Setién: "Serem un equip atrevit al Bernabéu" (Albert Nadal)\nEl tècnic recupera Jordi Alba però encara no sap si podrà jugar d'entrada contra el Madrid\n4 min. Sant Joan Despí 29/02/2020 13:08\n651x366 Quique Setién / FC BARCELONA Quique Setién / FC BARCELONA\nQuique Setién afronta amb il·lusió i felicitat el seu primer clàssic com a entrenador del Barça. "És un partit important, en què un triomf ens donaria un bon avantatge, però això tampoc ens garantiria res. Volem guanyar, és un clàssic, i no em fio de les dinàmiques amb què arriben els equips a un partit així. No crec que la situació els pressioni més del compte. M'imagino un partit igualat i disputat. M'espero un Madrid valent que ens vindrà a pressionar des de l'inici i en alguns moments potser ens haurem de replegar, però sempre amb la intenció de mirar cap endavant", ha dit l'entrenador blaugrana, que ha afirmat que seran un "equip atrevit" al Santiago Bernabéu, com ja ho va fer "amb el Las Palmas o el Betis".\nNo ha volgut donar pistes sobre si preferirà jugar amb un quart migcampista o amb tres davanters: "L'única cosa que us puc dir és que anirem a buscar el partit. Tenim alternatives preparades per com es vagi desenvolupant el partit". Setién, que es va trobar amb Guardiola després d'anar a veure en directe el Madrid-City, ha explicat que va parlar amb el tècnic català i del pla que va utilitzar per guanyar al Santiago Bernabéu. "Hi ha coses que va fer el City que ens poden interessar i d'altres que potser no les podem fer o que no ens interessen. Tenim bona relació i també van parlar d'altres coses".\nIl·lusionat pel seu primer clàssic com a tècnic blaugrana\nSetién està il·lusionat pel seu debut en un clàssic a la banqueta blaugrana. "Si guanyem em faria més feliç pel que suposa per a l'afició que per a mi, que també em faria molta il·lusió. Tinc clara quina és la meva responsabilitat. Tant de bo puguem brindar una victòria a la nostra afició", ha dit. "Aquestes són les meves il·lusions, llavors és veritat que la realitat pot ser diferent. Per tant, serem cauts fins que el partit hagi passat", ha afegit el tècnic blaugrana, que també ha dit que veu tots els seus futbolistes preparats per sortir al camp d'entrada, inclòs un jove Ansu Fati, que fa dos partits que no juga. Vidal ha ocupat posicions d'extrem: "Els dic als jugadors que és important poder ocupar diverses posicions, així tenen més opcions de jugar. És un futbolista versàtil que ens està ajudant. Ens dona coses molt interessants".\nAmb Setién a la banqueta, Busquets, Arthur i De Jong només han coincidit d'entrada en dues ocasions. "Tenim una sèrie de migcampistes versàtils que poden jugar depenent del que exigeix cada partit. Estic content amb el rendiment que ens estan donant. Els entrenadors també anem recollint informació i crec que tot forma part d'un procés".\nMessi, de rècord\nMessi superarà Xavi Hernández com a futbolista del Barça amb més clàssics disputats, 43. "Ens encantaria que en pogués jugar 43 més", ha bromejat Setién. "No sé quina és l'estadística d'efectivitat que deu tenir en tots aquests clàssics, però no cal que digui que important que és per a nosaltres. Tant de bo aquest diumenge faci un gran partit i ens ajudi a guanyar".\nJordi Alba rep l'alta mèdica\nJordi Alba, que es va lesionar contra el Getafe en partit de Lliga el 15 de febrer, ha rebut l'alta mèdica dues setmanes després i ha entrat en la convocatòria per al partit del Santiago Bernabéu d'aquest diumenge. Collado, del Barça B, completa la convocatòria. "Està bastant bé, les sensacions són positives. L'única cosa que està pendent de decidir, depenent de com estigui aquest diumenge, és si pot sortir d'entrada o no. Se sent amb confiança", ha dit Setién. Sobre Gerard Piqué, que va rebre un fort cop al turmell esquerre contra el Nàpols, el tècnic ha afirmat que s'ha entrenat bé i que no té cap problema.\n651x366 Convocatòria del FC Barcelona / FC BARCELONA Convocatòria del FC Barcelona / FC BARCELONA\nUna oportunitat caiguda del cel\n90 minuts que poden canviar-ho tot\nDenuncien que el projecte per reindustrialitzar Lloseta posa en perill Can Negret


Articles de la realitat*: Nova Escola 21 i la innovació pedagògica: el cavall de Troia de la privatització educativa\nNova Escola 21 i la innovació pedagògica: el cavall de Troia de la privatització educativa\nrealitat* / Articles de la realitat* / Nova Escola 21 i la innovació pedagògica: el cavall de Troia de la privatització educativa\nMolts i moltes vam ser testimonis de l’exercici propagandístic que TV3 va fer recentment del projecte d’innovació escolar Nova Escola 21 (NE21), en horari de màxima audiència al conegut programa-documental “Sense Ficció”. El documental “La Nova Escola” no dóna cap resposta als problemes de l’educació pública catalana. Més aviat fa visible la deixadesa política en matèria educativa de l’administració pública i el seu viratge cap a la privatització de l’educació. A continuació explicaré el perquè.\nNova Escola 21 (NE21) ha estat i continua sent, malgrat ser un projecte amb data de caducitat, un Cavall de Troia de la mercantilització de l’educació pública a casa nostra. Rere la imatge d’un col·lectiu de professionals docents interessats en despertar el bo i millor de cada alumne, motivats per la potencialitat de la neurociència i de com aquesta és capaç de definir els aspectes concrets de l’aprenentatge de cada alumne, convençuts que la majoria del professorat d’avui o bé s’equivoca o bé no osa endinsar-se en el meravellós món de la innovació educativa – com si algú hagués descobert, de cop, la sopa d’all-, s’amaga un lobby educatiu que ha estat capaç d’entrar al Departament d’Educació, per la porta gran, i de tenir veu pròpia en el disseny de la política educativa catalana.\nUn cop a dins, els soldats que aguaitaven a dins del cavall ja poden sortir i complir la tasca que se’ls ha encomanat: pautar unes directrius que divideixen les escoles entre aquelles que innoven i aquelles que no tenen voluntat de fer-ho, i posar així les bases de l’atomització dels centres educatius, tot facilitant un procés de canvi cap a un escenari on la iniciativa privada passa a legislar en matèria educativa. I això, pesi a qui li pesi, significa que la Fundació Bofill i Caixabank (finançadores de la NE21) guarden per a elles una part de la sobirania educativa manllevada de la ciutadania i de la mateixa comunitat educativa.\nUna comunitat educativa que reclama, des de fa temps, veu i vot en la definició i concreció de la política educativa del país, sense èxit. I és en aquest punt on hem d’ancorar el sentit de la nostra crítica a projectes com NE21: no es tracta de negar la “innovació” pedagògica per se ni les ganes d’experimentar, sinó de combatre l’amenaça que significa que el capital privat pugui definir la direcció del sistema educatiu català i les conseqüències nefastes que això suposa a l’hora de bastir un sistema educatiu inclusiu, democràtic i vertaderament transformador, que no s’adapti al mercat sinó que el transformi de baix a dalt. No es tracta d’agitar les teories de la conspiració, sinó de ser coherents amb els principis econòmics, socials i polítics que han de guiar la vida col·lectiva per la qual lluitem i assenyalar en el camí la hipocresia dels que xerren molt però no diuen res.\nHem d’acceptar que fundacions privades com la Fundació Bofill, amb interessos particulars, orientin la política educativa del país? I encara més: podem acceptar que Caixabank, al mateix temps que inverteix en indústria armamentista i desnona a famílies amb criatures, gaudeixi d’influència en el disseny dels programes educatius a través de NE21?\nQuè és Nova Escola 21? Neurociència, innovació i lliure elecció.\nNE21 neix el 2016 amb l’objectiu de transformar la praxi docent a Catalunya i millorar-ne la qualitat educativa. Inspirats en experiències educatives dels Estats Units, importen receptes d’organització pedagògica i escolar que, aplicades al context català, han de portar les escoles a l’excel·lència educativa. Aquestes receptes no són noves. Tenen el seu origen en la literatura proto-acadèmica produïda per organitzacions d’abast global com la UNESCO i l’OCDE en la que reclamen nous paràmetres d’individualització del procés educatiu per tal de millorar-ne els resultats i facilitar l’adaptació dels treballadors del futur a la societat del coneixement. “Adaptar-se” a un mercat de treball cada cop més desregulat i privat de drets és un eufemisme de “conformar-se”, acríticament, sense possibilitat d’exercir el dret a l’alternativa. Per molt que algunes propostes de NE21 puguin amagar bones intencions pedagògiques, no deixen de ser un vector de transmissió de valors com “emprenedoria” i “competència” que porten l’educació pública cap al terreny de la mercantilització, tot allunyant-les de l’organització col·lectiva que implica tota acció educativa.\nPodríem dir que els dos eixos a partir dels quals gira el projecte de NE21 són la innovació pedagògica i la lliure elecció. Segons els seus partidaris, aquests eixos es fonamenten en la neurociència com a base operable que permet identificar els escenaris particulars en què cada subjecte optimitza el seu aprenentatge. Vaja, treure el millor de tothom: Henry Ford n’estaria orgullós. Aquests principis són, de fet, el parany de la trampa. En paraules de la sociòloga de l’Educació Aina Tarabini, “la innovació i l’elecció són conceptes subjectes a interpretacions i connotacions molt diferents, l’aplicació dels quals pot donar peu a pràctiques educatives profundament injustes. Tal com diu el refrany popular, ‘el dimoni està en els detalls’ i és, doncs, cabdal desentrellar aquests detalls si no volem que ‘en nom de l’elecció’ i ‘en nom de la innovació’ es reforcin les dinàmiques de segregació i segmentació del nostre sistema educatiu.” Tarabini apunta en aquesta frase una idea que hem de tenir en compte a l’hora d’interpretar el fenomen NE21, a saber: que la innovació pedagògica no pot ser patrimonialitzada per un grup particular, doncs la seva extensió en la praxi docent pot tenir efectes no desitjats en la construcció d’un sistema escolar inclusiu i de naturalesa equitativa.\nAquesta idolatria per la innovació escolar, vestida de medicament infal·lible contra tots els mals de l’educació, situa l’origen dels problemes escolars en la voluntat i en la decisió de cada subjecte per fer-hi front. Posa en dubte així la professionalitat del col·lectiu docent, tot confrontant la voluntat de canvi amb l’immobilisme i classificant les escoles entre “escoles avançades” i “escoles no avançades”. Una pràctica atomitzadora i generadora de sentiment de culpa que situa les dificultats socials en l’àmbit de la voluntat i de la decisió dels subjectes (ai las, quin tuf a thatcherisme!), i tot en nom de la innovació. Es despolititza així la política educativa i se la situa en un terreny neutral, acrític: el terreny ideal per a la mercantilització educativa. L’educació com a valor de canvi i no com a dret bàsic i inalienable.\nNova Escola 21 pretén patrimonialitzar la innovació pedagògica allà on Ferrer i Guàrdia i Rosa Sensat van defensar una escola laica i republicana; al país de les mestres que van recuperar l’escola catalana a les acaballes del franquisme i la van fer possible, fent de casa nostra un referent d’inclusió basat en la llengua i la cultura. Davant d’això, avui més que mai hem de recuperar i revisar els referents de l’escola democràtica per desemmascarar la falsa innovació neurocientífica, que ens instal·la en la tecnocràcia neoliberal d’inspiració ianqui i en les seves pèssimes conseqüències socials.\nLa innovació com a calaix de sastre\nEn l’ordre de coses que anem explicant, la innovació pedagògica esdevé un calaix de sastre d’indesitjables conseqüències. Innovar? D’acord. Però per a què? Innovar vol dir adaptar la massa popular als capriciosos designis del mercat laboral? Ans al contrari, innovar vol dir fugir d’aquest dogma i preparar la ciutadania del futur per construir l’alternativa sostenible que el nostre planeta necessita avui en dia i a dia de demà.\nAquesta mateixa innovació que pregona el projecte NE21 situa l’escola pública en l’àmbit de la competició entre centres; legitima la fórmula del rànquing PISA-OCDE per valorar l’excel·lència educativa (com, sinó, es poden autoanomenar escoles avançades?); confronta la praxi docent amb la política pública (en lloc d’arreplegar-les sota un mateix sostre); motiva el principi neoliberal de la “lliure elecció de centre”. En definitiva, neteja el camí a la privatització, tot desplaçant l’eix de les demandes educatives cap a l’arena de la voluntat i de la subjectivitat.\nEl paper (des)regulador del Departament d’Educació\nPensat com un projecte amb data de caducitat, NE21 ha organitzat una xarxa d’escoles públiques i privades voluntàries, religioses i laiques, que ha servit per dotar a aquestes d’una direcció a partir de la qual entrar en la “innovació” pedagògica. Al final del seu trajecte, NE21 ha aconseguit signar un conveni amb el Departament d’Educació de la Generalitat, pel qual l’administració catalana es compromet a liderar el projecte educatiu proposat per NE21 (i finançat per Caixabank, insistim) tot dotant el projecte, d’una inversió global estimada de més d’un milió d’euros, de 350.000 euros.\nQuin paper juga l’administració pública, en tot això? La realitat és que el sistema educatiu català pateix greument de desinversió i de retallades. Aquest és un fet objectiu, denunciat per una bona part de la comunitat educativa. La inversió pública en educació a Catalunya es situa al voltant del 3% del PIB, posicionant-se així a la cua de les inversions educatives a Europa. D’ençà de les retallades iniciades pel govern Mas l’any 2010, la reducció del pressupost educatiu ha impactat més en l’escola pública que en l’escola concertada, la qual ha vist reduir les línies de les seves escoles un 2,24% per un 6,75% de les escoles públiques. Més recentment, sabem que el Departament ha incrementat la despesa en concerts educatius un 8% del 2017 al 2020, al mateix temps que l’escola concertada té un creixement negatiu en alumnat i la pública l’augmenta en més de 17.000 nous alumnes. La situació d’infrafinançament de l’escola pública és definitòria d’una política de deixadesa i de pauperització sistèmica de l’educació pública a Catalunya. La pèssima gestió de la pandèmia del covid-19 a les escoles des del Departament d’Educació n’és, de fet, la mostra més evident. Empobrir i abandonar l’educació a la iniciativa privada i al capital financer: vet aquí el projecte educatiu del Departament. I és en aquest context particular on apareix Nova Escola 21 per assenyalar amb el dit cap al cel per fer-nos mirar, embadalits, al Sol, mentre per sota ens manlleven la sobirania de decidir quin sistema educatiu públic volem pel país.\nVista la desídia i la inacció del Departament, no és casualitat que hagi entregat les claus de la política educativa del futur a un grup de pressió finançat per la banca privada, que compta amb el focus acrític de la premsa i de la televisió pública; al mateix temps que la comunitat educativa, i aquí rau l’afront, reclama a crits ensordits participar en el disseny de la política educativa en el context actual de necessitat urgent de dotació material dels centres educatius.\nEl context global: l’amenaça mercantilista en l’àmbit educatiu\nNE21 no és una experiència aïllada. Ben al contrari, la seva pròpia existència s’emmarca en un context més global d’iniciatives privades que pretenen dirigir els sistemes educatius públics d’arreu cap a la mercantilització. Des d’una perspectiva capitalista, l’educació pública és un bé rentable a explotar, ja que totes les legislacions del món n’asseguren la seva obligatorietat. Es tracta, doncs, de dividir per categoritzar i donar un valor, com si de participacions empresarials es tractés. No és aquesta una dinàmica exclusiva del món educatiu: l’ofensiva contra la sobirania educativa és també l’ofensiva contra els drets socials i contra els serveis públics que han bastit, d’ençà el final de la Segona Guerra Mundial, l’estat del Benestar, amb el concurs de les classes populars organitzades. La privatització dels serveis públics es dóna en paral·lel al procés històric conegut com a neoliberalisme, que té el seu origen cap als anys 80 del segle passat, acompanyat de les polítiques desreguladores i xucladores de la capacitat social de l’Estat, engegades per Thatcher al Regne Unit, Reagan als EUA i González a Espanya. Per aprofundir més en el context global de la mercantilització educativa, us recomanem que doneu un cop d’ull a l’article que vàrem publicar fa uns mesos a La Realitat sobre aquest tema.\nRecapitulem: cap a on va l’educació pública a Catalunya?\nEl propòsit d’aquest article no és el d’assenyalar a grups de professionals que pensen en clau d’innovació pedagògica o en nous paradigmes organitzatius de l’escola. Tot procés de canvi i de debat és positiu per a la construcció d’alternatives, en un context d’acumulació de tensions i de dificultats. No vull atacar amb aquestes línies a persones que han vist i experimentat en primera línia les dificultats d’exercir la docència a casa nostra avui dia i que pensen la resposta en clau d’innovació. Al contrari, la primera intenció és la d'obrir un espai de debat, fugint de dogmes i de fórmules absolutes que tenen pèssimes conseqüències socials, per tal de poder situar la innovació pedagògica i les transformacions educatives allà on pertoca: en l’àmbit de la política pública i de la sobirania popular.\nCal analitzar críticament projectes com NE21, que es presenten neutrals i apolítics, per tal d’identificar les mancances reals de l’educació pública catalana d’avui, traçar-ne el recorregut i poder donar resposta als seus problemes amb solucions reals, lluny del dogma i de les receptes neoliberals.\nEtiquetes de comentaris: 16 octubre, Educació


46 parelles de corriols camanegres nidifiquen a les platges de València | Valencia Extra\n46 parelles de corriols camanegres, au limícola que viu al parc natural de l’Albufera, han nidificat al litoral marítim de la ciutat de València en els últims mesos, segons ha informat l’ONG SEO Birdlife, que manté un conveni amb l’Ajuntament de València per a la recuperació d’aquest ocell amenaçat. De les 46 parelles de corriols, 40 han trobat refugi a la platja de la Devesa i altres 6 a l’estany de Pujol. El vicealcalde i regidor de Devesa-Albufera, Sergi Campillo, ha qualificat la xifra com a “espectacular”, ja que “el corriol és una au vulnerable segons la normativa valenciana”.\nL’Ajuntament de València manté un conveni de col·laboració amb SEO Birdlife per a la conservació d’aquesta espècie, que havia patit un descens en la Comunitat Valenciana d’un 70% en els últims 30 anys. Aquest conveni, que comporta la renaturalització de les platges del parc natural, ha permés el manteniment de les restes vegetals que arriben a l’arena, la creació d’un ecosistema favorable per a la nidificació del corriol o la plantació de flora autòctona i l’eliminació de l’exòtica. A més, l’Ajuntament ha incrementat la vigilància mediambiental de les platges i de l’estany de Pujol i ha implementat la neteja manual d’aquesta part de la façana marítima per evitar la destrucció dels nius.\nL’acte de presentació dels resultats d’aquest projecte s’ha celebrat a l’oficina de gestió tècnica del Parc Natural de l’Albufera i a ella ha assistit el vicealcalde de la ciutat, Sergi Campillo, entre altres persones.\nCampillo ha agraït “el treball incansable” de SEO Birdlife i considera el resultat del programa de protecció del corriol com “espectacular”. A més, l’atribueix “al canvi de les polítiques mediambientals de les administracions valencianes”.\nEl vicealcalde ha assegurat que “s’han pres una sèrie de mesures que han afavorit la reproducció del corriol”. Entre eixes mesures, Campillo considera especialment important la neteja manual de la façana marítima i el manteniment de les restes vegetals perquè “les restes vegetals no són brutícia sinó elements essencials per a la salut de les nostres platges”.\nEl corriol camanegre (Charadius Alexandrinus) és un ocell limícola que cria als peus de les dunes, construeix els seus nius sobre l’arena i els decora amb petxines. És una au catalogada com a vulnerable en el catàleg valencià d’espècies de fauna amenaçades. L’alteració dels sistemes dunars, el turisme massiu, la neteja mecànica de les platges o la presència de mascotes soltes, entre altres factors, influeix negativament en el seu creixement.


Noticies - Manresa serà diumenge la capital del ball esportiu amb la celebració del Campionat de Catalunya de clubs\nManresa tornarà a esdevenir aquest diumenge, 8 de juny, la capital catalana del ball esportiu en acollir, al Pavelló Nou Congost, la celebració del V Campionat de Catalunya de Clubs de Ball Esportiu 2014, en les disciplines d’Estàndards i Llatins. La competició està organitzada per la Federació Catalana de Ball Esportiu, amb la coorganització de l’Ajuntament de Manresa i amb la col·laboració del Club de Ball Esportiu Swing Manresa i Ball Run. Compta també amb el suport de la Secretaria General de l´Esport, i la Unió de Federacions Esportives Catalanes.\nLa presentació d’aquesta competició que acull Manresa l’ha fet avui al migdia l’alcalde de Manresa i regidor d’Esports, Valentí Junyent; el president de la Federació Catalana de Ball Esportiu, Sebastià Sendrós; i el president del Club de Ball Esportiu Swing Manresa, Jesús Rubio.\nValentí Junyent ha mostrat la seva satisfacció per “poder acollir aquesta prova d’àmbit català en una modalitat com el ball esportiu que a Manresa té tradició i arrel”. L’alcalde ha recordat que l’equip de govern municipal es va comprometre a organitzar cada any una prova important d’àmbit català. El 2011 va ser la Lliga Catalana de Bàsquet, el 2012 la Volta a Catalunya, el 2013 la Bolcat-Volta a Catalunya en BTT i aquest any aquest Campionat de Catalunya de Ball Esportiu “. Junyent ha manifestat que “confiem en una bona resposta del públic atès el bon nivell dels participants així com l’acreditat nivell organitzatiu que anirà a càrrec de la Federació i de l’entitat Swing Manresa”.\nPer la seva part, Sebastià Sendrós, el qual ha agraït el suport de l’Ajuntament de Manresa per acollir aquest esdeveniment, ha assegurat que “diumenge, hi haurà un autèntic espectacle amb la participació d’excel·lents parelles seleccionades pels clubs, amb una representació de totes les edats i on és garantida la qualitat”. El president de la Federació Catalana ha dit “estem encantats de poder celebrar aquest esdeveniment a Manresa, una ciutat amb grans balladors i campions en la modalitat de ball esportiu”. Sendrós ha destacat també la celebració de la prova de Ball Coreogràfic “una modalitat amb molt èxit a d’altres països, que agrada molt al públic i on hi ha possibilitat que moltes persones juntes, al mateix ritme i de forma conjuntada ballin plegats”.\nFinalment, Jesús Rubio, ha fet una crida als amants del ball esportiu a acostar-se al Pavelló Nou Congost “i gaudir d’un bon nivell esportiu i la possibilitat de veure balladors de totes les edats”. Ha recordat que el campionat de Catalunya s’inicia a les 10 del matí i ja durant la tarda es podran veure les rondes finals amb els millors parelles”.\nMés de 200 balladors participants\nEn aquesta competició està prevista la presència de les millors parelles de Catalunya i comptarà amb la participació de 200 esportistes que defensaran els colors del seus club. Aquest campionat es diferencia de les proves individuals en què els esportistes participen i puntuen com a club, el que permet establir el rànquing dels Clubs de Ball Esportiu Català.\nEls clubs participants hauran de presentar un equip inicial format obligatòriament per dues parelles per disciplina i grup d’edat. Tant a les disciplina Estàndard com la de Llatins hi hauran les categories Menors de 13 anys, Youth, Absolut, Sènior, Senior II i Sènior III. En quan a la competició hi haurà una ronda preeliminar, una ronda de quarts, una semifinal i la final a la qual arribaran els tres millors equips (6 parelles).\nDurant la jornada se celebrarà també el 1r Open de Catalunya de Ball Coreogràfic, una nova especialitat de ball amb gran seguiment en altres països del nostre entorn i que ha arrancat amb força a Catalunya per la seva força mediàtica i per la seva connexió amb els espectadors.\nUn esport molt arrelat a Catalunya\nEl Ball Esportiu és avui un esport plenament implantat, reconegut internacionalment i en el que Catalunya n’assumeix una situació privilegiada pel nombre d’esportistes i competicions i la seva qualitat. Catalunya compta també amb la primera Federació de Ball Esportiu constituïda al nostre país.\nManresa, com a bressol de moltes de les millors parelles de Ball Esportiu del país, tornarà a fer d’amfitriona d’una proposta molt atractiva i de màxima qualitat per als amants del ball, fet que ajudarà a reforçar encara més el seu paper capdavanter d’aquesta disciplina esportiva.\nRecordem que la ciutat ja acull anualment el Trofeu Ciutat de Manresa, que està organitzat pel club de ball esportiu Swing Manresa amb el suport de l’Ajuntament i que enguany ha celebrat la seva desena edició. Manresa també va organitzar de forma brillant l’any 2002 el Campionat d’Europa Amateur Llatí; l’any 2003 el Campionat d’Espanya Llatí; i el 2009 el Campionat de Catalunya.


El disseny de l'olotina Roser Matas guanya el concurs de cartells de la 63a Travessia Tossols-Basil - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a El disseny de l’olotina Roser Matas guanya el concurs de cartells de la 63a Travessia Tossols-Basil\nEl concurs de cartells organitzat pel CN Olot en motiu de la Travessia Tossols – Basil d’aquest 2016 ja té guanyadora. El treball de Roser Matas ha convençut el jurat en el segon any en què el club ha impulsat la iniciativa i en el qual ha vist créixer la participació. La travessia celebrarà a seva 63a edició el proper 28 d’agost.\nEl proper 28 d’agost se celebrarà la 63a edició de la Travessia Tossols – Basil, organitzada pel Club Natació Olot i que atrau any rere any a centenars de banyistes i nedadors en una jornada ben diferent a la vora del riu Fluvià.\nI com es va fer en l’edició de l’any passat per primera vegada, des del club han volgut impulsar un concurs de disseny del cartell, que enguany ha multiplicat per sis la participació i que ha tingut com a guanyador el treball de Roser Matas.\nUn cartell inspirat en la mateixa diada amb els colors del riu i els nedadors com a protagonistes.\nEnguany i com ja és tradició es donarà inici a la jornada amb la xocolatada popular i el lliurament de dorsals, seguida de les proves de cada categoria, la cursa popular de 400 metres, la cursa de llarga distància i per finalitzar les activitats al Fluvià, es farà la “caça” de síndries i ànecs, que com en les darreres edicions seran substituïts per “ànecs de fira”, idea que sembla va agradar molt a tots els participants.\ntravessia tossols basil\nEl mag garrotxí Sanyes omple el Teatre Principal d’Olot amb l’espectacle ‘Black Bloc’\nEls espectadors que van assistir aquest dissabte al Teatre Principal d’Olot per veure l’obra del mag garrotxí Sanyes, es van trobar només entrar amb un escenari que els transportava enmig d’una manifestació. Black Bloc és un espectacle de màgia reivindicativa…


Església de Santa Caterina de Teulada: diferència entre les revisions - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEsglésia de Santa Caterina de Teulada: diferència entre les revisions\nEsglésia de Santa Caterina de Teulada (modifica)\nRevisió del 06:09, 15 oct 2013\nCorregit: coneguda com Porta Nova -> coneguda com a Porta Nova\nRevisió del 09:16, 11 oct 2013 (modifica)\nMafoso (discussió | contribucions)\nm (Afegida Categoria:Monuments històrics de la Marina Alta usant HotCat)\nRevisió del 06:09, 15 oct 2013 (modifica) (desfés)\nm (Corregit: coneguda com Porta Nova -> coneguda com a Porta Nova)\nAquestes característiques recorden els temples del [[gòtic català]] d'una sola nau, altars entre contraforts, volta d'arcs tercelets i absis poligonal, són les pròpies d'una fàbrica renaixentista que, amb els arcs de mig punt i la imposta, encara conserva fresca, en l'estructura i la volta, la força del ja tardà gòtic valencià del segle XV, que es fa present en tota aquesta sèrie de reminiscències tant en aquest temple com en altres esglésies del [[País valencià]], totes elles d'una època que va des de les acaballes del segle XVI fins a finals del segle XVII.\nLa primera ampliació intenta donar una forma de [[creu llatina]] com a prolongació de l'antiga planta gòtica. Ajuda a donar aquesta sensació de continuïtat l'allargament de la imposta al voltant d'aquesta zona ampliada. És en aquest moment (ca. segle XVIII) quan canvia l'orientació de l'altar major d'est a oest. Presumim que en aquests moments es va obrir la porta, d'estil [[neoclàssic]] coneguda com a Porta Nova. També llavors desapareixen totes les característiques defensives que aquesta església tenia com a fortalesa. En l'actualitat tan sols podem observar algun tram de muralla en la part posterior del temple.\nDesprés d'aquesta primera ampliació es construeixen la capella de la Comunió i noves dependències de la Sagristia, entre els segles XIX i XX. Finalment es dóna pas a l'erecció d'un nou [[campanar]], després d'haver enderrocat l'antiga torre rodona coneguda com la torre del Rellotge, situada al costat de la Porta de la Barbacana, que anava des de l'església fins a l'actual casa Abadia. Aquest nou campanar, començat al voltant de 1895 i acabat en la primera dècada del [[segle XX]], és un bell exponent de les torres hexagonals que segueixen la tradició medieval, però construïda en una època en la qual domina el gust de rememorar temps pretèrits. Està construït en carreus de pedra viva destrament treballats per picapedrers de la vila i altres de la comarca i té unes dimensions de 24 metres de perímetre a la base i una alçada de 30 metres. Segons el projecte inicial aquest campanar no va ser acabat, ja que encara queda per fer una rematada en el qual estarien les campanes del rellotge, el qual estaria coronat per un cupulí.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/12250808»


International Project - Erasmus+ | Ginebró\nEl programa de beques de mobilitat internacional\nÉs la resposta de la UE als reptes socioeconòmics actuals. Es tracta d’una estratègia coordinada per al creixement i l’ocupació, anomenada Europa 2020, de la qual l’educació i la formació en són una part integral. La inversió en educació i formació es considera clau per al desenvolupament del potencial personal, l’adquisició de noves habilitats i l’increment de les perspectives laborals.\nLa Comissió Europea ha concedit la Carta Erasmus d’Educació Superior 2021-2027 a l’escola Ginebró, un requisit per a totes les institucions amb seu en països del programa que vulguin formar part del programa Erasmus+.\nA la Declaració de Política Erasmus de l’escola, hi podreu consultar els nostres objectius d’internacionalització.\nActualment, el Ginebró participa en aquest programa amb:\nels alumnes de Cicles Formatius de Grau Superior, per tal que puguin obtenir beques per realitzar pràctiques en empreses estrangeres a Europa.\nl’equip docent, que també poden accedir a realitzar mobilitat.\nVEURE LA CONVOCATÒRIA 2021-22\nVols presentar candidatura?\nActualment el programa està obert als alumnes de Cicles Formatius de Grau Superior.\nPer optar a la beca, cal seguir el següent procés:\nEls interessats han d’omplir aquest formulari\nEls/les alumne admesos realitzaran una entrevista personal amb el coordinador Erasmus i persones relacionades amb els cicles de GS\nEs publica el llistat provisional amb la selecció de participants, llista d’espera i candidats descartats\nEls criteris que es tenen en compte per la selecció són:\nExpedient acadèmic i criteri intern (màxim 3 punts): es porta a terme per l’equip docent i es valoren aspectes com assistència, actitud, compromís i esforç.\nDocumentació aportada (màxim 3 punts): el tribunal valora la qualitat de la documentació aportada en el procés de selecció.\nEntrevista personal (màxim 4 punts): el tribunal valora la idoneïtat de les persones candidates en funció de les seves respostes a l’entrevista.\nLlistat d’alumnes seleccionats Erasmus+ 2021/2022.\nLlistat d’alumnes admesos al procés de selecció.\nConvocatòria de beques Erasmus+ 2021/2022\nEn Genís Costas és estudiant de Condicionament Físic al Ginebró, i aquest estiu ha treballat a l’estranger gràcies a una be...\nEntrevista als germans Lliboutry Capdevila: la Paula, en Guillem i en Dani. Tres exalumnes a qui l'escola Ginebró ha acompanyat ...


Toni Martí, la caricatura del que va ser | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDv., 15/07/2016 - 01:35\nAutor: Eusebi Nomen (portaveu de Raiffeissen)\nCada dia que passa veig més Toni Martí com una mala caricatura del polític que va ser de jove. Una mala caricatura a qui se li accentuen els defectes i se li dilueixen les virtuts. Aquell polític impulsiu amb poca capacitat proactiva però amb una ràpida capacitat de reacció d’una certa qualitat s’ha quedat en un polític impulsiu sense capacitat proactiva i amb unes reaccions que continuen sent ràpides però d’una pèssima qualitat.\nPer exemple, veiem com SDP s’ha cansat de donar suport a unes accions liderades per Govern davant de la seva manca d’informació i de les suposades deslleialtats i, sobretot, estan cansats de donar suport a un Govern que manté un ministre que no para de sortir a la premsa estrangera envoltat d’escàndols que destrossen la imatge del país i que allunyen els inversors seriosos. Davant del fet que SDP surt de la taula del pacte d’Estat per a l’acord d’associació amb la UE, ràpidament Toni Martí s’inventa una reunió amb associacions professionals, empresarials i sindicals per treure pit. Les paraules de dijous del cap de Govern, el seu to de veu i les seves expressions corporals semblaven les d’una criatura fent pam i pipa a SDP. Seguia el pueril argument de jo “jugo” amb “ells” i tu no, jo tinc amics i tu no, a mi em fan fotos i a tu no, elis, elis! Per favor! no es pot permetre que el cap de Govern d’Andorra faci aquest ridícul. Els seus assessors de comunicació l’haurien de protegir de la seva impulsivitat.\nUn altre exemple el tenim en la reacció de Toni Martí per donar suport al seu ministre davant de la greu querella que tindria a sobre. En aquest sentit, hem de recordar que el ministre va anunciar que havia instruït als seus advocats que preparessin una querella contra el seu soci, una querella contra els mitjans de comunicació que van opinar sobre la querella i una tercera querella que es veuria en els propers dies. Resulta que la reacció que finalment hem vist seria una querella de Govern, i no una querella personal de Cinca, que va contra empleats de BPA i els seus principals socis. Segons un diari del país amb una privilegiada línia d’informació provinent de Govern, resultaria que el Govern es querellaria fart de “rebre bufetades”. ¿Hem d’entendre que Govern no actuaria per l’interès comú ni per un projecte de país, sinó segons el seu nivell d’afartament per com vagin les bufetades del dia, i especialment si li toca el rebre o si les dóna? Si Govern està cansat de rebre bufetades, ¿s’imagina com han d’estar els clients de BPA, els seus empleats, els seus socis i en Joan Pau Miquel, que fa quasi 500 dies que és a la presó sense judici?\nToni Martí reacciona ràpid, però fixi’s en la pèssima qualitat de la reacció. La seqüència dels fets seria: 1. La premsa anuncia que el ministre de Finances rep una querella d’un antic soci seu per unes suposades accions greus. 2. El ministre de Finances, en una compareixença com a portaveu de Govern, respon a les preguntes de la premsa i anuncia que hi haurà una querella en els propers dies sense confirmar de què es tracta. 3. Al cap d’uns dies constatem que Govern anuncia una querella contra empleats de BPA i contra els seus principals socis, una querella que es fonamentaria en allò que pugui sortir dels interrogatoris als acusats i que ometria el fet que aquests casos prèviament ja van ser denunciats o assenyalats pels mateixos empleats. 4. Segons un diari generalment ben informat per part de Govern, aquesta querella seria per “afartament de rebre bufetades”. Pregunto: ¿què té a veure la querella contra el ministre Cinca per uns suposats fets delictius al voltant d’una activitat entorn d’or i diamants d’Àfrica amb posar una querella contra empleats i socis de BPA?\nSi fos cert que Govern ha posat la querella per afartament de “rebre bufetades”, resultaria que la institució Govern d’Andorra actuaria segons els sentiments o les sensacions personals dels seus membres en lloc d’actuar segons l’interès general, amb l’agreujament que no ha d’haver-hi necessàriament una relació directa entre el motiu de l’afartament i qui s’emporta el mastegot.\nLa baixa qualitat de les reaccions de Toni Martí es pot constatar en un altre exemple. Govern no es limitaria a utilitzar la seva força institucional per reaccionar davant de suposades bufetades personals, tampoc es limitaria a utilitzar els recursos legals interns de Govern pagats amb els nostres impostos, Govern hauria contractat els serveis d’un advocat privat. El més fort és que aquest advocat, fins ara, hauria actuat com l’advocat dels empleats de BPA, o almenys així s’havia presentat davant de la premsa. Aquest advocat seria fins fa quatre dies qui hauria defensat els interessos dels empleats de BPA davant de les administracions d’intervenció i de resolució. Consegüentment, hauria tingut accés a tota la informació privada dels seus clients i estaria subjecte a totes les obligacions de secret i confidencialitat de la seva professió. Però resultaria que aquest advocat passa a treballar per Govern per anar contra unes persones que són o han estat empleats de BPA. Amb independència de si aquest advocat podia acceptar o no acceptar aquesta feina, la realitat és que qui l’ha anat a buscar és Govern. Amb la quantitat d’advocats que hi ha a Andorra, ¿Govern ha d’anar a contractar l’advocat dels empleats de Banca Privada d’Andorra per anar contra unes persones que són o han estat empleats de BPA? Això és volar baix!\nNo sé què li passa a Toni Martí, si està mal envoltat, si està envellint malament, si està cansat o què. Però és evident que no és el que va ser. Veiem com ha perdut tota capacitat proactiva, sols actua per reacció i el nivell de les seves reaccions està sota mínims. La baixesa d’aquestes reaccions ha convertit Andorra en territori de querelles i de fugida d’inversors seriosos i ha transformat l’acció del Govern d’Andorra en un vergonyós espectacle de reaccions que estarien molt lluny del nivell de seriositat i respecte institucional i del grau d’humanisme que ha caracteritzat durant segles Andorra.\nEscrit per Fart el Dv., 15/07/2016 - 18:56 Enllaç permanent\nCom sempre. El dit a la llaga, cosa que no agrada a govern. Ara a esperar la rabieta "personal".\nReferent a l'advocat, podria ser que quan deia "defensar el interessos dels treballadors", tingués un altre encàrrec?\nPel be de la professió, no vull ni pensar-ho...


El teatre com a eina de prevenció del VIH/sida: una manera de celebrar el Dia Mundial del Teatre. SIDA STUDI\nInici > Actualitat > Notícies / El teatre com a eina de prevenció del VIH/sida: un ...\nEl teatre com a eina de prevenció del VIH/sida: una manera de celebrar el Dia Mundial del Teatre\nEl 27 de març se celebra aquesta jornada i SIDA STUDI ha preparat una selecció de materials.\nEl teatre ens fa riure, ens fa plorar, però també ens fa pensar i reflexionar. Així ho afirma l'actriu britànica Judi Dench, l'encarregada de redactar aquest any el missatge del Dia Mundial del Teatre, una jornada que se celebra el proper dissabte 27 de març.\nDes de SIDA STUDI creiem que el teatre pot ser una eina pedagògica fantàstica per a treballar els aspectes relacionats amb la sexualitat i la prevenció del VIH/sida, per això també ens unim als actes de commemoració del Dia Mundial del Teatre amb la selecció teatre i VIH/sida.\nSi vols realitzar una activitat relacionada amb la prevenció del VIH/sida o simplement vols llegir alguna obra de teatre o veure algun espectacle relacionat amb aquesta temàtica, a la nostra biblioteca hi trobaràs des de textos teatrals a crítiques, vídeos, articles i cartells de VIH/sida relacionats amb el teatre. Et recordem que tot el material es pot sol·licitar en préstec de forma gratuïta.\nEl Dia Mundial del Teatre és una iniciativa que se celebra des de l'any 1961 gràcies a l'Institut Internacional del Teatre (ITI) i la Unesco. Cada any, un conegut actor o actriu s'encarrega de redactar el missatge que es tradueix a més de 20 idiomes i es difon en els diversos actes que s'organitzen arreu del món per commemorar aquesta diada.


Èxit de la 5ena Nit del Turisme del Bages\nLa 5a Nit del Turisme del Bages, s'ha celebrat aquest passat dijous, 22 de novembre, i ha lliurat el seu premi especial Bages Impuls! al president del Bàsquet Manresa, Josep Saez Mateos, ja que l'entitat «atrau visitants a la comarca per la mateixa dinàmica dels partits de bàsquet i perquè és ambaixador de Manresa i el Bages arreu», assenyala l'organització de la Nit del Turisme del Bages en un comunicat.\nEn aquesta ocasió la Nit del Turisme s'ha celebrat a l'Escola d'Hoteleria Joviat i ha comptat amb la presència d'un centenar de persones vinculades al sector del turisme.\nEl premi al Baxi Manresa es va lliurar en el decurs del sopar celebrat aquest dijous al restaurant de l’Escola Joviat de Manresa al que van assistir un centenar de persones i que va ser servit pel restaurant Abat Cisneros de Montserrat, Mas de la Sala de Sallent, Parador de Cardona i Món Sant Benet, els quatre restaurants que formen part de Bages Impuls. El president de l’organisme, Ignasi Sala, va fer història de les 5 edicions d’aquesta festa i va posar en valor que els somnis que van començar fa 5 anys s’han anat fent realitat. Va donar valor a no defallir i aconseguir que sector privat i públic puguin anar de la mà.\nEl secretari general del Departament d’empresa i coneixement de la Generalitat va destacar que, malgrat els pocs recursos que s’han destinat a poblacions catalanes que, en un principi, no es van considerar turístiques com Manresa, des de la zona amb imaginació, il.lusió i empenta s’ha aconseguit grans resultats.\nAbans del sopar i a l’hora 20.22 es va projectar un audiovisual amb la cançó de Gossos ‘Et porto al cor’ com a teló de fons que, a la vegada de potenciar el turisme a Manresa, posa la petxada en la figura de Sant Ignasi de Loiola, la seva estada a Manresa i l’any 2022. Precisament, el regidor de turisme de l’Ajuntament de Manresa, Joan Calmet, en destacava el paper d’aquest personatge i la força que li dona a Manresa.\nEl menú del sopar, servit per alumnes de l’Escola d’Hoteleria de Joviat, va consistir en un aperitiu amb embotits i formatges de les comarques centrals, i un seguit de plats on el mató de Montserrat, el porc ral d’Avinyó o el bacallà regats amb vins de la D.O Pla de Bages en van ser els protagonistes.\nEls premiats en les edicions anteriors han estat el jesuïta José Luis Uriberri, impulsor del Camí Ignasià; Joan Soler, president del Consell Regulador de la DO Pla de Bages; Ferran Climent, director científic del Geoparc Mundial Unesco de la Catalunya Central; i Jordi Vilaseca Brugueras, de l'Escola d'Hoteleria Joviat. La Nit del Turisme fins a aquesta edició ha tingut un caràcter itinerant entre els quatre establiments que es responsabilitzen de la proposta gastronòmica: Hotel Món Sant Benet, Hotel Abat Cisneros de Montserrat, Hotel Mas de la Sala i Hotel Parador de Cardona.


L'interès patrimonial de les marjades a la Serra de Tramuntana\nEls marges constitueixen l’element antròpic més característic del paisatge de la serra de Tramuntana. Els espais marjats ocupen uns 210 km2 de l’àrea (un 20%), i alguns municipis com Sóller o Alaró tenen més de la meitat de la superfície marjada.\nAl segle XIII trobam documentada l’existència de marges a la vall de Sóller, amb un creixement continu i lligat a diversos factors entre els quals destaca la importància de l’oli com a producte d’exportació.\nAl final del segle XVIII, tot i que continuava la rota de terres per crear nous olivars i transformar els que ja hi havia, s’inicià la disminució dels rendiments a causa de l’ocupació de terrenys marginals, les dificultats del conreu i l’estancament dels mètodes de cultiu.\nEls murs de sosteniment de pedra en sec constitueixen un element patrimonial de primer ordre, tant per la riquesa de les tècniques utilitzades per construir-los com per la gran quantitat d’elements integrats en el mur, ja sigui per reforçar-los (braó, capginya, etc.) o per facilitar- hi l’accés (escales, rampes, etc.) També són habituals altres construccions lligades a les activitats agràries, com porxos, pous o eres.\nEls marges tenen, a més, un interessant valor naturalístic, perquè són l’hàbitat de nombroses espècies vegetals i animals, i contribueixen a conservar la diversitat del medi natural.\nAl mateix temps, cal assenyalar l’interès paisatgístic d’aquestes unitats de paisatge agrari, com és el cas de les marjades d’Estellencs, Banyalbufar, Sóller o Caimari.\nAquestes estructures ocupen actualment el 71% (3,5 km2) de la superfície de la conca. Atès que la zona urbana del Port de Sóller es construí parcialment sobre marjades, només restaven sense marjar les parts menys accessibles de la muntanya de Bàlitx i l’àrea comunal del puig de sa Bassa.\nEn aquest espai, de gran diversitat litològica, l’esforç constructiu fou intens i dilatat en el temps, de manera que avui es poden distingir una gran diversitat de paredats.\nHi predominen els treballs acurats, amb la pedra adobada i ben ajustada, fruit de la gran inversió realitzada, relacionada en general amb la rendibilitat elevada dels conreus o la capacitat econòmica dels propietaris.\nPel que fa a la disposició dels marges, hi trobam representades la major part de les tipologies de marjament característiques de la Serra de Tramuntana.\nTot i així, hi prevalen les disposicions paral·leles continues, quasi sense pendent, que ens parlen també del grau elevat d’antropització dels vessants, especialment a la zona d’horts.\nAl voltant de les explotacions agrícoles es varen bastir també un gran nombre de construccions auxiliars, avui de gran interès etnològic i constructiu. S’han localitzat vint-i-set fonts, moltes de les quals conserven encara la mina de pedra en sec, i es poden observar les restes d’una xarxa important de canaletes, de la qual resten uns 6 km.\nCal remarcar també l’extensa xarxa d’antics camins de ferradura o de carro que, tot i que han sofert algunes transformacions recents, conserven una gran part del valor original.\nSistemes de drenatge associats als camps marjats\nLa cartografia dels elements de drenatge dels camps marjats evidencia una extraordinària intervenció sobre la xarxa hidrogràfica.\nL’elevat pendent, les pluges intenses i l’ús intensiu de l’espai agrícola exigiren l’arranjament dels cursos naturals i la creació d’una xarxa de drenatge complexa i extensa, amb una gran diversitat d’estructures planejades per controlar els efectes negatius de les aigües i facilitar el conreu de les marjades.\nEls principals sistemes hidràulics que hi trobam són:\nGairebé la totalitat dels cursos es canalitzaren amb l’ajut de murs de pedra en sec (7,7 km). A les parts altes de la conca, alguns torrents estan empedrats, encara que l’esforç principal s’ha centrat a reforçar els marges del torrent de sa Figuera, que en alguns punts assoleixen fins a 5 m d’alçada.\nEs tracta de marges situats perpendicularment al torrent que l’anul·len per aconseguir sòls més profunds i fèrtils. Normalment es complementen amb altres estructures (ralles, albellons) per assegurar- ne l’estabilitat.\nEls comellars del massís de Bàlitx, vessant calcari molt carstificat i molt permeable, i les capçaleres de la majoria dels torrents foren modificats. Es comptabilitzen uns 8 km lineals de cursos naturals anul·lats o regulats per aquestes estructures.\nUna gran part dels camps marjats disposen de canalitzacions de pedra en sec que intercepten l’escolament superficial i l’evacuen fora del camp marjat.\nLes ralles desvien de vegades l’aigua del tàlveg cap a un costat (Can Querol, Cas Bernats o Bàlitx d’Amunt) o bé cap a una altra conca, com és el cas de la ralla del torrent des Salt o a la ralla de Ca s’Hereu.\nUna altra intervenció habitual consisteix a facilitar l’evacua- ció de l’aigua acumulada a la marjada mitjançant galeries subterrànies i evitar, d’aquesta manera, que es debiliti l’estructura dels marges.\nLa mateixa tècnica s’empra per soterrar alguns torrents, amb la qual cosa es guanya superfície i es facilita el conreu. L’albelló de l’hort de Can Bardí, amb 75 m de llargària, n’és un bon exemple. A sa Figuera, hi trobam més de 700 m de torrents albellonats.\nReportatge radio Nacional\nJornada Formació APS


VII Jornades de Patrimoni: Comunicacions | Consell Comarcal del Baix Llobregat\nVII Jornades de Patrimoni: Comunicacions\nProjecte “ Retorn a la Terra”\nLa crisi és profunda i estructural. No és només econòmica. La propera crisi energètica comportarà l’encariment de la circulació de persones i béns. Els productes agrícoles que provenen de mercats allunyats cada cop seran menys competitius La cultura del km 0 impregnarà els nous temps. L’agricultura en aquest país ha perdut percentatge de PIB i població activa, que està envellida. No... + llegir més\nEmprenedors amb el modernisme. Experiències a l’aula.\nEl modernisme a Sant Feliu de Llobregat i la seva comarca: una eina educativa per a formar emprenedors. Al Col·legi Mare de Déu de la Mercè, des de l'optativa de modernisme a Sant Feliu de Llobregat, es treballa la descoberta del patrimoni artístic local, però a més, els següents dos grans objectius que els alumnes en acabar l'etapa d'ESO (Ensenyament Secundari Obligatori) han d'assolir: - Desenvolupar l'esperit... + llegir més\nL'Observatori Astronòmic del Parc del Garraf\nL'Observatori Astronòmic del Parc del Garraf és un equipament de la Diputació de Barcelona en el Parc del Garraf. Està situat a l'antic edifici de Can Tòfol, a tocar de les instal·lacions de l'Escola de Natura Can Grau, dins el terme municipal d'Olivella. Les bones condicions del cel, en un espai lliure de contaminació lumínica, i la seva còmoda accessibilitat el converteixen en un equipament a l'abast de tothom... + llegir més\nAspectes de l'oralitat a les poblacions del Baix Llobregat.\nEn aquesta comunicació resumim aquelles característiques del català del territori del Baix Llobregat que són comunes a la resta del català oriental central. Posarem èmfasi, però, amb les particularitats que presenten algunes poblacions: tant lèxic singular d'alguna localitat com altres trets que diferencien algunes poblacions d'unes altres (bé per conservadurisme o arcaisme, bé per innovacions col·loquials... + llegir més


O’varias - Teatre Barcelona\nCartellera / Dansa, Escena híbrida, Performance, Recital poètic\nMariana Mahecha Yepes – Celia Mateo Franco – Marta Benito Costa - Cristina Nesto Lechuga – Irene Alfambra Paredes – Ariadna Estivill Pérez – Sandra Jurado Rey (4 ballarines principals i 3 covers).\nPatricia Rivera Prieto / Artista plàstica (intervenció en directe)\nOna Salvat Febrero / Poesia escènica\nPaula Guerrero Rosales – Cases d’Oficis de Barcelona Activa\nO’varias és un show de creació col·lectiva, multidisciplinari, dinàmic i contundent. Una peça que combina la dansa coreogràfica, la improvisació i l’actuació a través de diferents escenes. Partint de les danses urbanes com a base, el moviment enllaça allò urbà, contemporani i gestual generant un llenguatge desconcertant però accessible que aprofundeix i explora nous codis de comunicació. Incorpora la paraula en forma de petits textos dramatúrgics i de poesia escènica interpretats en directe per Ona Salvat Febrero. També hi haurà la creació en directe per part de Patricia Rivera Prieto, d’una obra de pintura única a cada representació de l’espectacle.\nO’varias és una peça que explora la nostra realitat com a dones en un sistema heteropatriarcal i capitalista que ens oprimeix de manera subtil però inevitable. Aquesta peça és una lluita per desconstruir la nostra pròpia educació, per a qüestionar allò que som i mostrar la nostra vulnerabilitat; narrar la nostra pròpia història.\nO’varias és un cop sobre la taula, una aposta per la reflexió crítica i l’educació com a única sortida a una societat que ens vol productives, submises i alienades.\nO’varias cerca sacsejar al públic, fer-lo còmplice i visibilitzar una realitat que molt sovint no volem veure. Els feminicidis no paren, el masclisme arriba a les institucions educatives, al món de la cultura, a tots els àmbits de la nostra vida però no sempre en som conscients. Aquest projecte artístic multidisciplinari ha estat la nostra manera de prendre’n consciència.


Relaxa’t amb Citroën | ElMotordeGirona.cat\nCitroën, en col·laboració amb Total, ha llançat la campanya “Revisió Oficial Citroën”. Fins a final de mes, tots els clients que vagin a un Servei Oficial a realitzar operacions de manteniment en els seus vehicles es trobaran amb unes tarifes que ja coneixeran per endavant. Així, el manteniment periòdic tindrà un cost de 135 euros, mentre que les operacions complementàries també tindran preus competitius. La substitució dels filtres d’aire i gasolina valdrà 25 euros mentre que la del filtre de gasoil (sense carcassa) tindrà un cost de 45 euros i el del filtre de l’habitacle, 29 euros.\nA més, Citroën premia la fidelitat dels clients que realitzin aquestes revisions sortejant 100 estades per a dues persones en un hotel de la cadena Ruralka Hotels. A més, aquells guanyadors que ho desitgin podran anar-hi amb el C4 Cactus ja que la marca francesa el cedirà gratuïtament. El premi inclou esmorzar i una experiència a triar (Romàntica, Spa & Relax, Aventura & Golf, Enològica, Gastronòmica o Familiar).\nTota la informació sobre la promoció, la reserva de cita i participació en el sorteig la podeu trobar a la pàgina web www.promocioncitroen.com o als Serveis Oficials adherits.\ntags: Revisió Oficial Citroën Sorteig hotel Citroën\nprevious Presentat a Girona el 63è Rally Costa Brava, una edició més internacional que mai\nnext BMW anuncia els preus dels nous BMW Sèrie 1 i Sèrie 6


Filles de Jesús (Jesuïtines) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nFilles de Jesús (Jesuïtines)\n(S'ha redirigit des de: Jesuïtines)\nLes Filles de Jesús, en castellà Hijas de Jesús, són un institut religiós femení de dret pontifici, concretament una congregació religiosa de germanes fundada el 1871 a Salamanca i dedicada a l'ensenyament. Anomenades popularment jesuïtines, posposen al seu nom les sigles F.I.\nMonograma de Crist (IHS), emblema de la congregació com els jesuïtes\nCongregació de Filles de Jesús\nFilles de Jesús de Salamanca\nTúnica i vel negres; toca blanca\nEnsenyament dels joves\n8 de desembre de 1871, Salamanca per beata Càndida Maria de Jesús amb Miguel San José Herranz\nLleó XIII (aprovació diocesana: 3 d'abril de 1872), en 6 d'agost de 1901\n1872, per la fundadora; aprovades el 3 d'abril de 1872 pel bisbe Lluch i Garriga; aprovació pontifícia: 1913.\nSalamanca, casa mare, 1871\nPeñaranda de Bracamonte, Arévalo, Tolosa, Segòvia, Medina del Campo; Brasil (1911)Xina (1931), Filipines, etc.\nAlcarràs, Badalona (Mare de Déu de l'Assumpció), Elx (S. Maria)\nNo s'han de confondre amb les Filles de Jesús (Verona), fundades a Verona en 1812, ni amb les Filles de Jesús de Kermaria, fundades en 1834 a la Bretanya i també dedicades a l'educació.\nLa congregació fou fundada a Salamanca el 8 de desembre de 1871 per Juana Josefa Cipitria y Barriola (1845-1912), amb l'ajut del sacerdot jesuïta Miguel San José Herranz (1819-1896) i el suport del bisbe de Salamanca Joaquim Lluch i Garriga, carmelita descalç. Juana havia conegut el sacerdot a Valladolid en 1868 i amb ell pensà de formar una congregació dedicada a l'educació cristiana dels nens i joves, ja que considera que és una necessitat urgent en aquell moment.\nLa fundadora i cinc companyes més van constituir la primera comunitat de la congregació de les Filles de Jesús, el 8 de desembre de 1871 i a l'església jesuïta de La Clerecía; van prendre l'hàbit el 31 de maig de 1872 i professaren els vots el 8 de desembre de 1873. Amb el nom de Càndida Maria de Jesús, la fundadora comença a redactar les constitucions de la nova congregació, a partir de les constitucions de la Companyia de Jesús. Aquesta vinculació amb l'orde jesuïta farà que les Filles de Jesús de Salamanca també sigui conegudes com a jesuïtines.\nLes constitucions s'aprovaren el 3 d'abril de 1872 pel bisbe Lluch i Garriga: l'institut va tenir el decretum laudis papal el 6 d'agost de 1901 i les constitucions foren aprovades per la Santa Seu el 1913.\nEn poc temps, l'institut s'estengué, obrint escoles a: Peñaranda de Bracamonte, Arévalo, Tolosa, Segòvia, Medina del Campo, etc. El 3 d'octubre de 1911 van marxar les primeres germanes fora d'Espanya, al Brasil. Després obriren cases al Japó, Filipines, Xina, Estats Units, Cuba, República Dominicana, Veneçuela, Colòmbia, Brasil, Argentina, Bolívia, etc.\nLes Filles de Jesús es dediquen principalment a l'educació cristiana dels joves, d'acord amb l'espiritualitat jesuïta.\nSón presents a l'Argentina, Bolívia, Brasil, Xina, Colòmbia, Cuba, República Dominicana, Filipines, Japó, Itàlia, Moçambic, Espanya, Tailàndia, Taiwan i Veneçuela.\nAl final de 2005 l'institut tenia 1.116 religioses en 144 cases.\nAnnuario Pontificio per l'anno 2007, Vaticà: Libreria Editrice Vaticana, 2007. ISBN 978-88-209-7908-9.\nLloc web oficial de les Filles de Jesús\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Filles_de_Jesús_(Jesuïtines)&oldid=21368270»\nLast edited on 24 juny 2019, at 11:12


Lenovo, segona baixa del MWC en format presencial\nUn assistent al MWC mirant el mòbil davant de l'entrada del congrés, l'1 de juliol del 2021 / Aina Martí (ACN)\nL'empresa xinesa es dona de baixa de l'esdeveniment de tecnologia més important del món per l'evolució del coronavirus\nLenovo ha anunciat aquest dimecres que no serà al Mobile World Congress (MWC) en format presencial. L’empresa xinesa és la segona marca important que decideix renunciar a venir fins a Barcelona per promocionar els seus productes en l’esdeveniment de tecnologia mòbil més important del món, que tindrà lloc entre el 28 de febrer i el 3 de març.\nA través de les xarxes socials la companyia ha anunciat que la seva presència al MWC serà “totalment virtual”. El motiu? L’evolució de la pandèmia, han explicat, sense donar més detalls.\nD’aquesta forma, se suma a Sony, que va ser la primera que es va donar de baixa. Ho va fer només tres dies després que els màxims representants de l’esdeveniment més gran de telefonia mòbil del món mostressin la seva predeterminació al fet que aquest any sí que es pogués celebrar el MWC en el format habitual, entre el 28 de febrer i el 3 de març.\n“Sony ha pres la decisió de no participar amb el seu propi estand al Mobile World Congress el 2022. El món ha evolucionat cap a oportunitats digitals i online, i Sony Corporation es comunicarà de forma que pugui informar de les seves emocionants novetats en productes a una audiència més àmplia”, va assenyalar un breu comunicat.\nSony ja va cancel·lar la seva presència en les dues edicions anteriors per la pandèmia i també va ser de les primeres grans marques en anunciar-ho. Per ara, és la primera gran baixa per a aquesta edició del Mobile World Congress, que de moment se celebrarà tal com estava previst entre el 28 de febrer i el 3 de març.\nDes de l’Ajuntament estan “molt tranquils”\nL’Ajuntament de Barcelona treu ferro a l’assumpte. El primer tinent d’alcaldia de l’Ajuntament de Barcelona, Jaume Collboni, va assegurar fa una setmana que la celebració del Mobile World Congress (MWC) d’enguany no generava preocupació al consistori. “Estem molt tranquils”, va dir en una entrevista al programa Cafè d’Idees de RTVE. El MWC de 2022 es farà en format presencial -sempre que la pandèmia de la Covid-19 ho permeti-.\nJaume Collboni Lenovo Mobile World Congress MWC pandèmia Sony


Data d'inici: Mòdul Online: d'octubre de 2022 a desembre de 2022 - Mòdul Presencial a Barcelona: de gener a abril de 2023\nHorari: Presencial: Dilluns, dimarts, dimecres i dijous + possibilitat de divendres alterns, de 8.00 a 14:30h\n– Utilitzar la innovació com a eina en la creació de noves empreses.\n– Emprendre nous reptes que generen oportunitats i aplicar el canvi com un factor clau en les organitzacions.\n– Qüestionar els procediments establerts.\n– Detectar oportunitats de millora.\n– Aplicar estratègies innovadores a través de la creativitat.\n– Emprendre noves empreses des d’un punt de vista multidisciplinari, integrant tots els processos del disseny .\nL’ IED Barcelona proposa pels seus cursos intensius una metodologia innovadora en la que es combinen classes presencials amb continguts desenvolupats a distància mitjançant seguiment online. Això permet als participants poder fer el curs passant un període de 3 mesos a la ciutat de Barcelona, i desenvolupar la resta de la formació des del seu lloc d’origen. El pla d’estudis s’implementarà en un entorn dinàmic, combinant 4 mòduls amb distintes tipologies d’ensenyament.\n– Professionals que, independentment de la zona que treballen, estan interessats a adquirir eines i metodologies específiques per a la gestió estratègica d’innovació per a ser aplicat com en el seu propi negoci i projectes, com per impulsar i gestionar la competitivitat de les organitzacions en què treballen per.\n– Dissenyadors de totes les disciplines, especialistes en comunicació i màrqueting, així com aquells professionals dedicats als negocis i planificació estratègica, tenen el perfil adequat per convertir-se en Innovation/Design Managers o desenvolupar el seu propi negoci a travès de la innovació com a eina fonamental de l’enfoc estratègic.\n– Empresaris i industrials de diversos sectors, interessats en qüestionar els seus propis processos de producció i concepcions, adquiriran tècniques i metodologies per redefinir l’enfocament del seu negoci.\nPerfil d’accès: Graduats/llicenciats en disseny de qualsevol disciplina, ingeniers, arquitectes, professionals del marketing i negocis.\n– Gestió de processos d’innovació i la seva aplicació a models de negoci innovadors en diversos sectors.\n– Identificació i avaluació d’oportunitats de negoci.\n– Conceptualització i desenvolupament de nous productes i serveis innovadors.\n– Gestió i foment d’innovació dins de l’empresa.\n– Emprenedoria de nous negocis basats en la innovació com a element diferencial.\n– Creació, implementació i desenvolupament d’empreses creatives.\n– Definició de nous models de negoci per a la seva implantació des d’una companyia existent o mitjançant la creació d’una start-up.\n– Treball en equips multidisciplinaris i assumpció de posicions de lideratge.\nEmpreses amb les que s’ha col·laborat al màster: Psquared, Cobuilder\nPrèviament va treballar Experience Design Lead en HP i com Design & Innovation Manager a la consultora Loop Business Innovation.\nPosseeix una àmplia experiència en diferents camps del disseny i la innovació en diversos sectors. Ha col·laborat amb empreses multinacionals, pimes i start-ups i ha realitzat projectes a Argentina, Estats Units, Espanya, Anglaterra, Itàlia i Dubai. Ha escrit articles per a revistes i congressos internacionals.


Sant Llorenç del Munt: Avenc del Davi\nL'habitatge de 9.000 ratpenats cada hivern\nL'avenc del Daví té una fondaria de 65 metres, que serveixen cada hivern d'habitatge a una nombrosa colonia de ratpenats. Està situat sota els Obits i la Font Flavia, en direcció a la canal de la Revella.\nEls ratpenats arriben a l'avenc del Davi cap el mes de novembre i marxen al març. Les famelles i les cries son les primeres en arribar i els últimes en marxar. Durnat aquest periode de temps a la cavitat hi viuen uns 9.000 ratpenats. A la primavera i a l'estiu marxen a coves de la costa i, fins i tot, a cavitats del sud-est de França, algunes a més de 100 quilòmetres de distància.\nPer compendre la importancia del ratpenats, cal coneìxer una dada important: la colònia que viu als avencs de la vall d’Horta consumeixen anualment entre 12 i 18 tones d’insectes. Això passa perquè cada ratpenat necessita menjar cada dia insectes que sumin el seu propi per poder mantenir la temperatura corporal i emmagatzemar reserves per passar el periode d'hivernació.\nLa primera exploració acreditada de l'avenc va ser el 1912 pel Centre Excursionista e Terrassa. Els estudis científics de la cavitat es van iniciar ben aviat. El 1922 ja va ser visitada per Santiago Novellas, del Museu de Zoologia, amb la finalitat de recullir mostres de la seva fauna. A l'avenc del Davi també es va realitzar el primer estudi en profunditat fet a Espanya de les migracions dels ratpenats. Va ser efectuada pel professor Balcells.\nEls estudis sobre l'avenc del Davi han seguit a França, Alemania, Polònia, Australia, Estats Units, Canada, Romania, Italia, Holanda o Bèlgica.\nL'avenc del Davi també ha inspirat moltes històries. Una d'elles afirma que la cavitat va servir d'amagatall de monedes d'uns falsificadors que tenien els Obits com a centre d'operacions. Les narraccions orals afirmen que aquest cas va ser descobert per una colla de carboners que treballaven al Sot de la Ravella i dormien a les Casetes del Bofí. Una nit van descobrir monedes entre la llenya i un dels homes, conegut com a Manel del Fum, es es va dedicar a buscar-ne més. La sort va voler que trobés dues bosses amagades entre altres piles de llenya. Sense dir res als seus companys, va guardar-les.\nQuan uns dies més tard va començar a gastar-les a Sant Llorenç Savall un mercader procedent de Calders va denunciar que les monedes eren falses. El batlle va tancar a la presó a Manel del Fum i, al mateix temps, l'interrogava per saber on havia trobat tantes monedes. Finalment va proposar-li un pacte fora de la llei: si li deia on era l'amagatall el deixaria lliure.\nEl Manel va decidir enganyar al batlle i portar-lo fins a l'avenc del Davi, on realment no havia trobat res. Per això, quan el batlle va baixar al fons de la cavitat ajudat per una corda, el Manel va sortir corrent. Però la sorpresa va ser que realment allà hi havien monedes i eren les de veritat perquè els falsificadors havien deixat allà els diners ja canviats en els mercats de la rodalia. La història acaba amb el Manel del Fum penjar a la forca.


Nou projecte d'inserció laboral a San José, Costa Rica! - Specialisterne\nDesprés de l’èxit del projecte del 2019 en el qual es va aconseguir introduir 6 persones dins l’espectre de l’autisme, Procter & Gamble (P&G) vol ampliar la seva plantilla el 2020.\nLa important multinacional de béns de consum torna a col·laborar amb Specialisterne per a la selecció, avaluació i formació de les persones que podran optar a un lloc de treball dins d’aquesta companyia.\nPer tant, al gener del 2020 es durà a terme una capacitació que constarà de 4 setmanes de formació i avaluació de competències tècniques i sociolaborals, precedides d’una setmana a la que es realitzarà la selecció dels candidats que encaixin millor amb les necessitats d’aquesta gran entitat.\nLes dates estimades pel projecte són:\nDel 16 al 20 de desembre de 2019 – dinàmiques de selecció\nDel 7 al 31 de gener de 2020 – curs de formació\nUn cop finalitzat el curs de formació, la multinacional té previst contractar 5 persones. La tipologia i condicions de contracte, així com el coaching d’acompanyament al qual seguirem comptant amb la col·laboració de la Fundación Yo puedo ¿y vos?, seran definits i comunicats més endavant.\nEl curs de formació, que representa una magnífica oportunitat de millora de competències laborals, consistirà en els següents eixos:\nMòdul sociolaboral: desenvolupament competencial i transversal pel treball en equip, per a la comunicació amb companys i cap i per a la gestió del temps durant les tasques.\nSeguiment individualitzat i setmanal pel coach.\nPràctiques de tècniques individualitzades segons el perfil de l’estudiant.\nPel curs busquem candidats que:\nSiguin majors d’edat (més de 18 anys).\nTinguin un diagnòstic d’autisme/Asperger.\nTinguin una motivació clara per incorporar-se al mercat laboral.\nTambé es valora positivament tenir un bon nivell d’anglès.\nPer obtenir més informació sobre el projecte us convidem a participar a la xerrada del proper dilluns 25 de novembre del 2019 a CENAREC. Es realitzaran 2 sessions a les 9 h i a les 10:30 h. És imprescindible confirmar assistència enviant un correu a la següent adreça: gaitan.p@pg.com.\nSi compleixes amb aquests requisits i estàs motivat per treballar a una de les empreses més reconegudes del món, et pots inscriure al següent link abans del 9 de desembre del 2019. Un cop registrat, rebràs un mail amb les següents passes a realitzar.\nSi necessites més informació o tens alguna pregunta o dubte, pots consultar el següent link o contactar directament amb ana.panos@specialisterne.com.\nAjuda’ns a crear un milió de llocs de treball per a les persones amb autisme!


RD 17:25 26/05/20\nL’Ajuntament anuncia el retorn del mercat aquest mes de juny però només amb alimentació\nDesenes de paradistes s’han concentrat aquest dimarts davant de l’Ajuntament de Mollet per demanar el retorn del Mercat setmanal. Els paradistes, que portaven diverses pancartes de protesta, a més a més de sol·licitar el restabliment del mercat totalment – no només el de menjar- demanen que aquest no es faci per fases sinó que puguin retornar tots els paradistes i no només una part. Els paradistes ambulants, que expliquen que el tancament del mercat des de fa dos mesos els està provocant greus problemes econòmics, especialment aquells que comercialitzen roba, demanen ajudes públiques per poder comprar el gènere de temporada. Diuen que no han pogut vendre la roba d’hivern i ara no tenen liquiditat per adquirir la d’estiu.\nUna delegació dels paradistes del mercat setmanal es va reunir amb la regidora de Comerç, Mercè Pérez qui els va explicar els plans de l’Ajuntament per reobrir el mercat que es farà d’acord amb l’actual situació sanitària.\nDurant la trobada, l’Ajuntament els ha informat de la voluntat de restablir el mercat aquest mes de juny només amb parades d’alimentació i que també s’està buscant una ubicació alternativa a l’avinguda de la Llibertat. La nova ubicació, encara per concretar, ha de permetre garantir el compliment de totes les mesures de seguretat i de distància de les autoritats sanitàries per aquest tipus d’activitats de pública concurrència.\nPel que fa a la resta de parades, l’Ajuntament també està buscant ubicacions alternatives per, en una segona fase, restablir aquest sector del mercat segons vagin evolucionant i concretant-se les mesures decretades per l’estat d’alarma. També se’ls ha recordat que, mentre no es pugui retornar a l’activitat, l’Ajuntament els eximeix del pagament de la taxa de mercats.\nConcretament sembla que es proposa als paradistes que puguin obrir inicialment només el 25% del total. Els paradistes, però, no accepten aquestes restriccions, ja que implicaria que cadascun d’ells només podria posar parada al mercat una vegada al mes i això no els resulta rendible. És per això que demanen obrir al mateix temps el 100% de les parades.\nLa regidora de Comerç, Mercè Pérez ha agraït als paradistes “la seva comprensió en aquests moments excepcionals i la seva predisposició al diàleg. Entenc els seus neguits, perquè les parades del mercat són el seu mitjà de vida, però des de l’Ajuntament hem de vetllar per la seguretat de tots els molletans i les molletanes, i hem de garantir que quan el mercat setmanal es restableixi ho faci podent garantir totes les mesures de protecció i seguretat".


Joan Carles I hauria gastat més de 100.000 euros mensuals del compte de Suïssa\nEntre el 2009 i el 2012, l'ara rei emèrit n'hauria tret diners periòdicament en negre, que s'haurien destinat a despeses quotidianes de la família reial espanyola\nJosep Maria Camps Collet 10/07/2020 - 10.23 Actualitzat 27/07/2020 - 16.16\nSembla que la veda per exposar públicament els indicis de corrupció del rei Joan Carles s'ha obert definitivament a Espanya.\nAquest divendres el diari digital El Confidencial assegura que el rei emèrit va retirar entre el 2009 i el 2012 més de 100.000 euros al mes del compte suís on tenia més de 60 milions d'euros.\nAquests diners, rebuts de la casa reial de l'Aràbia Saudita, són els que el 2012 Joan Carles va transferir a un compte de Corinna Larsen, i que ella va dir a la justícia de Suïssa que li havia donat per "amor".\nAixò va ser després de la famosa cacera d'elefants a Botswana, en què Joan Carles va acabar amb el fèmur trencat, un incident que va deteriorar greument la imatge de la corona espanyola.\nLa "incomoditat" del banc\nEl Confidencial assegura que precisament aquest incident va ser el detonant perquè el banc Mirabaud li demanés de tancar el compte, perquè els suposava una "incomoditat".\nAquest mitjà assegura que ha aconseguit còpia de la documentació generada pel compte de Joan Carles en aquest banc a nom d'una empresa fantasma de Panamà, Lucum Foundation.\nUn cop ingressats els diners, els primers moviments del compte haurien estat a finals d'estiu del 2008, per pagar Dante Canonica i Arturo Fasana, els dos ciutadans suïssos contractats per gestionar-lo.\nJoan Carles I i Felip VI en una imatge d'arxiu (Europa Press)\nMés de 100.000 euros al mes en bitllets\nA partir de començaments del 2009, i per ordres directes de Joan Carles, s'haurien tret diners de manera periòdica a un ritme de més de 100.000 euros mensuals.\nAquests diners, en bitllets bancaris que no s'haurien declarat mai a la Hisenda espanyola, s'haurien destinat a despeses quotidianes i no tan quotidianes de la família reial, com ara viatges, regals, àpats, etc.\nLa informació dona detall de l'any 2010, en què s'haurien tret un milió i mig d'euros del compte, que suposen 125.000 euros mensuals, any en què Joan Carles I tenia assignat com a rei un pressupost anual oficial de 140.000 euros.\nI també mostra un rebut del 2011 que reflecteix operacions per un valor de 900.000 euros amb la signatura de Joan Carles mateix.\nDonació "irrevocable" a la "princesa"\nTambé aquest divendres el digital El Español ha publicat el document en què Joan Carles hauria certificat que, en la donació a Corinna Larsen, del juny del 2012, aquesta no era la seva testaferro.\nSegons aquest digital, al document, el rei ara emèrit tracta Larsen de "princesa", malgrat que, després del 2005, quan es va divorciar del príncep Zu Sayn Wittgenstein, ja no podia fer servir aquest títol.\nEl document declararia que la donació era "irrevocable" i que els diners a partir de llavors serien "de la seva sola i única propietat".\nMés entrades de diners al compte\nAquest dijous El Español va publicar un altre document, també signat per Joan Carles i Larsen conjuntament, en què s'excloïen els diners de la seva herència.\nEn aquest document, el rei emèrit reconeixia clarament ser el primer beneficiari de l'empresa fantasma Lucum Foundation.\nLa donació va ser per un valor de 65 milions d'euros, cosa que demostra que al compte del banc van entrar-hi més diners durant aquells anys, entre els quals 1,4 milions d'euros del rei de Bahrein.\nAquestes enormes quantitats de diners haurien estat comissions per les gestions i mediacions fetes per Joan Carles en contractes d'empreses espanyoles, com és el cas de l'AVE a la Meca.\nUna democràcia "sana"\nCom a resultat de totes aquestes informacions, el govern espanyol s'està esforçant per marcar distàncies entre l'actual rei, Felip VI, i el seu pare, Joan Carles.\nAquest dijous el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, va qualificar de "pertorbadores" les informacions, però també va assegurar que mostren que la democràcia espanyola és "sana".\nFelip VI i Joan Carles I, en una imatge d'arxiu\nIglesias diu que hi ha un debat sobre la monarquia mentre apareixen noves revelacions sobre el rei emèrit


Arees d’activitat professional | Bufete Marroquin\nArees d’activitat professional\nBufete Marroquín es defineix com un despatx generalista i multidisciplinari.\nOrganitzat en àrees de pràctica especialitzades en les diferents branques del Dret, la nostra vocació és la d’assessorar al client des d’una perspectiva de seguiment constant i de prevenció de conflictes, donant resposta immediata a qualsevol problema jurídic de qualsevol naturalesa, que se li plantegi al client. Per això un equip d’especialistes atendrà les necessitats o l’encàrrec del client sota la supervisió i responsabilitat d’un soci, advocat de capçalera assignat pel client, que actuarà com a responsable i coordinador de l’equip.\nExposi el seu dubte o problema, i nosaltres contactarem amb vosté.\nEl que defineix la nostra filosofia de treball és la vocació amb el tracte personalitzat i proper en la prestació dels nostres serveis. Aquesta prioritat ens ha permès crear i fidelitzar una important cartera de clients que integren companyies nacionals i multinacionals. El seguiment al client s'estén a l'assessorament general en totes les qüestions que, des d'aquesta perspectiva i ordinàriament, puguin afectar a l'empresa en l'acompliment de la seva activitat o als seus representants.\nDes de l’ àmbit mercantil, l'assessorament és complert, des de totes les perspectives legals, en matèria de contractació mercantil tant nacional com internacional, participant en la negociació i conclusió dels contractes que hagi d'atorgar el client en el marc de la seva activitat, així com l'assessorament legal en les operacions ordinàries de l'activitat empresarial.\nDes del àmbit societari, l'assessorament s'estén a tots els actes i operacions a les quals hagi de fer front una companyia des de la seva constitució fins a la seva dissolució i liquidació, incloent l'assessorament en la constitució de la societat, en la definició del àmbit estatutari i reglamentari de la societat, en operacions de capital, política de dividends, pactes relatius a les accions, participacions o quotes en la qual es divideixi el capital social, negociació i redacció de pactes de socis amb previsió de solució a bloquejos o conflictes, suport als òrgans de govern amb acompliment de funcions secretaries de consells d'administració, o assessorament en processos de reestructuració empresarial, tals com a fusions, escissions o cessions globals d'actius i passius, o en processos i acords de col·laboració i Joint-ventures, incloent qüestions relatives a la propietat industrial, intel·lectual i a les noves tecnologies.\nEn aquesta àrea de pràctica donem assessorament en l’implementació de sistemes de prevenció de delictes corporatius (Corporate compliance).\nSent el Dret Mercantil i Societari la principal àrea de pràctica de la nostra Firma, estan vinculats a aquesta pràctica la totalitat dels professionals que integren el despatx, sent els responsables de l'àrea, Victor Marroquín i Luis Reina, els qui compten amb una dilatada experiència en aquest camp.\nÉs una de les principals àrees de pràctica legal de Bufete Marroquín, sent una especialització des de la fundació del despatx. La Firma està reconeguda com una de les principals “Boutiques” a l'àrea de Barcelona en l'assessorament tant d'empreses en situació de crisi com de creditors afectats per la situació d'insolvència.\nHem participat amb èxit en la reestructuració de l'endeutament financer d'importants grups empresarials del nostre país i hem assessorat a moltes petites i mitjanes empreses en la consecució de solucions convencionals pre-concursals, facilitant la continuïtat de l'activitat i la conservació del patrimoni, sense necessitat de tramitar el procediment concursal.\nLa nostra activitat en aquesta àrea de pràctica legal ha estat especialment rellevant en l'última dècada pel que fa a la insolvència. La Firma ha assessorat a empreses i particulars, i participat com a administradora concursal, en multitud de concursos de creditors, nacionals i internacionals, entre ells varis dels més rellevants dels declarats a l'àrea de Barcelona des que va entrar en vigor la Llei Concursal l'1 de setembre de 2004, havent facilitat solucions de conveni en els casos en els quals la viabilitat de l'activitat va ser possible i havent participat activament en l'assessorament a importants empreses nacionals i multinacionals per a l'adquisició d'unitats productives, com a solució prioritària en la liquidació concursal.\nEls serveis d'assessorament que donem en aquesta àrea són bàsicament, el diagnòstic i anàlisi de la crisi empresarial; l'assessorament en mesures de prevenció (inclòs el pre-concurs) i plans de viabilitat; assessorament en la reestructuració o re-finançament de l'endeutament amb organismes públics, entitats financeres i proveïdors, promovent la solució paraconcursal de la insolvència; assessorament en mesures de reestructuració organitzativa de l'empresa, especialment en l'aplicació de mesures laborals (expedients col·lectius d'extinció o suspensió, modificació de condicions laborals); adreça i assessorament en la tramitació de procediments concursals, des de la perspectiva del deutor concursat o del creditor (en aquest cas, procurant la recuperació del crèdit), per totes les seves seccions; adreça lletrada de litigis en els quals es reclama la responsabilitat dels administradors socials; i assessorament en la compra d'actius (unitats productives) i de crèdits de dubtós cobrament, amb realització de processos de revisió o due diligence.\nLa Firma disposa en la seva àrea de Reestructuracions i Insolvències d’un equip especialitzat dirigit pel soci responsable de l’àrea, Víctor Marroquin qui, al costat de l’Ignacio Marroquin, han estat reconeguts per les prestigioses guies ChambersEurope i Best Lawyers com a professionals de prestigi en aquesta pràctica durant els últims anys. La nostra Firma ha publicat diversos treballs i ha participat en obres col·lectives de l’especialitat.\nConstitueix una de les principals àrees d'especialització de la nostra Firma, en la qual comptem amb una dilatada experiència en el plantejament de la qüestió i riscos de conflicte jurídic, estudi d'alternatives al procés, potenciació de la mediació i, de ser possible, esgotament de les possibilitats de transacció. Oferim assessorament jurídic en tot tipus de procediments contenciosos, tant en qualitat de demandants com de demandats, així com en exercici de tota classe d'accions i reclamacions, davant de totes les jurisdiccions o corts arbitrals localitzades arreu del territori espanyol.\nBufete Marroquín té un reconegut prestigi en la pràctica processal amb àmplia experiència en tot tipus de processos en la Jurisdicció Civil com, per exemple, processos familiars i successoris, responsabilitat civil, incompliments contractuals i danys i perjudicis, tutela de drets fonamentals, condicions generals de contractació, arrendaments, desnonaments i retractes així com qüestions derivades de la Llei de Propietat Horitzontal. En la Jurisdicció Mercantil conflictes societaris i responsabilitat d'administradors i liquidadors, contractes mercantils, fusions i adquisicions, dret de la competència o accions en el marc de la insolvència declarada. En la Jurisdicció Contenciós-Administrativa demandes contra l'administració derivada de la contractació pública, de les relacions amb les administracions públiques o per responsabilitat no contractual de l'Estat. Finalment en la Jurisdicció Social representem a les empreses i els alts directius en tot tipus de procediments laborals així com en controvèrsies tramitades en procediments administratius o d'arbitratge, comptant amb corresponsalies i estretes aliances amb altres despatxos professionals pel plantejament de tot tipus d'accions judicials en tribunals i corts d'arbitratge estrangeres.\nIgnacio Marroquín, reconegut per la prestigiosa guia Best Lawyers durant els últims anys és el soci responsable de l'àrea Processal i Arbitratge.\nBufete Marroquín proporciona assessorament continuat o específic en Dret Fiscal i Tributari tant a empreses com a particulars. Aquesta àrea del despatx és una de les més actives ja que a més de l'assessorament concret en la matèria recolza a la resta d’àrees de pràctica, amb la finalitat d'assegurar que totes les solucions que es proposin siguin també òptimes des del punt de vista fiscal. Disposem d’ un equip experimentat i preparat per l'assessorament i optimització del benefici fiscal en tot tipus d'operacions mercantils, societàries i d'inversió, especialment immobiliària. Assessorem en la tributació de residents i no residents, assessorament en processos d'inspecció i actuacions i reclamacions davant l'Administració Tributària, així com en l'assessorament complementari de la gestió comptable i financera de l'empresa i la planificació fiscal de patrimonis.\nCarlos Marroquín i Marianne Romero-Fiol són els socis responsables de l'àrea de pràctica Fiscal.\nEn aquesta àrea de pràctica amb molta tradició a la Firma, el nostre despatx proporciona serveis jurídics tant a persones físiques com jurídiques. En aplicació del Dret Civil comú, amb especial atenció al Dret Civil Català o altres Drets Civils coexistents al territori espanyol, gaudint d’ una contrastada experiència en l'assessorament en qüestions relatives al Dret de Successions, tant litigiós com en l'orientació per a l'adequada confecció de disposicions testamentaries; regulació i solució de la conflictivitat en situacions de comunitats de béns i drets; administració patrimonial, constitució o dissolució de règims econòmics, així com orientació en relació amb el Dret de família i processos de separació o divorci matrimonial o regulació i extinció de la unió estable de parella o parella de fet.\nSón socis responsables de l'àrea de Dret Civil, Ignacio Marroquín i Vanesa Pérez Paz.\nLa Firma presta assessorament legal en tots els assumptes relatius a aquesta àrea de pràctica legal, acompanyant a l'empresa en totes les qüestions derivades de les relacions laborals, des de la perspectiva del Dret del treball i Seguretat Social, i Dret Concursal. Principalment assessorem en assumptes relacionats amb la contractació (negociació i redacció de contractes), a recursos humans (retribució, protocols de conducta, polítiques de prevenció i riscos laborals), reorganitzacions i reestructuracions de plantilla amb assessorament i negociació en els procediments col·lectius (suspensions de contractes, acomiadaments col·lectius, modificacions de condicions de treball), assessorament en matèria administrativa i contenciós-administrativa (cotització a la Seguretat Social, Inspecció de Treball, accidents de treball, sancions) i en litigis davant la jurisdicció social i contenciós-administrativa.\nÉs soci responsable de l'àrea de pràctica Laboral en Juan Llopis, especialitzat en Dret del treball i de la Seguretat Social, desenvolupant una bona part de la seva pràctica professional en l'acompanyament als nostres clients en assumptes relacionats amb conflictes i litigis de naturalesa laboral.\nComptem amb un equip professional amb àmplia experiència en el disseny, negociació i execució d'operacions i promocions immobiliàries, compravendes i permutes immobiliàries, aspectes jurídics de l'obra nova, Propietat Horitzontal, Dret hipotecari-registral així com contractes d'execució d'obra i Dret de la construcció. Bufete Marroquin disposa de l'equip necessari per assessorar i donar servei professional en matèria de Dret urbanístic i en totes les qüestions derivades de la planificació i execució urbanística.\nSón socis responsables d'aquesta àrea de pràctica l’Ignacio Marroquín i la Vanesa Pérez.\nBufete Marroquin disposa d’ un departament especialitzat en Dret Administratiu, centrat en l'assessorament als clients, tant particulars com a Empreses, en les seves relacions amb l'Administració.\nL'activitat del departament comprèn des de dirigir al client en tot tipus de gestions, instàncies i peticions davant l'Administració local, autonòmica o estatal, passant per l'assessorament en tot tipus de contractes administratius, fins a la redacció, presentació i seguiment de reclamacions, recursos i impugnacions en via administrativa i en les diferents instàncies d’aquesta. Així mateix, i amb assistència del departament processal, el departament de Dret Administratiu coordina tot tipus d'accions legals davant de les Administracions Públiques.\nde 9.00h. a 14.00h. i de 16.00h. a 20.00h.\nAvís Legal, Política de privacitat, Política de cookies - © Copyright - Bufete Marroquín 2020\nLes cookies són importants per al correcte funcionament del nostre web. Fem servir cookies per millorar la teva experiència de navegació, recordar les teves dades d'inici de sessió i oferir-te un inici segur, recopilar estadístiques per optimitzar la funcionalitat del web. Llegeix aquí la nostra política de cookies (castellà). Configuració avançada Accepto\nCookies obligatòries: Es requereixen aquestes galetes per permetre la funcionalitat de l'sitioprincipal i analitzar l'ús del nostre web, de manera que puguem mesurar i millorar el seu funcionament.


Miquel Calçada ▷ SincroGuia TV\nMiquel Calçada ha actuado en:\nLes apariències enganyen\nLa vida de la Laura és un caos. Després de la seva última ruptura amorosa, decideix deixar provisionalment el treball als jutjats i viatjar amb la seva amiga Begoña al Marroc per oblidar-ho tot. Allà s'enamora d'un jove àrab que toca en una orquestra. Al seu retorn, es relaciona sentimentalment amb diversos homes: un 'yuppie' amb problemes sexuals, un delinqüent masoquista i, a més, en Pau, un obsés sexual que és el marit de la seva millor amiga.\nMiquel Calçada ha dirigido:\n'Afers exteriors' és una sèrie documental, ideada, dirigida i presentada per Miquel Calçada, en què el popular presentador visita diferents països d'arreu del món i parla amb catalans que hi han establert la seva residència\nEspai presentat i dirigit per Miquel Calçada, més conegut com 'Mikimoto'. El programa, que destaca per fer servir un humor intel·ligent i desconcertant, compta amb la col·laboració de Quim Monzó, Andreu Buenafuente i Toni Clapés, entre d'altres\nMiquel Calçada ha presentado:\nPrograma presentat per Mikimoto que mostra videoclips i rànquings d'èxits musicals\nEspai d'entrevistes presentat per Miquel Calçada, més conegut com 'Mikimoto'.