.C.\nMar Gual i Inka Bellés són les responsable de l''escape room' a l'aire lliure sobre la ruta del ferro d'Ordino.\n7 de 8 E.C.\n8 de 8 E.C.\nescape room Ordino Ruta del Ferro


Centre de Documentació d'Atenció a les Persones catalog › MARC details for record no. 23724\nMARC view: Opinió. Llei de barris\nOpinió. Llei de barris (Record no. 23724)\nCampo de control de longitud fija 01858nab a22001814cb4500\nCampo de control 6997\nNombre de persona Bertran i Castellví, Jordi\nTítulo Opinió. Llei de barris\nResto del título La Llei 2/2004, de millora de barris, àrees urbanes i viles, és la primera llei nova que va aprovar el Govern del president Pasqual Maragall.\nMención de responsabilidad etc. Jordi Bertran i Castellví. Coordinador de l’Àrea d’Infraestructures ; Urbanisme i Habi\nSumario etc. En coherència amb les prioritats que s’havien marcat, el Govern va voler donar un impuls determinat a les polítiques urbanes. Definir un marc d’actuació, assenyalar uns àmbits prioritaris d’actuació, crear un fons, dotar-lo econòmicament, convocar anualment el programa i atorgar ajuts als barris de municipis que hagin presentat un programa ajustat a les necessitats i a les urgències. En aquesta línia, amb la convocatòria de l’any 2007 s’haurà arribat a un total de més de seixanta barris, amb una inversió compromesa de vuit-cents milions d’euros i més d’un milió de ciutadans beneficiats. La Llei va ser desenvolupada pel Decret 369/2004, l’article 3 del qual parla dels indicadors per a la determinació de l’àrea d’atenció especial, els quals han estat estructurats en quatre grups: processos de regressió urbanística i dèficits d’equipaments i serveis; problemes demogràfics; presència de problemes econòmics, socials o ambientals; i dèficits socials i urbans i problemàtiques de desenvolupament local.\n-- Urbanisme i Habitatge\nParte(s) relacionada(s) núm. 21, segon trimestre 2007.\nIdentificador Uniforme del Recurso (URI) http://www.diba.cat/butlletins/detallRevista.asp?id=2050\nDisponible Diversitat Centre de Documentació de l'Àrea d'Atenció a les Persones Centre de Documentació de l'Àrea d'Atenció a les Persones Mundet 2015-06-29 Hemeroteca 6683 2015-06-29 2015-06-29 Articles de revistes Fitxa (si) - Document (no) - Miniatura (si)


L’adopció i l’acolliment són una manera més de crear una família, però fins ben entrat el segle XX l’adopció és un tema tabú del qual gairebé no es parla, fins al punt que molts infants desconeixen que han estat adoptats. Avui, però, les coses han canviat. “L’adopció internacional hi té molt a veure perquè en molts casos són adopcions evidents a simple vista per les diferències fenotípiques”, argumenta Beatriz San Román, doctora en psicologia social i membre del grup de recerca AFIN (Adopcions, Famílies i Infàncies) de la UAB. Malgrat aquesta obertura en la comunicació, a les famílies els continua costant parlar del que va passar abans de l’adopció: “És cert que no solen tenir gaire informació sobre la família de naixement ni sobre les circumstàncies que van portar a l’adopció, però si no se’n parla la criatura pot arribar a la conclusió que va ser culpa seva. Parlar de com els van esperar o de com van anar a buscar-los, i del que va passar abans de l’adopció, és vital per entendre la seva història”.\nPer a Elena Requena, directora del grau en treball social de la Facultat Pere Tarrés-URL, quan es parla d’adopció i acolliment hi ha dues paraules clau: abandonament i orígens. Qualsevol infant té la sensació que amb els pares està sa i estalvi, els primers anys de vida l’acompanya el sentiment de confiança, en què sent que amb els pares tot funcionarà bé, però a les criatures adoptades o acollides els ha fallat el que no hauria de fallar: “¿Quina garantia tenen que els nous pares seran per a tota la vida? -apunta Requena-. L’egocentrisme característic i la immaduresa psicològica dels més petits poden fer que es culpin a ells mateixos del que ha passat”.\nL’egocentrisme característic i la immaduresa psicològica dels més petits poden fer que es culpin a ells mateixos del que ha passat\nA mesura que creixen solen sorgir els dubtes sobre els seus orígens i tenen més curiositat per saber què va passar realment -qui eren els seus pares, per què no els van poder cuidar o si s’hi assemblen-, interrogants que arriben amb l’adolescència. “Hi ha persones que necessiten conèixer físicament la família d’origen o el lloc on van néixer i d’altres que no, però intentar entendre el que ha passat és necessari per construir una personalitat forta i sana”, apunta la professora.\nLa Rosa (55) i el Marc (53), a qui veiem a la fotografia amb els seus fills Nurjan (14) i Bladic (11), originaris del Kazakhstan, els van adoptar quan tenien 12 i 18 mesos. Els nanos sempre ho han sabut. “Mai ens havíem plantejat amagar-ho, però el fet que el Nurjan sigui d’ètnia asiàtica evidencia que biològicament té poc a veure amb nosaltres”, explica el Marc. També recorda que a les sessions de treball prèvies a l’adopció els psicòlegs insistien molt en la transparència. Sempre els han explicat que els van anar a buscar al centre on s’estaven.\nHi ha persones que necessiten conèixer físicament la família d’origen o el lloc on van néixer i d’altres que no\nLa Rosa apunta que no els han amagat res i han resolt els seus dubtes, però són uns nens que, tot i saber que poden parlar-ne quan vulguin, no els han fet gaires preguntes. De fet, el Nurjan ja diu que no vol tornar al seu país d’origen i només una vegada ha preguntat qui era la seva mare biològica. Els pares són conscients que l’adolescència pot venir acompanyada de canvis. “Entrem en una nova etapa. Potser en aquest descobrir-se a ells mateixos es qüestionen altres coses. L’adolescència remou, pot passar que es rebel·lin amb la vida i la motxilla que arrosseguen. Si passa suposo que ho compartirem i preguntarem als amics que també tenen fills adoptats de l’edat dels nostres, i si cal demanarem ajuda professional”, comenta la Rosa.\nQUAN I COM HO DIEM\nQuan s’ajorna el tema dels orígens sota l’excusa que la criatura és molt petita, que li farà mal o que no ho entendrà, en realitat són defenses de la família. No es tracta de donar la informació amb tota mena de detalls sinó de no inventar-se res. Al final les mentides se’ns giren en contra perquè l’infant no sabrà què és veritat o mentida, i se li minarà la confiança. Per comunicar els orígens no s’ha de marcar un dia concret, ni cal esperar que tinguin capacitat intel·lectual per entendre la informació que se’ls dona, perquè l’infant pot quedar impactat. “Es tracta de treure el tema de manera natural, aprofitant situacions -quan es veu una dona embarassada, per exemple- per explicar que va estar a la panxa de la mare biològica”, proposa Requena.\nExpliquem l’acollida i l’adopció\nQuan? Des de sempre.\nCom? Utilitzant situacions de la vida quotidiana. Els àlbums de família amb fotografies de la criatura des de la seva adopció/acollida també ajuden.\nRetoquem la realitat? Mai. La informació s’adapta i es dosifica en funció de l’edat i les seves característiques psicològiques.\nQuan la Júlia (16) neix, la seva mare, la Carme, filla d’una família nombrosa, pensa que seria més enriquidor que la nena tingui germans. Per això un parell d’anys més tard decideix començar un procés d’adopció nacional. La Júlia també reclama tenir una germana quan truquen a la Carme per dir-li que hi ha una renúncia hospitalària d’un nen, el Martí (11), que té 12 dies. “Anem juntes a l’hospital a buscar-lo. Ella ja sap que potser algun dia arribarà un germà o una germana. Va ser de cop però totes dues estàvem il·lusionades”, comenta la Carme. Fins que el Martí no té 8 o 9 anys no es verbalitza explícitament la paraula adopció. “Em va preguntar si l’havia adoptat. Quan era petit li explicava una mena de conte, que volia tenir un fill, el buscava i finalment el trobava a l’hospital. Sabia que no havia nascut de la meva panxa. Amb 6 anys és la primera vegada que em pregunta com va néixer”, recorda la mare. A mesura que creix es comença a qüestionar detalls del conte sobre els seus orígens però sempre n’han parlat amb naturalitat.\nSENSE CONTES DE FADES\nEl Miguel Ángel (48) i la Neus (48) sempre han estat conscients que l’Ariadna (11) pot tornar amb la seva família biològica, però malgrat tot decideixen acollir-la quan té 2 anys. Des que és petita és evident que té dues famílies; cada mes ha visitat la seva mare biològica amb trobades més o menys restrictives, i la resta del temps està amb la d’acollida, els pares i els seus germans, el Pau (16) i el Raül (16). “En parlem quan ella pregunta. No li ocultem res però tampoc li donem més informació de la que demana. Viu les visites amb naturalitat, és conscient que té dues famílies, encara que quan era petita i feia la visita volia assegurar-se que tornaria; necessita seguretat”, explica el Miguel Ángel. En el seu cas van “treballar-ho” més amb els bessons, que llavors tenien 8 anys: “Els vam explicar, sense entrar en detalls, que arribaria un germà o germana que no sortiria de la panxa de la mama i que estaria un temps amb nosaltres perquè la seva família no se’n podia fer càrrec”.\nIntentar entendre el que ha passat és necessari per construir una personalitat forta i sana\nÉs sa que l’infant adoptat o acollit i els altres fills puguin preguntar i la família reculli les seves inquietuds. Això no vol dir que s’hagi d’explicar tot des del primer moment, sinó dosificar-ho en funció de les característiques de l’infant. Requena afirma: “No hi ha receptes màgiques, però en general quan el preadolescent o adolescent fa una pregunta molt concreta és que comença a estar preparat per sentir la resposta. El que no s’ha de fer és deformar la realitat per evitar patiment. S’estarà embolicant més l’infant”.\nI més enllà de l’entorn familiar?\n¿Qui ha de saber la història prèvia dels fills adoptats o acollits? “A l’escola pot ser important comunicar-ho perquè els mestres entenguin determinades reaccions i necessitats del nen o nena. Però només s’ha de compartir el que ajudi en aquest sentit, i sempre amb la premissa que és informació confidencial”, proposa San Román, i recomana que més enllà de l’entorn educatiu la família ha de preguntar-se si al seu fill li convé o no que es coneguin detalls de la seva història.


» El present futur del Club El present futur del Club – Club Marítim Altafulla\nEl present futur del Club\nAquest cap de setmana vam fer el darrer entrenament tots els equips d’optimist del Club Marítim Altafulla. Els regatistes de làser, amb en Gerard al capdavant, van acabar l’any uns dies abans que nosaltres.\nDesprés d’aquests primers quatre mesos, i d’aquests primers entrenaments, als nous regatistes (el Guillem, el Jan, l’Hugo, l’Eva, el Pau, el Marc i jo mateix, l’Arnau Rafecas, com a nou entrenador) ens toca acomiadar el 2013 fent-ne la valoració.\nConsidero que han estat uns bons entrenaments, tot i que el temps no ens ha acompanyat sempre, ja que hem tingut caps de setmana plujosos o amb massa vent. De totes maneres, n’hem pogut fer de bons, amb dues molt bones recompenses:\n– la millora tècnica dels regatistes la qual no hagués estat possible sense l’ajuda de la Lola i el Juan, als quals aprofito per agrair tota l’ajuda que en rebem\n– i la satisfacció dels regatistes per les millores i la feina feta.\nPer tant, aprofito per animar-los a continuar treballant, entrenant, esforçant-se… a seguir aprenent tot practicant un esport meravellós, noble i tan agraït com és la vela, i així seguir millorant en aquest llarg camí que tenim per davant. I desitjar-los a tots –i també als pares, que formen part d’aquest equip– unes bones vacances de Nadal i un feliç 2014 amb bons vents.\nPer acabar, vull agrair també tota l’ajuda al Joan Sanfeliu, al Xavi Simó i a l’Àngel Urquizu, que han fet possible la confecció d’aquest\nMolt bones festes i bon final d’any!


4 min. Llançà 17/10/2013 16:33\nL'institut d'educació secundària de Llançà (Alt Empordà) denunciarà cinc alumnes del centre d'entre 13 i 16 anys per ciberassetjament. Els estudiants van obrir dues pàgines a internet des d'on, durant els darrers dies, s'han anat penjant tota mena de comentaris anònims i despectius cap a altres joves de l'institut. Per descobrir qui eren, la directora de l'IES, Carme Barceló, va fer servir un mètode expeditiu. Va asseure els 300 estudiants del centre en una sala i els va passar el vídeo de l'adolescent canadenca que es va suïcidar ara fa un any, víctima d'assetjament. Els cinc estudiants que seran denunciats van confessar ser els autors de les pàgines web. A part de denunciar el cas als Mossos, el centre també prendrà una decisió sobre els alumnes aplicant el seu reglament intern.\nCiberassetjament: l'últim malson dels pares


Tret de sortida al cicle d'innovació oberta de Som-Inn Port\nTret de sortida al cicle d’innovació oberta del Port Tarragona\nAquest divendres 28 de setembre es donarà el tret de sortida al cicle d’innovació oberta del Port de Tarragona, a través de la celebració de la 2ª Àgora de Som-Inn Port, l’Ecosistema d’Innovació Oberta del Port de Tarragona. Us hi esperem!\nAntecedents de Som-Inn Port\nDurant el primer semestre de 2018, l’Autoritat Portuària de Tarragona s’ha encarregat de dissenyar el que acabaria sent Som-Inn Port, establint-ne:\nEls seus objectius estratègics\nModel organitzatiu, eines de gestió i agents clau que hi participen.\nProcés i eines d’innovació oberta.\nElements de generació de cultura d’innovació i de comunicació de tot el procés (branding, comunicació digital, i altres elements clau per la gestió de la comunitat).\nAixí, durant la segona quinzena de juliol, Som-Inn Port va poder dur a terme la seva primera Comissió d’Innovació i celebrar la primera Àgora de l’Ecosistema d’Innovació, en la que es van identificar els possibles reptes d’innovació a fer front durant aquest darrer trimestre de l’any 2018, en un primer cicle d’innovació pilot.\nTret de sortida al cicle d’innovació\nAra, un cop tornats de vacances, els Agents d’Innovació de les diferents entitats membre de Som-Inn Port, tornen per iniciar el cicle d’innovació, que estarà basat en dues metodologies àgils clau per innovar en la Societat de la Innovació, el Design Thinking, per a la generació de solucions basades en l’empatia amb l’usuari, i el Design Sprint de Google, pel prototipatge de les solucions amb l’usuari final.\nLes metodologies àgils con clau per innovar de forma ràpida, validant la resolució de necessitats reals d’usuari, i a baix cost per als innovadors.\nL’objectiu és que a finals d’any, les cèl·lules d’innovació (equips d’agents d’innovació de diferents entitats membres de Som-Inn Port) hagin desenvolupat uns prototips validats amb l’usuari, que al seu temps resolguin necessitats reals i latents que l’Ecosistema d’Innovació hagi identificat com a clau des del punt de vista de l’usuari.\nNovetats a l’Ecosistema d’Innovació Som-Inn Port\nDurant aquestes darreres setmanes, s’han incorporat a Som-Inn Port: ASFAC, Capitania Marítima de Tarragona i ACCIÓ, amb les quals ja són 27 els membres d’aquest l’Ecosistema d’Innovació. Amb aquestes entitats, ja sumem 43 Agents d’Innovació a dia d’avui.\nPer altra banda, el passat 25 de setembre, es va realitzar la segona reunió de la Comissió d’Innovació que va validar tot el contingut que es proposarà a la propera reunió de l’Àgora, del 28 de setembre, per tal de ser finalment aprovat.\nEn definitiva, s’obre pas a un excitant procés d’innovació oberta, que ha de permetre a la Comunitat Portuària del Port de Tarragona assolir nous nivells en quant a innovació en processos, serveis i models de negoci del Port de Tarragona. Una gran oportunitat!


Seu Electrònica - Resum dels acords de Ple de 30 d'abril de 2019\nResum dels acords de Ple de 30 d'abril de 2019\n1. Aprovar les actes de Ple de la sessió ordinària del dia 26 de març de 2019 i la sessió extraordinària del dia 2 d'abril de 2019.\n2. Control i fiscalització pel Ple dels acords adoptats per la Junta de Govern Local en les sessions corresponents als dies 5, 12, 19 i 26 de març de 2019.\nCOMISSIÓ INFORMATIVA DE PROJECTES ESTRATÈGICS I COMUNICACIÓ\n4. Realitzar el sorteig públic per a designar els membres de les meses electorals, per a les eleccions municipals i eleccions al Parlament Europeu, del 26 de maig de 2019.\nEl Ple de la corporació fa el sorteig públic, entre les persones incloses en la llista d'electors, per a designar els membres de les 67 meses electorals, per a les Eleccions Municipals i eleccions al Parlament Europeu, de diumenge 26 de maig de 2019.\nEl sorteig públic es duu a terme amb un mecanisme d'atzar mitjançant una "extracció de boles" d'una borsa que conté boles del 0 al 9, amb el següent procediment:\nUna primera extracció de tres boles: el número resultant de tres xifres identificarà l'elector de la llista del cens a partir del qual s'iniciarà la designació del primer component de cadascuna de les meses de cada secció, que en serà el President titular.\nUna segona extracció de dues boles: el número resultant de dues xifres serà la freqüència comptada, a partir del número d'inici anterior, amb què es determinarà cada membre de la mesa, fins a completar la composició de la mesa amb dos presidents suplents i dos vocals titulars amb quatre vocals suplents.\nNotificar les designacions dels membres que han de constituir les meses electorals a la Junta Electoral de Zona de Granollers i a les persones interessades a efectes del seu coneixement\n5. Aprovar les dues festes locals de Granollers per a l'any 2020.\nEl ple aprova les festes locals de Granollers per a l'any 2020 els dies: divendres 22 de maig (l'Ascensió) i divendres 28 d'agost (Festa Major).\n6. Resoldre les reclamacions i aprovar definitivament la imposició i ordenació de contribucions especials per al finançament de les obres de reurbanització dels carrers Duran i Reynals, Alfred Nobel, Josep Trueta i Avinguda Autovia de l'Ametlla, del Polígon Industrial de la Font del Ràdium.\nEl Ple aprova desestimar parcialment la reclamació interposada per INVERGRA, SL, contra l'acord d'imposició de les Contribucions especials per a l'execució de les obres de reurbanització dels carrers Duran i Reynals, Alfred Nobel, Josep Trueta i Avda. Autovia de l'Ametlla, del Polígon Industrial de la Font del Radium. I, estimar parcialment la reclamació interposada per INVERGRA, SL, en relació a l'error material de càlcul numèric, i conseqüentment corregir-lo en l'import de 888,10 € assenyalat.\nLes obres d'urbanització dels carrers descrits del polígon industrial Font del Radium són de renovació i impliquen ampliació dels serveis. Les obres s'han d'executar en els carrers : Duran i Reynals, JosepTrueta, Alfred Nobel i Avinguda Autovia del'Ametlla i afectaran als propietaris dels immobles colindants a aquests carrers, que obtindran un evident benefici com a conseqüència de la millora que introdueixen les obres en aquest sector.\nEl projecte és una obra pública d'iniciativa de l'Ajuntament de Granollers i dona resposta i solucions constructives per resoldre :\nEl mal estat de la urbanització de bona part dels carrers i vials col·laterals del polígon, amb paviments molt degradats.\n· el dèficit de la xarxa de sanejament, que provoca desbordaments en moments de tempesta per incapacitat d'absorció del sistema actual.\n· l'accés a una moderna xarxa de telecomunicacions (cable de fibra òptica) compatible amb diversos operadors existents a Granollers ( Telefònica, Orange,etc..).\n· l'ordenament d'aparcaments de vehicles pels usuaris del polígon (treballadors i visitants) i per a camions en ruta i pendents de descàrrega de mercaderies en empreses del polígon.\n· les condicions de mobilitat del polígon, les deficiències en senyalització,etc.., en definitiva aconseguir una ordenada mobilitat de vehicles i camions que han d'accedir als patis de les indústries.\n· l'accessibilitat i la supressió de barreres arquitectòniques en totes les voreres del polígon i passos de vianants.\nEn definitiva i d'acord amb els capítols d'obra que contempla el projecte, aquestes inclouen de forma integral : els enderrocs i la gestió de runes i residus generats, nous drenatges i xarxa de sanejament, nou enllumenat públic més eficient i sostenible, millores en la xarxa elèctrica, ampliacions de les xarxes de telecomunicacions amb expressa atenció a l'extensió de conduccions per la fibra òptica, renovació de la xarxa d'aigua potable, nova pavimentació de calçades i voreres per fer-les totalment accessibles, nou mobiliari urbà i senyalització adequada i renovada.\nEs tracta per tan d'una renovació per substitució integral de la urbanització existent del polígon industrial que ha quedat obsoleta amb el pas del temps, malgrat les tasques ordinàries de conservació i manteniment, regularment realitzades pel consistori, és a dir treballs d'urbanització que impliquen ampliació (qualitativa i quantitativa) de serveis ja amortitzats, que han esdevingut incompatibles amb els estàndards actuals, així com d'incrementar la qualitat per a respondre a noves necessitats.\nAquestes obres permetran la reestructuració de la mobilitat, amb l'encaix a nous accessos de l'autovia C-17 que en aquest moments està preparant la Generalitat de Catalunya, aprofitant que durant els anys 2019 i 2020 s'invertiran un total de 35 milions per a les obres de millora de la C-17 per descongestionar la carretera i millorar-ne la seguretat. D'aquests, una part molt important es destinaran a ampliar de dos a tres carrils en tots dos sentits la via entre Granollers i Parets, però a més a més, es farà un nou enllaç al polígon de la Font del Radium. En concret, hi haurà una nova entrada per als vehicles que circulen per la C-17 direcció nord. Sortirà del tronc de la via a l'altura de Font del Radium, que de fet fa façana a la C17. Després del branca de sortida hi haurà una nova rotonda que connectarà amb Can Montcau per un pas inferior sota la C-17 i amb els polígons Font del Radium i Coll de la Manya.\nVOTACIÓ: A favor: PSC, C's i PP. Amb l'abstenció de PDeCAT i ERC-AG-AM. I en contra: Crida-CUP.\n7. Aprovar inicialment la modificació del pressupost de l'Ajuntament per dotació de crèdits extraordinaris.\nEl Ple aprova inicialment la modificació del Pressupost de l'Ajuntament per dotació de crèdits extraordinaris per un import de 800.000,00 €.\nVOTACIÓ: A favor: PSC, PDeCAT, ERC-AG-AM i PP. Amb l'abstenció de C's i Crida-CUP.\n8. Aprovar inicialment la modificació del pressupost de l'Ajuntament per suplement de crèdits.\nEl Ple aprova inicialment la modificació del Pressupost de l'Ajuntament per suplement de crèdits per un import de 566.200,00 €, destinats a treballs de neteja, recollida d'escombraries i recollida selectiva, entre d'altres.\nVOTACIÓ: A favor: PSC i PP. Amb l'abstenció de PDeCAT, ERC-AG-AM, C's i Crida-CUP.\n9. Donar compte al Ple de la Resolució d'Alcaldia E-1893/2019, relatiu a aprovar el Pla Pressupostari a Mig Termini pel període 2020-2022.\nEl Ple aprova el Pla Pressupostari pel període 2020-2022 del grup format per l'Ajuntament de Granollers i els seus ens dependents (Patronat del Museu Municipal, Granollers Promocions SA, Granollers Escena SL, Roca Umbert Fàbrica de les Arts SA, entitat pública empresarial Granollers Mercat), per aplicació de l'article 29 de la Llei Orgànica 2/2012, de 27 d'abril, d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera.\n10. Donar compte al Ple de la Resolució d'Alcaldia E-2734/2019, relativa a aprovar la liquidació del pressupost de l'Ajuntament, exercici 2018.\nEl ple aprova la liquidació positiva del Pressupost de l'Ajuntament corresponent a l'exercici 2018, amb un romanent de tresoreria disponible d'11.069.037,31 €.\n11. Donar compte al Ple de la Resolució d'Alcaldia E-2450/2019, relatiu a aprovar la liquidació del pressupost del Patronat Municipal del Museu, exercici 2018.\nEl Ple aprovar la liquidació positiva del Pressupost del Patronat Municipal del Museu de Granollers corresponent a l'exercici 2018, amb un romanent de tresoreria disponible de 621.988,95 €.\n12. Aprovar l'adhesió de l'Ajuntament de Granollers al Consorci de Promoció Enoturística del Territori DO Alella.\nEl Ple aprova l'adhesió de l'Ajuntament de Granollers al Consorci de Promoció Enoturística del Territori DO Alella. Es tracta d'una entitat amb personalitat jurídica pròpia, plena capacitat per l'acompliment dels seus fins i de durada indefinida, integrada voluntàriament i inicialment com a promotors pels Ajuntaments d'Alella, Cabrils, El Masnou, La Roca del Vallès, Martorelles, Montornès del Vallès, Òrrius, Premià de Mar, Santa Maria de Martorelles, Sant Fost de Campsentelles, Teià, Tiana, Vallromanes, Vilanova del Vallès, Vilassar de Dalt i el Consell Regulador de la Denominació d'Origen Alella. El Consorci va ser creat l'any 2010 amb la finalitat principal de la promoció econòmica i especialment turística de l'àmbit territorial de la DO Alella, per consolidar aquest territori com a destinació enoturística de qualitat.\nAmb posterioritat es van adherir els municipis d'Arenys de Munt, Argentona, Badalona, Cabrera de Mar, Calella, Llinars del Vallès, Montgat, Premià de Dalt i Sant Pol de Mar; i els consell comarcals del Maresme i del Vallès Oriental. Actualment el consorci està format per 27 membres (24 municipis, 2 consells comarcals i el consell regulador de la DO Alella).\nGranollers està inclòs dins l'àmbit territorial de la Denominació d'Origen Alella des del mes d'octubre de 2013. L'Ajuntament de Granollers comparteix els objectius i la finalitat del Consorci de Promoció Enoturística del Territori DO Alella de posar en valor el patrimoni històric, cultural i paisatgístic, en el marc de la promoció del territori com a destinació enoturística de qualitat.\nL'Assemblea General del Consorci de data 17 de gener de 2019, va acordar aprovar l'adhesió del municipi de Granollers al Consorci per a l'any 2019. En aquest acord es fa constar que la quota anual que correspon a l'Ajuntament de Granollers per a l'any 2019, en funció del tram de població corresponent a municipis de més de cinquanta mil habitants, és de 5.000,00 €.\nVOTACIÓ: A favor: PSC, PDeCAT, ERC-AG-AM, C's i PP. En contra: Crida-CUP.\n13. Donar compte al Ple de la Resolució d'Alcaldia E-1151/2019, relatiu a contractar a una vetlladora, amb contracte laboral temporal per obra o servei pel procediment de màxima urgència.\nEl Ple dona compte de la contractació d'una vetlladora a jornada parcial setmanals, mitjançant la modalitat de contracte laboral per obra o servei, per executar les funcions de vetlladora a l'Escola Municipal del Treball de l'Ajuntament de Granollers, amb efectes del dia 14 de febrer de 2019 i fins el dia 21 de juliol de 2019 i adscriure-la provisionalment al lloc de treball de vetlladora.\n14. Aprovar l'actualització de la valoració de les finques incloses a la modificació puntual del Pla d'Ordenació Urbanística Municipal de Granollers a l'antic sector S, que han de ser objecte de permuta.\nEl Ple aprova actualitzar els valors de les finques registrals 41.320, 41.316 i 41.318, la permuta de les quals va ser aprovada per acord de Ple de 29 de gener de 2019, per tal d'incorporar els valors actualitzats a l'escriptura pública de permuta.\nDisposar que la permuta entre la finca registral 41.320 de Granollers destinada a sistema d'equipament, que es correspon amb la finca SE3 provinent del sector S «Can Gordi-Can Català» i les finques I1 i K1 requalificades per la Modificació del POUM de Granollers a l'antic sector S «Can Gordi-Can Català» com a sistema d'equipaments, suposa increment de valor en el Patrimoni Municipal del sòl de l'Ajuntament de Granollers de 837.429,68 euros, del qual l'Ajuntament ha quedat alliberat de la seva compensació pels titulars de les finques permutades.\nVOTACIÓ: A favor: PSC, C's i PP. Amb l'abstenció de PDeCAT, ERC-AG-AM i Crida-CUP.\n15. Aprovar provisionalment la modificació puntual del Pla d'Ordenació Urbanística Municipal a l'entorn de la plaça Barangé.\nEl Ple aprova provisionalment el document de Modificació Puntual del POUM de Granollers, en l'àmbit de nova centralitat a l'entorn de la plaça de Josep Barangé, que incorpora les correccions i puntualitzacions exposades de resultes de les al·legacions presentades en el tràmit d'exposició pública, amb el ben entès que les variacions introduïdes tenen la consideració de no substancials respecte l'aprovat inicialment pel Ple de l'Ajuntament de Granollers en data 30 d'octubre de 2018.\nVOTACIÓ: A favor: PSC, PDeCAT, C's i PP. En contra ERC-AG-AM i Crida-CUP.\n16. Adhesió a la declaració «Per una Agenda Urbana de Catalunya».\nEl Ple aprova l'adhesió de Granollers a la declaració «Per una Agenda Urbana de Catalunya» entenent que la implicació dels governs locals ha d'estendre's més enllà dels límits operatius de l'Assemblea Urbana. Atesa la trajectòria de l'Ajuntament de Granollers en el treball en xarxa amb altres institucions i territoris, així com el compromís amb el desplegament de polítiques adreçades a donar compliment a les agendes globals. D'acord amb el treball que Granollers està duent a terme en el sí de les diverses xarxes de ciutats a les quals pertany, especialment amb Ciutats i Governs Locals Units (CGLU), per posar en valor l'aportació de les polítiques locals en la consecució dels objectius globals.\nLa rellevància que té la construcció de l'Agenda Urbana de Catalunya, que haurà de servir com a catalitzador per a l'assoliment dels canvis que propugna la Nova Agenda Urbana i l'Agenda 2030 de Nacions Unides, fa necessària la participació i implicació dels municipis en la definició de l'Agenda Urbana de Catalunya.\nAtès que la Declaració per a una Agenda Urbana de Catalunya incorpora els principis i valors de la Nova Agenda Urbana i l'Agenda 2030 de Desenvolupament Sostenible de les Nacions Unides. Atesa la voluntat de continuar participant en la definició d'un futur més sostenible per les ciutats del nostre país, i alhora contribuir a la sostenibilitat global del planeta.\nA Catalunya, el departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya ha iniciat els treballs per definir l'Agenda Urbana de Catalunya, que ha de ser una eina que ha d'ajudar al lideratge dels governs locals en l'assumpció de les decisions en matèria de sostenibilitat i garantir una unitat coherent d'acció entre tots els agents. L'Agenda Urbana es treballarà en el marc de l'Assemblea Urbana de Catalunya, un òrgan col·legiat constituït per la Generalitat de Catalunya, els governs locals i el teixit social i econòmic del país, que es va constituir el passat 5 de novembre de 2018.\nL'Assemblea Urbana de Catalunya ha aprovat la «Declaració per a una Agenda Urbana de Catalunya», un document que posa les bases sobre les quals s'haurà de definir l'Agenda Urbana de Catalunya i que serveix de punt de partida per a l'elaboració d'aquest document.\nEl compromís de l'Ajuntament de Granollers amb les agendes globals\nEn el context d'aquests documents, i des del convenciment que les ciutats han de ser actors implicats en l'assoliment d'un model de desenvolupament que sigui sostenible, l'ajuntament de Granollers ha començat a treballar en l'adaptació de les agendes globals a les polítiques locals. S'ha dut a terme un diagnòstic sobre l'alineament del plans i polítiques municipals i s'ha fet formació adreçada a treballadors i treballadores. Així mateix, també s'està treballant en una guia metodològica per incorporar els principis de l'Agenda 2030 als projectes i programes. En l'apartat de difusió adreçada a la ciutadania, s'ha dut a terme el procés de tancament del II Pla estratègic i la identificació dels reptes de futur de la ciutat en el marc de l'Agenda 2030.\nL'objectiu dels propers mesos és incorporar les agendes internacionals com a marc de referència en els projectes estratègics de ciutat i programar accions de sensibilització i comunicació per donar-les a conèixer. Tots els processos compten amb la participació activa de ciutadania i societat civil.\nAixí mateix, es continuarà participant activament en reunions i tallers adreçats a enfortir les xarxes de governs locals, compartir estratègies per a la localització i treballar pel reconeixement dels governs locals com actors principals per fer possible l'assoliment de les fites plantejades amb els ODS i la NAU.\nAdhesió a la «Declaració per a una Agenda Urbana de Catalunya»\nVOTACIÓ: A favor: PSC, PDeCAT, ERC-AG-AM, C's i PP. Amb l'abstenció de Crida-CUP.\n17. Aprovar la reordenació de les cambres i els magatzems del Mercat Municipal de Sant Carles.\nEl Ple aprova la redistribució dels magatzems i cambres del Mercat Municipal de Sant Carles i aprova inicialment els plecs de clàusules administratives i condicions de la concessió de domini públic per a la utilització dels magatzems de nova creació.\n18. Aprovar el Conveni de col·laboració i encàrrec de gestions entre l'Agència de l'Habitatge de Catalunya i l'Ajuntament de Granollers relatiu a l'Oficina local d'habitatge situada en aquest municipi, per a l'any 2019.\nEl Ple aprova el conveni de col·laboració i encàrrec de gestions entre l'Agència de l'Habitatge de Catalunya i l'Ajuntament de Granollers per a l'assessorament i la gestió de serveis en matèria d'habitatge, per mitjà de l'Oficina d'habitatge/Borsa de mediació situada al municipi de Granollers, amb la finalitat de facilitar a la ciutadania la proximitat de les gestions i serveis relatius a l'habitatge.\nL'Ajuntament de Granollers, a través de l'Oficina/Borsa, es compromet a:\n1. Mantenir l'Oficina/Borsa, durant el termini de vigència del conveni, amb personal tècnic i administratiu suficient que ha de tenir la formació necessària per realitzar les funcions que se li encomanen. En concret s'obliga a:\na) Disposar d'un local o espai adequat per realitzar les funcions pròpies de l'Oficina.\nb) Tenir mitjans materials suficients i aptes per efectuar les gestions i tramitacions relacionades amb el conveni, com ara l'equipament informàtic adequat, així com els accessos a les plataformes electròniques de tramitació de les administracions públiques que es requereixen per a la tramitació dels expedients.\nc) Disposar de recursos personals per atendre les funcions de l'Oficina/Borsa que, com a mínim, serà d'una persona responsable de les actuacions del personal i la coordinació amb l'Agència de l'Habitatge de Catalunya; d'una persona per a les tasques administratives i d'una persona per a les funcions tècniques i/o socials de l'Oficina/Borsa.\nd) En tot cas, es compromet a disposar del personal suficient atenent al seu àmbit poblacional i, especialment, en els períodes de convocatòries d'ajuts i prestacions en què es concentra la màxima activitat i afluència ciutadana.\ne) Actualitzar, de conformitat amb l'article 60.4 del Decret 75/2014, de 27 de maig del Pla per al dret a l'habitatge, l'acord de coordinació entre administracions locals que disposen d'Oficina/Borsa en conveni amb l'Agència de l'Habitatge de Catalunya a la mateixa localitat, i donar-ne compte a l'Agència en el termini màxim de 6 mesos des de la signatura del present conveni.\nAquest acord ha d'establir el sistema de coordinació entre les Oficines/Borses municipals/comarcals ubicades en la mateixa localitat, definint els serveis i activitats propis de cadascuna i el model de distribució dels expedients del municipi/comarca per a la seva tramitació, ja sigui per raó de la matèria i/o del territori, amb la finalitat d'evitar duplicitats en les gestions i facilitar l'accés als serveis d'habitatge mitjançant una finestreta única.\nL'Agència de l'Habitatge de Catalunya s'obliga a:\n1. Facilitar a l'Oficina/Borsa informació actualitzada sobre les línies i ajuts d'habitatge en tots els àmbits, com són els programes d'accés a l'habitatge, els programes de rehabilitació i condicions d'habitabilitat i els programes socials que es despleguen en el Pla per al dret a l'habitatge, i sobre les normatives relacionades amb l'habitatge per a les quals s'estableix la col·laboració.\n2. Facilitar l'accés als programes informàtics que siguin d'utilitat per dur a terme la col·laboració objecte d'aquest conveni.\n3. Fer el seguiment dels serveis que realitzi el personal adscrit a l'Oficina/Borsa i promoure programes d'aprenentatge i actualització sobre els continguts de les tasques assignades, pel que fa a les línies de col·laboració convingudes.\n4. Donar suport i formació al personal tècnic de l'Oficina/Borsa amb la finalitat de desenvolupar les tasques que es deriven d'aquest conveni, com ara són l'elaboració d'informes tècnics, avaluacions i inspeccions, tramitació d'ajuts o sobre el procediment.\n5. Fer el seguiment i valoració de la qualitat de la gestió de l'Oficina/Borsa que posi de relleu les bones pràctiques i permeti detectar, si és el cas, mancances o qüestions a millorar.\n6. Compensar les despeses de gestió de les diverses línies d'actuació objecte d'aquest conveni, segons els paràmetres i imports que s'estableixen en el pacte següent. Aquestes aportacions resten condicionades a l'existència de crèdit suficient i adequat per finançar les obligacions que se'n deriven.\nL'Agència de l'Habitatge de Catalunya, finançarà part de la despesa originada pels serveis que presti l'Oficina/Borsa de Granollers, farà un pagament d'import de 29.381,00 € per a l'any 2019 i s'estableix una aportació màxima de 39.174,00 €.\n19. Aprovar la Carta de Serveis de la protecció de la salut.\nEl Ple aprova inicialment la Carta de serveis de la Unitat de protecció de la salut (Servei de Salut Pública i Consum).\nUna Carta de serveis és un document públic a través del qual una organització informa sobre els servei que ofereix i dels compromisos de qualitat que assumeix en la seva prestació, així com dels drets i deures de les persones usuàries en relació a aquest servei. El Servei de Salut Pública considera favorable el fet de disposar d'una Carta de serveis que informi a la ciutadania de les seves línies d'actuació, que plantegi uns compromisos de qualitat, que aquests siguin avaluats periòdicament i que se'n difonguin els resultats, com a acte de transparència.\n20. Aprovar l'encomana de gestió de l'Ajuntament de Granollers al Consorci de l'Hospital Clínic de Barcelona en relació al complex hospitalari de la Ciutat de Granollers per l'atenció d'oncologia radioteràpica.\nEl Ple aprova l'encomana de gestió de l'Ajuntament de Granollers al Consorci de l'Hospital Clínic de Barcelona en relació al complex hospitalari d'oncologia radioteràpica que s'ha de construir a Granollers, consistent en la convocatòria d'un concurs d'idees per seleccionar la millor proposta arquitectònica per construir el nou edifici. Aquest nou equipament, la construcció del qual promourà l'Hospital Clínic, donarà servei a les comarques del Vallès Oriental, Osona i municipis de l'eix de la C17 que, fins ara, es veien obligats a anar a Barcelona per rebre atenció d'oncologia radioteràpica.\nEl Consorci de l'Hospital Clínic de Barcelona convoca el concurs d'idees per a la construcció del nou edifici. A l'equip que presenti la idea guanyadora, que seleccionarà un jurat, se li adjudicarà el contracte de serveis de redacció de projecte i la direcció facultativa de l'obra. El pressupost de licitació s'estableix en 388.629,32 € IVA inclòs i el termini de presentació d'ofertes finalitza el dia 13 de maig. La durada del contracte serà de 2 anys 7 mesos. Aquesta despesa, fins a un màxim de 700.000 euros, serà aportada per l'Ajuntament de Granollers que finançarà tots els concursos necessaris perquè el projecte agafi forma. Paral·lelament, es preveu que l'Ajuntament de Granollers rebi una subvenció per import de 500.000 € provinent de la Diputació de Barcelona per a aquesta mateixa finalitat.\nEl nou equipament, d'uns 2.180 m\nPel que fa a la radioteràpia, el nou equipament podrà fer entre 400-450 tractaments per accelerador i any en torns de 8 h. La unitat de radioteràpia estarà capacitada per oferir tractaments en oncologia radioteràpica, en totes les seves especialitats, fins i tot en modulació d'intensitat.\nEl de Granollers serà el dotzè servei de radioteràpia a Catalunya. Actualment n'hi ha 5 a Barcelona, 1 a l'Hospitalet de Llobregat, 1 a Badalona, 1 a Sant Cugat del Vallès, 1 a Lleida, 1 a Girona i 1 a Reus, que porten a terme uns 12.000 tractaments.\nA Catalunya, les previsions indiquen que entre el 2010 i el 2020 els casos de càncer diagnosticats augmentaran un 22,5% en els homes (de 21.500 casos el 2010 a 26.450 el 2020) i un 24,5% en les dones (de 14.700 casos el 2010 a 18.350 el 2020), en part per l'envelliment de la població i per l'impacte del tabaquisme en les dones. Un de cada dos homes i una de cada tres dones tenen probabilitats de desenvolupar un càncer al llarg de la seva vida.\nS'estima que el nou centre de Granollers entrarà en funcionament previsiblement durant l'any 2022.\nMOCIÓ DE CONDEMNA EN CONTRA DELS ATACS XENÒFOBS A JOVES MIGRATS SOLS, presentada per ERC amb esmenes del PSC\nPrimer. - Condemnar els atacs xenòfobs que van patir els dos centres de menors migrants sols a Canet i Castelldefels i reforçar el compromís d'aquest Ajuntament amb la cultura de la tolerància, la convivència i els valors republicans de la llibertat, la igualtat i la fraternitat.\nSegon.- Crear una Taula de treball específica o, impulsar-la des d'alguns dels àmbits de gestió municipals establerts, a que hi hagi un treball conjunt amb els ajuntament de la conurbació i les entitats socials de les poblacions respectives perquè es busquin solucions coordinades a aquesta problemàtica i s'evitin possibles situacions d'emergència futures.\nTercer.- Instar als consells municipals del consistori i a les entitats socials de la ciutat, sobretot a aquelles que treballen en l'àmbit de la immigració i l'acollida, que treballin en la conscienciació i difusió d'aquesta problemàtica per a ajudar a trobar mesures d'acolliment i atenció efectives per als Menors migrants no acompanyats.\nQuart.- Instar al Govern de l'Estat Espanyol a garantir la màxima coordinació, col·laboració, transparència, cessió de recursos i lleialtat institucional amb el Govern de la Generalitat pel què fa al traspàs d' informació referent als fluxos migratoris i a l'agilització en la resolució de la situació administrativa dels menors que arriben a Catalunya per a poder planificar una resposta adequada.\nCinquè.- Traslladar aquest acord al Govern de l'Estat Espanyol, a la Generalitat de Catalunya, a la Taula d'Acollida de l'Ajuntament de Granollers i a les entitats que formen part d'aquesta.\nMOCIÓ PRESENTADA PEL GRUP MUNICIPAL DEL PDECAT-DEMÒCRATES SOBRE LA CONDEMNA I REBUIG A L'AFUSELLAMENT I CREMA SIMBÒLICA DEL PRESIDENT PUIGDEMONT\nAprovada per majoria absoluta (a favor: PSC, PdeCat, ERC, CUP i Ciutadans) i l'abstenció del PP\nPrimer.- Condemnar enèrgicament l'actuació de simular l'afusellament i crema del MHP Carles Puigdemont, del llaç groc i de l'estelada. Es tracta d'una falta de respecte personal envers el President Puigdemont i un menyspreu col·lectiu envers els milers de ciutadans de Catalunya que el van escollir com el seu representant.\nSegon.- Rebutjar l'atac a símbols com el llaç groc o l'estelada. Es tracta de símbols reivindicatius que expressen sentiments i aspiracions legítimes a qualsevol país democràtic.\nTercer.- Exigir la presentació d'excuses per part del consistori del municipi de Coripe i demanar depuracions polítiques als responsables municipals que hagin donat autorització per la celebració d'aquest acte.\nQuart.- Donar suport a la decisió del Govern de la Generalitat de presentar una denúncia per aquest tema davant la Fiscalia especialista en matèria de delictes d'odi i discriminació.\nCinquè.- Traslladar l'adopció d'aquests acords a l'Ajuntament de Coripe (Sevilla) i al Parlament de Catalunya.\nData de creació: 26 d'abril de 2019\nData de publicació: 26 d'abril de 2019\nConvocatòria de Ple de 30 d'abril de 2019\nVídeo del Ple de 30 d'abril de 2019\nActa de Ple de 30 d'abril de 2019


Xarxa Local de Consum de la Diputació de Barcelona - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa Xarxa Local de Consum (XLC) és una agrupació voluntària, constituïda per 312 serveis locals de protecció i defensa de les persones consumidores de la província de Barcelona, que treballa de manera coordinada, amb la pretensió de:\ncohesionar les polítiques i programes locals de protecció i defensa de les persones consumidores i usuàries;\ntreballar de manera coordinada, compartir iniciatives, objectius i mitjans i evitar les duplicitats;\ndinamitzar el consum en l'àmbit local;\ndonar valor afegit als actuals serveis municipals de defensa de les persones consumidores i usuàries.\nLa iniciativa sorgeix com un replantejament de la política de col·laboració de la Diputació de Barcelona amb els ens locals en matèria de consum, en el marc de la societat de la informació, de la globalització i de les noves tecnologies. Un context que demana noves formes de treballar sobre el territori i repensar la relació entre les administracions.\n↑ Xarxa local de Consum\n↑ La Diputació de Barcelona crea la Xarxa Local de Consum i gestionarà la Junta Arbitral Provincial de Consum laxarxa.com, 31 d'octubre de 2002\n↑ Presentació al web de la Diputació\n↑ Conveni entre la Diputació de Barcelona i l'Agència Catalana del Consum per guanyar en eficàcia en la defensa dels drets dels consumidors i usuaris, 15 de juliol de 2010\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Xarxa_Local_de_Consum_de_la_Diputació_de_Barcelona&oldid=21198835»\nDarrera modificació: 23 maig 2019 a les 18:31\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 23 maig 2019 a les 18:31.


Ana Berenguer Giménez\n963 868 212\n13:00 Directora General d'Anàlisi i Polítiques Públiques Assistència telemàtica a la Comissió Permanent d'Inversions.\n17:00 Directora General d'Anàlisi i Polítiques Públiques Reunió telemática amb el Secretari Autonòmic d'Agricultura i Desenvolupament Rural.\nLa Direcció General d'Anàlisi i Polítiques Públiques exerceix les funcions de:\nAssessorament i assistència a la persona titular de la direcció del Gabinet del President.\nRealització d'estudis d'investigació i informes polítics i tècnics per al disseny, anàlisi, avaluació i seguiment de les polítiques públiques del Consell.\nAssessorament en la comunicació estratègica de l'acció i polítiques públiques del Consell.\nIdentificació i anàlisi d'indicadors i fonts d'informació relacionades amb l'acció del Consell i les seues polítiques públiques.\nPlanificació, execució i anàlisi d'estudis d'opinió relacionats amb l'acció del Consell i les seues polítiques públiques.\nSuport tècnic i documental per a l'activitat de l'agenda del president.\nCoordinació de les unitats administratives que desenvolupen funcions conduents a l'elaboració de la informació necessària per a l'assessorament del president, i el seguiment, anàlisi i arxivament de la repercussió informativa de l'acció de govern.\nDirectora General d'Anàlisi i Polítiques Públiques Llista completa d'obsequis\nNYCEDC Administración Pública, Desarrollo Económico 01/11/2016 01/07/2019 NO\nALTO CONSEJO CONSULTIVO EN I+D+i Secretaria Adjunta 01/10/2019 Pública\nProVaVac Programa Valenciano de Investigación Vacuna COVID-19 Miembro del Comité Científico 01/03/2021 Pública\nISTEC Sociedad de infraestructuras y servicios de Telecomunicaciones Miembro del Consejo de Administración 09/04/2021 Pública\nTotal: 3.011,00 €\nTotal: 26.560,00 €\nBanco Caminos 79.000,00 €\nBanco Caminos 112,00 €\nEmbarcacions i aeronaus\nChris Craft 8.950,00 €\nTotal: 8.950,00 €\nRendiment del treball 24.868,06 €\nPèrdues patrimonials (B.I. estalvi) 164,29 €


Nova edició del concurs de Fotografia de la Festa Major amb premis de 300€ – :: TOT Gràcia | El TOT de la Vila de Gràcia ::\nAquest la Fundació Festa Major de Gràcia i el Taller d’Història de Gràcia tornen a posar en marxa el Concurs de Fotografia de la Festa Major de Gràcia, enguany la 24 a edició, en què hi haurà diverses categories, i diversos premis, un Primer premi valorat en 300 € i un diploma, un Segon premi valorat en 180 € i un diploma i un Tercer premi valorat en 120 € i un diploma.\nHi haurà també la menció Can Musons a la fotografia més festera, a la foto que representi millor aquest vessant tindrà un premi de 150 €. Per altra banda també hi trobarem la Menció de Can Musons a la fotografia més dolça amb 150 € de premi, i finalment a la Menció Can Musons a la fotografia més castellera amb un premi també de 150 €.\nCada participant podrà entregar d’1 a 3 fotografies, creació del mateix autor, hi hauran de tenir un mínim de 20 x 30 cm i un màxim de 30 x 40 cm, qualsevol altra mida quedarà fora de concurs. Les fotografies es poden fer en qualsevol tècnica en blanc i negre o de color i sempre en suport de paper fotoquímic de laboratori.\nEl termini de recepció de les fotografies serà del 28 de setembre al 22 d’octubre, i s’hauran d’entregar a l’edifici de Can Musons a la seu de la Fundació Festa Major de Gràcia; carrer de l’Alzina 9, de dilluns a dijous de 16 a 20.00 hores i els divendres de 10.00 a 13.30 hores. Trobareu informació més detallada en aquesta pàgina web.\nConcurs de Fotografia Festa Major\nTaller Història de Gràcia


Solucions a alguns problemes quan pintes - FÒRUM.ad\nSolucions a alguns problemes quan pintes\nOn: 16/04/14 9:30\nQuan a l’hora de pintar no aconseguiu el color desitjat, sinó que us queda massa clar o molt pàl·lid, podeu recórrer a tècniques com l’esponjat o drapejat, perquè mitjançant aquest sistema es pot aconseguir una tonalitat diferent sense alterar el color de base amb una capa transparent de vernís. En canvi, en el cas que us hagi quedat massa fosc, es pot aplicar un esponjat per sobre del color base, aclarint-ho amb dos tons de la mateixa paleta i així obtindreu un to més clar.\nLa pintura és de gran ajuda, però moltes vegades es taca sense voler el terra, en aquest cas cal deixar que les taques s’assequin i després netejar-les suaument amb un paper de vidre; si la pintura és a l’oli, heu d’utilitzar aiguarràs i després aigua i sabó. Poden aparèixer arrugues a la pintura quan no està correctament diluïda, i deixar imperfeccions sobre les superfícies que hem de pintar, o quan no s’ha deixat passar temps suficient d’assecatge i s’ha aplicat ràpidament una segona capa a sobre.\nPer solucionar les arrugues de pintura cal esperar que s’assequin bé i després polir les zones afectades amb paper de vidre a l’aigua, fins aconseguir que la superfície torni a quedar absolutament llisa.\nPrevious Post: Setmana Santa entre març i abril\nNext Post: El Concert de Sant Jordi, nova cita del cicle ONCA Bàsic


Marta Torné traduccions. Qualitat, puntualitat i satisfacció als clients\nDurant la meva infància i fins a l’actualitat he viscut en un entorn bilingüe i des de sempre les llengües han estat un dels meus majors interessos i afanys. Per aquest fet, vaig decidir cursar la Llicenciatura de Traducció i d’Interpretació a la Universitat Autònoma de Barcelona amb anglès i alemany de llengües de partida i català i espanyol de llengües d’arribada.\nUn cop vaig haver finalitzat la llicenciatura, després d’haver realitzat una estada d’Erasmus a Edimburg, vaig creure convenient endinsar-me en el món de les noves tecnologies i adquirir-ne una formació més específica, ja que són un dels pilars fonamentals de la traducció. Per aquest motiu, vaig escollir el Màster en Tradumàtica (traducció, localització i noves tecnologies) de la Universitat Autònoma de Barcelona.\nGràcies al Màster en Tradumàtica, vaig tenir l’oportunitat de participar en dos convenis de pràctiques, els quals em van proporcionar una gran formació i professionalitat en el món de la traducció. Des de setembre del 2012 fins al març de 2013, vaig estar formant-me com a gestora de projectes a Intertext. Traducción y documentación multilingüe, S.L., on vaig fer tasques de traducció (EN>ES, ES>CA), alineacions amb Trados WinAlign, preparació d’arxius per traduir, canvis de formats, edició de textos, així com de control de qualitat i de gestió de proveïdors.\nA partir del mes de març de 2013, vaig començar unes noves pràctiques a iDisc Information Technologies, on vaig treballar tant amb projectes de traducció com de localització. Aquesta experiència em va permetre aprofundir en les eines de traducció assistida per ordinador (TAO), com ara el Wordfast, el Trados, el MemoQ, el Translation Workspace, etc., així com en terminologia i llenguatge específics de la localització.\nA l'octubre de 2013, em vaig donar d'alta com a traductora autònoma i des d'aleshores segueixo oferint els meus serveis com a traductora i localitzadora a agències del sector.\n© Marta Traduccions - info@martatraduccions.cat - +34 659 72 24 82 - 2017


Un març de pota blava i carxofes\nGlobal icon-chevron-right Espanya icon-chevron-right Barcelona icon-chevron-right Un març de pota blava i carxofes\nL’Slow Food i els productes de denominació d’origen inicien una revolució sense precedents al Baix Llobregat\nL’associació de gastronomia i Turisme (AGT) torna a organitzar l’exitós Març Gastronòmic: les jornades gastronòmiques del pollastre pota blava i la carxofa Prat, que donen l’oportunitat de degustar menús elaborats amb aquests dos emblemàtics productes pratencs.\nLa vuitena edició, que s’organitza del 2 de març al 2 d’abril, tindrà rècord de participació, amb fins a 2 restaurants. Així,el Prat continua sent la base del certamen, però l’esdeveniment ja s’estén per la resta del Baix Llobregat amb poblacions tan diverses com Molins de Rei, Gavà, Sant Joan Despí, Sant Just desvern, sant Vicenç dels Horts, Sant Boi de Llobregat i L'hospitalet.\nCarlo Petrini, el padrí del Març Gastronòmic, defensa els productors de la terra. Per ell, els aliments no són només mercaderies sinó que també són història i patrimoni. Els productes del Baix Llobregat, com la carxofa Prat o el pota blava, són part del patrimoni de la comarca, que viu una revolució gastronòmica sense precedents, i el Març Gastronòmic s’hi suma.\nPetrini és president i fundador de Slow Food internacional, un dels moviments més revolucionaris sorgits al món gastronòmic; compta amb més de 100.000 associats en 170 països i gaudeix d’un pes important entre els grans xefs. A més, enguany també hi participen restaurants vinculats al moviment Slow Food, com Rasoterra, Due Spaghi i Sergi de Meià, i la popular Escola Hofmann.\nUna vegada més, Moritz se suma a la iniciativa com a patrocinador principal. I es que és ben sabut que tant un pollastre com unes carxofes al forn mariden fantàsticament amb una cervesa ben freda. Això sumat a l’esperit de compromís amb la terra de la casa, empeny una vegada més aquestes Jornades Gastronòmiques. Perquè sabem que, com a casa, enlloc.


La FEGP demana que s’aturi el Polígon Industrial Sant Marçal-Cal Vies | RTVVilafranca\nProposa que es prioritzi l’elaboració del Pla Territorial del Penedès.\nSobre el projecte de polígon industrial Sant Marçal-Cal Vies, situat entre Castellet i la Gornal, l’Arboç i Castellví de la Marca, la Junta Directiva de la FEGP ha fet públiques diverses consideracions.\nDestaquen que fa 8 anys que s’està treballant el Pla Territorial del Penedès, que ha d’aportar una visió global del territori i mentre aquest pla no estigui acabat, no consideren recomanable fer una modificació puntual per implantar una nova activitat logística, en tot cas el que caldria és accelerar els treballs del Pla Territorial.\nPensen que la ubicació d’aquests grans equipaments industrials, per la seva necessitat i abast, requereixen d’una anàlisi profunda i d’un consens amb dimensió de país, que prevegi les adequades compensacions pels territoris que hagin d’acollir-les.\nEntenen que no s’han de fer actuacions aïllades sense tenir una visió integral del territori, sent el paisatge i la vinya uns dels seus valors mediambientals més rellevants, amb un fort impacte econòmic i social a protegir i compatibilitzar amb el desenvolupament de noves activitats.\nI finalment, abans d’obrir-se a nous desenvolupaments, pensen que cal arribar a la convicció que les actuals disponibilitats estan esgotades, contemplant la revisió dels actuals polígons industrials ja existents al Penedès, amb la finalitat que de la seva reforma, potenciació o reorientació es pugui respondre adequadament a les necessitats existents.


Debat a internet\nLes xarxes socials són un clam per fer un referèndum aprofitant el 20-N\nActualitzada el 28/08/2011 00:00\n260x366 Debat a internet / ARA Debat a internet / ARA\nEls Parlaments tanquen el cap de setmana, però el debat es manté obert a les xarxes socials. La reforma constitucional va ser ahir àmpliament debatuda a Twitter, un debat que va acabar amb accions concretes. La coordinadora de campanya socialista, Elena Valenciano, defensava l'acord dient que gràcies a Rubalcaba el PP no havia aconseguit petrificar el dèficit zero, mentre que el compte del candidat socialista responia els crítics amb comentaris poc concrets. Ambdós evitaven, això sí, respondre a les preguntes sobre el referèndum. El PP es mantenia en silenci.\nMés enllà de si la reforma és necessària o no, el debat a la xarxa girava al voltant de si cal fer un referèndum, i majoritàriament les opinions eren que sí. Però no totes. El que va ser ministre de Felipe González i exsecretari general de l'OTAN, Javier Solana, deia que Espanya ja va acceptar el que dictés Europa amb l'entrada a l'euro i que, per tant, el referèndum no li semblava "necessari". Un dels diputats socialistes més crítics, José Antonio Pérez Tapias, del corrent crític Esquerra Socialista, esperava poder convèncer Rubalcaba durant la reunió de dilluns. Un company de files, Manolo Pezzi, considerava que ara és el moment perquè els socialistes donin la cara, no s'amaguin i sumin.\nDes dels altres partits, IU i CiU feien campanya pel referèndum. El diputat convergent Carles Campuzano deia que el seu partit "exigeix" el referèndum i considerava que la reforma suposa una amenaça per a l'autogovern de Catalunya. El coordinador federal d'IU, Cayo Lara, criticava que "hi ha passos que quan es fan costa molt de fer-se enrere". Diversos professors i catedràtics universitaris també mostraven el seu posicionament, però el que va passar a l'acció va ser el catedràtic de ciències polítiques i socials de la UPF, Vicenç Navarro, que ahir al vespre estava a punt d'aconseguir 80.000 de les 100.000 signatures que busca per enviar una carta al president espanyol per reclamar el referèndum. Centenars de simpatitzants amb el 15-M difonien aquesta iniciativa.\nPerò l'acció més comentada era la manifestació que s'ha convocat per avui a les sis de la tarda a la plaça d'Atocha de Madrid i a les set del vespre a plaça de Catalunya de Barcelona sota el lema "No a aquesta reforma de la Constitució. Ni un pas enrere!". Convocada pel moviment del 15-M, tenint en compte els comentaris a les xarxes socials, la convocatòria podria tenir més suports que els sindicals, però caldrà veure si tothom fa el pas de traslladar al carrer el que diu a Twitter.