Antinatural: la closca del senyor Espinàs\n13/11/2013 - 08:39h\nAntinatural és pertànyer a un partit polític en mans del poder econòmic farmacèutic i proposar una reforma sanitària en el programa electoral. Antinatural és fer vibrar a l'electorat amb el carisma del Sr. Obama i votar-lo, per veure morir d’impotència les seves promeses i tenir-li compassió. Antinatural és tenir el do de la paraula i l'acció, i acomodar-nos en la passivitat dels vegetals.\nEm sorprèn la seva apologia de la por i del pitjor de l’esser humà, Sr. Espinàs. Però potser m'equivoco i senzillament he tingut el prejudici de creure que vostè sap que les persones podem fer el que diem o podem fer com les coses amb closca i per dins amagar una altra cosa. Aquest és l’únic i veritablement inspirador dret a decidir, Sr. Espinàs: mirar d'acostar les paraules als fets una i una altra vegada, la qual cosa jo ho anomeno el Procésd'humanitzar la humanitat. Però també puc triar la mentida dels partits polítics que, pagats per la indústria de les armes, prometen democràcia. L’únic que m'agradaria deixar clar amb aquest escrit és que cal dir les coses pel seu nom, i si triem la via d'usar i abusar del dèbil és perquè, en lloc d'anar cap a l'amor, tornem cap a la selva, i això en el camí evolutiu* de l'esser humà és antinatural, Sr. Espinàs.


Calia pensar-hi! • deulonder.com\nBarcelona compta des de desembre passat amb un nou equipament, el Museu del Disseny, situat a l’Edifici Disseny Hub a la Plaça de les Glòries. Deulonder ha volgut conèixer de prop una de les seves exposicions permanents, concretament la que fa un recorregut pels objectes domèstics, “Del món al museu”.\nNo cal dir que, a banda de mobiliari, hi ha una bona representació d’estris de cuina. Molts dels electrodomèstics que avui dia fem servir de la manera més natural van ser dissenyats i ideats per creadors que, sense saber-ho, estaven marcant una època. Un clar exemple són les setrilleres de Rafael Marquina, que va dissenyar el 1961. Per primera vegada es resolia el problema de les clàssiques setrilleres que vessaven -això quan no queia el tap a l’amanida-, inventant un pot que impedia el vessament de l’oli amb un senzill sistema. Sembla evident però… calia pensar-hi!\nLes olles a pressió són un altre dels elements imprescindibles de la cuina que s’han anat transformant per oferir dissenys més aerodinàmics i eficaces. La més antiga, Mayestic, és del 1950 i és d’autor desconegut. La del mig, Splendid, és del 1986, de Josep Lluscà, mentre que la més moderna és del 1999, Elegance, de Diara Design.\nUna de les peces estrella de la mostra és la primera batedora que es va inventar en tot el país: la minipimer el 1959 per l’enginyer Gabriel Lluelles. El nom “minipimer” feia referència a “mini”, pel seu volum reduït, i “pimer”, el nom de l’empresa on treballava Lluelles.\nAltres electrodomèstics recollits són un dels primers assecadors de cabells de mà (Taurus del 1973, un disseny de Gabriel Lluelles), i una trituradora del 1955, del mateix dissenyador.\nAltres aparells que avui ens semblen prehistòrics, però que al seu moment encarnaven la tecnologia més punter, són aquest bipimer del 1960, i l’espremedora del 1979.\nEn l’àmbit de la neteja, el disseny també ha jugat un paper important. El 2009 Carlos Rivadulla i Josep Añols modernitzaven el típic cubell escorredor amb un model, Ecofrego, quepermetia separar millor les aigües per a una millor neteja. Al costat, un cubell i fregona del 1964, Gaviota / Nova, de Manuel Jalón.\nFoto: Estudi Rafael Vargas\nNo hi podia faltar la Campana Extractora de Lluís Clotet, Anna Bohigas i Òscar Tusquets de 1978, que va revolucionar la manera de resoldre el problema dels fums a la cuina, tant a nivell tècnic com estètic.\nAltres curiositats: una ampolla antilliscant (André Ricard, 1967), l’aixeta monocomandament de lavabo de Ramon Benedito (1945), i un rostidor al vapor en silicona, un dels darrers materials que s’han introduït a la cuina (Ruth Pérez, i Xavier Flores, 2011).


Tenim les festes que volem a Igualada? - Dimarts de Diàlegs Tenim les festes que volem a Igualada? - Dimarts de Diàlegs\nTenim les festes que volem a Igualada?\nEl patrimoni festiu d’Igualada centra el debat de DdD a l’Ateneu\nLes festes populars i tradicionals com la Festa Major, la Festa de Reis i els Tres Tombs van ser analitzades\nL’espai de debat i reflexió DdD (Dimarts de Diàlegs) ha posat sobre la taula la poregunta “Tenim les festes que volem a Igualada?”. Amb quest títol s’ha plantejat un debat sobre la pervivència, importància, evolució i futur de les festes populars i tradicionals de la ciutat com són la Festa Major, la Festa de Reis i els Tres Tombs.\nL’acte va començar amb la intervenció d’un dels experts més reconeguts del país en matèria de festes tradicionals i populars com és el tècnic especialista d’aquest àmbit al Departament de Cultura de la Generalitat, Jan Grau. Va reflexionar sobre el que és popular i el que és tradicional: “Una festa popular vol dir que ve del poble i una festa tradicional vol dir que prové d’un llegat”. En l’àmbit d’una festa tradicional va afegir-hi el fet que el que es valora és que segueixi sempre un mateix ritual, un mateix esquema, tot i que va afegir que “qualsevol invent és benvingut sempre i quan no comportin la substitució de la festa”. Pel que fa al tractament del patrimoni festiu, va assegurar que cal assimilar-lo a quan es restaura o es recupera un edifici o una obra d’art, per exemple: “Per una societat és imprescindible i essencial recuperar el patrimoni immaterial perquè forma part de la seva identitat. És millor tenir una festa recuperada que no tenir-la. Però quan es recupera ens hem de dir: qui la mou i per a què es recupera”. També va parlar de les festes temàtiques que ara s’han posat de moda com les medievals i va detallar que tot això són fires turístiques i no festes.\nDesprés es va analitzar el tema en clau igualadina amb diferents convidats a la “Fila 0” i també la intervenció del públic. Es va posar sobre la taula el mèrit que tenen les festes més antigues de la ciutat i que han aconseguit passar de generació en generació, no exemptes de dificultats com els Tres Tombs que conserven una festa dedicada a un ofici que ja no existeix, o la Festa Major que als 70 i 80 tenia problemes per trobar gent de la ciutat que volgués fer ballar els gegants. Es va parlar de que les festes poden evolucionar però que han de mantenir l’essència d’allò que les fa tradicionals i identificables per la gent d’Igualada sense que els elements nou serveixin per substituir els antics, tot i que hi va haver altres opinions sobre què es considera tradició i què no. En aquest sentit, igualment es va parlar de la possibilitat de recuperar festes antigues com l’Arbre de Maig o com la dels Sants Innocents que se celebrava al segle XIX. També es va destacar que un programa d’actes novell com el que organitza la Coll@nada pot esdevenir una tradició a Igualada.\nTambé es va parlar de la importància d’explicar cada una de les festes al llarg de l’any i fer-ne divulgació entre els més petits perquè entenguin el sentit i patrimoni de cada celebració i que no es tractin com a elements turístics per atraure gent de fora sinó que siguin concebuts com a elements d’identitat de la societat igualadina. El fet religiós també va ser anomenat al debat i es va recordar que moltes de les festes que hi ha actualment tenen un origen religiós i que caldria veure-hi símbols festius que són propis de tots els igualadins i no religiosos. D’altra banda, es va posar especial èmfasi en el diàleg i la complicitat que cal tenir entre els diverses entitats i que es faci amb consciència de comunitat. del paper que l’Ajuntament hauria de tenir com a àrbitre o element vertebrador de cada una de les posicions.\nDdD vol agraïr, una vegada més, la participació del públic a la sessió enriquint el debat. El proper, corresponent al mes de març, s’anunciarà pròximament.\nEn aquest enllaç podeu veure l’àlbum de fotos de la sessió: Àlbum DdD 12\n10 de febrer de 2015 by admin\tBookmark the permalink\n← Et presentaries per ser alcalde d’Igualada?\nQuè suposaria viure al municipi Conca d’Òdena? →


QUE NO ET PORTIN 'CARBÓ'! ELS COTXES ELÈCTRICS QUE HAN PORTAT ELS REIS | Live\nInici » Notícies » QUE NO ET PORTIN ‘CARBÓ’! ELS COTXES ELÈCTRICS QUE HAN PORTAT ELS REIS\nEls Reis van arribar i, tal i com esperàvem, no van portar res de carbó. En primer lloc perquè ens hem portat prou bé, millorant els nostres hàbits per afavorir la millora de la qualitat de l’aire, i en segon lloc, perquè aquest any Ses Majestats també s’han afegit a la mobilitat sostenible i han portat els regals a bord d’un vehicle elèctric.\nVam entregar la nostra carta just a temps per rebre els cotxes elèctrics que tindran més èxit aquest 2017:\nÉs 100% elèctric i té una bateria E. 40 que permet recórrer fins a 300 km reals a una velocitat màxima de 135km/h. Pots recarregar còmodament el 80% de la bateria en una hora i 38 minuts als punts de càrrega de 22 kW i 43 kW. Per no parlar del seu disseny modern i amb aspecte coupé, 5 portes i equipat amb gran pantalla tàctil, Bluetooth, USB i Jack.\nAltres dades interessants: targeta mans lliures, caixa de canvi automàtic, sensors de pluja i lluminositat, pack “Take Care by Renault”\nIdeal per als teus viatges diaris, el LEAF té una autonomia de 199 km amb la bateria de 24kWh, o de 250 km amb una de 30kWh\nAmb una unitat de recàrrega de 32 A i el carregador a bord de 6,6 kW, pots realitzar la càrrega en unes quatre hores amb la bateria de 24 kWh.\nA més a Nissan t’ho posen fàcil: amb el programa “Ara sí” tens fins a 3 mesos per canviar d’opinió i en cas que necessitis un cotxe de combustió per a un trajecte molt llarg, te’n deixen un.\nAltres dades interessants: ràdio amb energia solar, port de càrrega il·luminat, càmera de visió posterior, panel de control de càrrega.\nUn altre 100% elèctric, lliure d’emissions i de sorolls. Té 85 kW (115 CV) de potència, una autonomia de 190 km i una velocitat màxima de fins a140km/h. El nivell de consum elèctric es d’uns 2€ per cada 100 km.\nDisseny aerodinàmic, aspecte innovador i comfort.\nAltres dades interessants: parabrises tèrmic, sistema de radionavegació Discover Pro, mesurador de potència.\nEs tracta d’un híbrid endollable: meitat tracció elèctrica, meitat combustió, amb una velocitat màxima de 130km/h per a elèctric i 222km/ en mode híbrid. En mode híbrid, el motor elèctric i el de combustió treballen alternativament. Tu tries el mode de funcionament que més et convé en funció de les teves necessitats. Pel que fa al temps de càrrega de la bateria elèctrica, es recomana carregar amb una presa de corrent industrial, amb la qual es triguen aproximadament 3 hores i mitja.\nDisseny esportiu i compacte, amb gran capacitat interior per a passatgers i equipatge.\nAltres dades interessants: aire condicionat elèctric, MMI navegació plus opcional, programació del temporitzador de càrrega.\n100% fibra de carboni, autonomia de fins a 300 km i una capacitat d’acceleració de 0 a 100 en 7 segons. La recàrrega en ports de corrent alterna triga unes 5 hores i en el cas de la càrrega ràpida de corrent continua es redueix a 40 minuts.\nDisseny ampli i elegant, massa lleugera.\nBMW també et deixa un dels seus models de combustió per a viatges llargs.\nAltres dades interessants: sistema de navegació, pilot automàtic, llantes d’aleació, control de pressió de neumàtics, accés i arrencada sense clau.\n6.\tVespa elèctrica\nPer als urbanites que valoren la comoditat de desplaçar-se en moto per la ciutat, una moto elèctrica serà el seu millor regal de Reis. Si a més és una Vespa, l’èxit està assegurat. El disseny clàssic que enamora a tots els seus usuaris ara amb motor elèctric. La Vespa Elettrica és una de les novetats més esperades d’aquest 2017 i, tot i que haurem d’esperar al segon trimestre per veure-la al mercat, Ses Majestats poden anar reservant-la des de ja.


Les associacions de la ciutat ja poden sol·licitar subvencions per a projectes d’igualtat de gènere – Compromís per Castelló\nLes associacions de la ciutat ja poden sol·licitar subvencions per a projectes d’igualtat de gènere\nLes associacions de la ciutat que realitzen activitats de foment de la igualtat entre homes i dones poden optar des de hui a les subvencions municipals anuals. La Junta de Govern de l’Ajuntament de Castelló va aprovar recentment la convocatòria de les ajudes, les bases de les quals van ser publicades el passat dissabte en el Butlletí Oficial de la Província. El termini de presentació de propostes conclou el 15 de setembre. El 60 per cent de l’import concedit s’abonarà en concepte de pagament anticipat i el 40 per cent restant, quan les associacions justifiquen la subvenció.\nLa iniciativa “és un pas més per conscienciar la societat de la necessitat d’eliminar les desigualtats entre les dones i homes, que es traduïxen en problemes tan greus com, entre d’altres, la violència de gènere, la manca d’oportunitats laborals o la discriminació social”, assenyala Ali Brancal, vicealcaldessa i regidora d’Igualtat.\nLa regidoria ha establert dues modalitats de subvencions. La primera d’elles, el muntant total de la qual és de 6.000 euros, va destinada a finançar projectes que pretenen facilitar l’intercanvi d’informació, recursos i experiències per al desenvolupament d’un projecte compartit entre diverses associacions de la ciutat en matèria d’igualtat d’oportunitats, o de prevenció de la violència de gènere.\nPer optar a l’altra modalitat de subvencions, per al finançament de les quals s’ha establert una dotació pressupostària màxima de 24.000 euros, els projectes han de respondre a alguna de les quatre motivacions següents. D’una banda, poden ser projectes dirigits directament a la participació social de les dones que, a causa de les seues condicions personals o socioculturals estiguen exposades a discriminació múltiple, particularment si es troben en entorns socialment desfavorits. També opten els projectes d’atenció directa de problemes de salut específics de les dones a qui van dirigits, o bé projectes de promoció o prevenció de la salut en què les dones tinguen un índex elevat de prevalença.\nAltres requisits que poden complir les associacions per veure subvencionats els seus projectes són que vagen adreçats directament a l’apoderament i l’autoestima de les dones mitjançant tècniques especialitzades, i aquells de sensibilització especialitzada per a la prevenció de la violència sobre les dones o projectes d’educació especialitzada en matèria de violència de gènere. En aquest apartat tindran prioritat en la valoració les iniciatives que vagen destinades al col·lectiu juvenil de Castelló.\n←L’Ajuntament i l’Obra Social la Caixa inauguren l’exposició ‘Il·lusionisme, màgia o ciència?’\nL’Ajuntament de Castelló podrà emprar a altres 88 aturats més amb la segona edició del pla Jornals de Vila→


Blog del Màrius Domingo, Ca la Gallineta: Dona i...ocell?\nArreu on anem intentem de fotografiar ocells.\nAhir vam estar a Barcelona, i vam passar per la vora d'una escultura, el títol sembla ser que és Dona i ocell.\nA veure, la dona ja ens costa una mica d'imaginar-la, però l'ocell?\nPot ser allò groc del capdamunt? Deu ser un oriol.\nAra de debò, molt maca i original, si senyor, i essent d'un senyor del Camp ed Tarragona, un respecte!


Candidats de la llista de CIU | Ràdio Sallent\nCandidats de la llista de CIU\nmaig 15th, 2015 Neus Solà CIU, Eleccions Municipals 2015, Llista de Candidatures 0 comments\nSallentí, té 38 anys i és solter. Llicenciat en administració i direcció d’empreses i Postgrau de lideratge i govern local. Actualment és alcalde de Sallent.\n2. Jordina Moltó i Bastardas\nSallentina de 32 anys. És llicenciada en dret, especialitzada en dret administratiu i urbanístic i gran apassionada de la dansa.\n3. Anna Ma. Fernandez Garcia\nSallentina, actualment en excedència de feina com a coordinadora i responsable de compres d’una multinacional francesa. És regidora de règim intern de protecció civil, comunicació i joventut de l’Ajuntament de Sallent.\n4. Jonatan Caro Romero\n27 anys, és fisioterapeuta, tècnic superior d’esports i emprenedor. Gran amant de l’esport.\n5. Salvador Sibila i Cucurull\nNascut a Sallent fa 61 anys, casat amb Carme, pare d’en Joel i Olga. Ex-empresari del món del transport\n6. Empar Arenas i Maldonado\nConviu amb el Josep Maria i és mare d’en Guillem i la Júlia. És enginyera tècnica de mines i exerceix de pèrit. Actualment és regidora d’urbanisme i medi ambient de l’Ajuntament de Sallent\n7. Eduard Galobart i Curtichs\nSallentí de 40 anys i casat amb l’Esther. Diplomat en ciències empresarials treballa al departament de logística i compres d’una empresa industrial. És un gran aficionat al teatre, l’esport i el cant coral.\nLlista de CIU\nNext article Èlia Torrescasana (CUP) " abordem un tema tan preocupant com és el d’habitatge, perquè coneixem Sallent"\nPrevious article Rosa Argelaguet (CP) "tots ens sentim socialistes d’arrel"\njuny 16th, 2015\nAixí queda la comarca desprès de la constitució dels nous Ajuntaments del Bages


Com fer la teva primera factura com a autònom | EDE\nCom fer la teva primera factura com a autònom\nFer els primers passos en el món del treball per compte propi sol generar bastants dubtes. Un dels que sorgeixen de seguida és com fer la teva primera factura com a autònom. Al cap i a la fi, si vols cobrar, hauràs de començar a facturar.\nHi ha més dʼun tipus de factura segons lʼobjectiu que tingui, des de rectificatives fins a recapitulatives. Tot i així, la que es fa servir més és la factura ordinària. Aquesta és la que emetràs més vegades i la primera que has dʼaprendre a fer. Tʼensenyem com.\nContingut dʼuna factura\nPer tal que una factura sigui vàlida, cal que tingui un format concret i, sobretot, una sèrie de dades teves i del teu client. Sense aquestes dades, podem parlar dʼun tiquet o dʼuna factura simplificada, però no dʼuna factura com a tal.\nAquesta és la informació que has dʼincloure en la teva primera factura com a treballador per compte propi:\nLes teves dades. Tota factura ha de tenir les dades de lʼemissor. En concret, sʼhi ha de posar el nom i cognoms, el NIF o DNI i lʼadreça fiscal, que és la que vas fer servir per donar-te dʼalta com a autònom i en lʼimpost dʼactivitats econòmiques (IAE).\nDades del client. La factura també ha dʼincloure informació del client que tʼha de pagar. Aquestes dades són les mateixes que les de lʼemissor. És a dir, CIF o NIF, segons si és una empresa o un altre autònom, nom i adreça fiscal. Només si emets una factura simplificada a un particular pots obviar aquest apartat.\nNúmero de factura i sèrie si cal. És obligatori numerar les factures de lʼany fiscal. Si ho necessites, també pots crear diferents sèries per model de factura o tipus dʼoperació, encara que el més habitual és comptar amb una sola sèrie. A més dʼobligatori, numerar les factures és molt útil perquè tʼajudarà a seguir un ordre i a trobar cada factura si et cal rectificar-ne alguna, per exemple.\nData de facturació. És igual dʼútil que el número perquè et facilitarà la cerca de factures quan ho necessitis i et permetrà reclamar si no te lʼhan pagada dins del termini. La data de facturació serà normalment la data en què acabis la feina o el servei.\nConcepte i import de lʼoperació. En aquest apartat, sʼhi ha de descriure la tasca realitzada o el producte que has venut amb el nombre dʼunitats. Un exemple en seria “Serveis periodístics de lʼoctubre” per a un freelance enfocat a continguts, i un altre “Col·locació de 2 routers”. Juntament amb el concepte, cal incloure-hi lʼimport unitari de lʼoperació. En el cas dels routers, la instal·lació de cadascun. Això és el que sʼanomena la base imposable, que és sobre la qual després calcularàs lʼIVA i la retenció dʼIRPF.\nEl tipus dʼIVA. La majoria de productes i serveis inclouen IVA. El tipus dʼIVA dependrà de cada operació. Cal indicar de manera explícita a la factura aquest tipus dʼIVA, així com la quantitat que hi pertoqui. Per calcular lʼIVA només has de sumar el percentatge corresponent a lʼimport de lʼapartat anterior. Perquè ho entenguis millor, si cobres 200 euros pels teus serveis i lʼIVA és del 21%, hauràs dʼindicar aquest percentatge i la quantitat de 42 euros a la factura.\nLa retenció dʼIRPF. Les retencions són un avançament a Hisenda com a previsió del que després hauràs de pagar a la declaració de la renda. La retenció dʼIRPF per a nous autònoms és del 7% durant els primers 18 mesos i del 15% a partir dʼaquest moment. El càlcul de la retenció es fa sobre lʼimport de lʼoperació sense sumar-hi lʼIVA. És a dir, si per la col·locació dels dos routers es cobren 200 euros i sʼhi aplica un 7% de retenció, el concepte dʼIRPF serà de 14 euros.\nImport total. Lʼimport total és la quantitat neta que rebràs. En altres paraules, els diners que arribaran al teu compte corrent. Es calcula sobre la base imposable restant-hi la retenció per una banda i sumant-hi lʼIVA per lʼaltra.\nForma de pagament. Per acabar, has dʼindicar la forma de pagament. El més normal és que es faci amb una transferència, per a la qual cosa hauràs dʼindicar el teu número de compte com a autònom. En aquest sentit, és recomanable que tinguis un compte específic per a la teva tasca com a autònom i un altre per a les teves despeses del dia a dia. Així podràs separar tots dos mons.\nCom fer una factura: el format\nCada plataforma de facturació i cada autònom solen tenir una plantilla pròpia per fer factures. Les dades que sʼhi inclouen no canvien mai, però sí que pot fer-ho lleugerament el format. El més habitual és que les dades de lʼemissor (les teves dades) apareguin en primer lloc, seguides de les del client en un apartat separat.\nA continuació, sʼhi sol posar el concepte de lʼoperació juntament amb la base imposable, lʼIVA i la retenció dʼIRPF. Finalment, sʼhi indica lʼimport total de lʼoperació i el mode de pagament.\nEn aquest enllaç et pots descarregar un model de factura que et servirà dʼajut.\nNova creació Reformes Impostos Professions liberals Gestions Autònoms Assentat\nQuota d'autònoms 2022, quant he de pagar?\nUna de les principals obligacions que té un autònom és donar-se d'alta al\nCalendari fiscal per a autònoms el 2022\nCada any, els autònoms han de fer una planificació de les seves obligacions fiscals,


Els nens i nenes ballaran zumba al metro | GenTMB\nEls nens i nenes ballaran zumba al metro\nEl dissabte 18 d'octubre el vestíbul d'Universitat s'omplirà de nens i nenes que ballaran zumba per sumar-se així a la lluita contra les malalties minoritàries.\nRedacció / 14.10.14 - 15:58h\nDins de les activitats que s'estan duent a terme aquest mes d'octubre dins del programa “Mou-te per les malalties minoritàries”, aquest dissabte al vestíbul de l'estació d'Universitat s'organitzarà una activitat infantil, juntament amb l'associació Anèmia de Fanconi i amb la col·laboració de l'empleat de TMB Marc Calzada.\nL'activitat durarà una hora, de 18 a 19 hores, i estarà conduïda per ballarines del grup Princess BCN, alumnes de l'escola Vedruna i de l'Arnau, un nen afectat de l'anèmia de Fanconi.\nAl llarg de tot el dissabte i també al vestíbul de l'estació d'Universitat hi haurà un estand informatiu sobre l'anèmia de Fanconi i altres malalties poc freqüents relacionades amb la sang.\n"Mou-te per les malalties minoritàries" és un projecte escollit pels treballadors de TMB com a causa solidària del 2014, en el marc del projecte d'acció social TMB Solidària, que vol sensibilitzar i conscienciar els treballadors i la ciutadania sobre la problemàtica que pateixen les persones afectades per aquestes més de 7.000 malalties, un 80% de les quals són d'origen genètic i afecten 5 de cada 10.000 persones. Es calcula que a Catalunya hi ha prop de 400.000 persones afectades.\nQuè és l’anèmia de Fanconi?\nL'anèmia de Fanconi és una greu malaltia que es manifesta principalment en nens a través d'anèmies i episodis infecciosos i hemorràgics que solen ser persistents i severs. La causa per la qual apareixen aquests símptomes és la desaparició progressiva de les cèl·lules sanguínies que participen en aquests processos. Els malalts d'anèmia de Fanconi posseeixen també una elevada predisposició al càncer, principalment leucèmies. Malgrat la seva gravetat, aquesta malaltia hereditària és molt poc coneguda entre la societat, ja que n'hi ha pocs casos. A Espanya se sospita que existeixen al voltant de cent famílies afectades. Sovint el drama familiar associat a la malaltia s'aguditza pel desconeixement que hi ha.\nCultural / RSC / Vida social


Cuina, rebosteria i pastisseria de la Setmana Santa i les festes de Pasqua – Foodies on Menorca\nCuina, rebosteria i pastisseria de la Setmana Santa i les festes de Pasqua El be és un dels protagonistes de la cuina pasqual\n21 març, 2018 3 desembre, 2018 - by Bep Al·lès - Deixa un comentari\nA la nostra illa tenim, com es té també a la majoria de regions i països de religió cristiana una gastronomia pròpia relacionada amb la Setmana Santa i la Pasqua de Resurrecció. Des de fa 5 setmanes endarrera vam iniciar la Corema, un període de depuració que també tenen altres religions com és el cas del Ramadà dels musulmans o la Pésaj jueva.\nA la nostra illa, representam la Corema amb la figura simbòlica d’una àvia o una vella geperuda, de nas llarg i que té set peus, un per cadascuna de les setmanes que dura aquest període, però també porta uns elements simbòlics com el rosari, que ens recorda que es temps de ressar, i també els símbols gastronòmics com les graelles, el bacallà i el setrill d’oli.\nAquests tres en indiquen el menjar peix, amb la imatge del bacallà, i la prohibició de menjar carn amb el setrill d’oli, que volia dir que fins i tot no s’havia de cuinar amb greix animal, com era el cas del sèu.\nAntigament les formatjades, que bé tenen un origen jueu, o com defensa Pep Pelfort, talaiòtic, es feien seguint les pautes de la cuina hebrea, Per tant a la pasta no s’hi posava sèu, sinó que es feien amb oli d’oliva les de carn i els rubiols i amb mantega els flaons o formatjades de formatge i les de brossat, pròpies de Ciutadella, a més dels crespells.\nFormatjada de brossat\nAmb la conversió dels jueus, hi havia calls o comunitats importants a Maó i Ciutadella, i per tal de demostrar aquests que s’han convertit a la religió cristiana, a la pasta s’hi incorpora el sèu, i a les formatjades de carn de be, s’hi afegeix el bocinet de xulla i el de sobrassada, com també apareixen els crespells amb sobrassada, perquè fins llavonces els crespells eren aquells farcits de brossat, de confitura, de figat, de pasta d’ametlles, de codonyat, figat, melmelada de monyaco i els de suquet.\nFormatjades elaborades per Rosa Rotger segons el dibuix de l’arxiduc Lluís Salvador d’Àustria\nAmb l’evolució també poc a poc van agafant força, especialment al segle XX les formatjades de carn de porc, que les podem trobar a diari als forns, i altres poc a poc van desapareixent com les de peix, que es feien amb mussola, amb bacallà i pebres, o de verdures amb panses i pinyons, si bé avui en dia, com va passar amb les de porc, en aquest cas el farciment més comú és la tonyina amb verdures com la bleda o els espinacs o bé amb el picadillo d’ou dur.\nL’arxiduc Lluís Salvador, en el seu llistat d’aliments i menjars més comuns per als menorquins al segle XIX ens deixa anotats el nom de diferents coques i productes de rebosteria propis de la Corema, la Setmana Santa i la Pasqua, però desgraciadament sense la recepta.\nEns informa de les coques caldes, que es menjaven en Quaresma, Setmana Santa i els dies de dejuni; les coques de brossat, pròpies també de la primavera i la Setmana Santa; les d’espinacs, les de peix fresc, les de peix salat, les coques amb pinxes, les coques d’espàrrecs, coquetes de faves… Com també teníem unes coques de Setmana Santa i coques de Pasqua.\nFormatjades o crespells amb suquet\nAltres productes de rebosteria dels que ens deixa constància l’arxiduc són els crespells amb brossat, però ens indica que durant la Quaresma i la Setmana Santa, es deixen de consumir els de conserva, els crespells amb ametlla, els de monyaco i els de suquet.\nFormatjades de brossat antigues d’Alaior. Foto: Fanny Riudavets.\nPel que fa a les formatjades de carn, l’arxiduc ens deixa constància que a més de les de carn de be, també se’n feien de carn de cabrit per a celebrar la Pasqua, i que les formatjades amb brossat, a més de ser típiques de la Pasqua de Resurrecció també ho eren de la Pasqua de Pentecosta, el que avui coneixem per Cincogema.\nLluís Salvador d’Austria, també ens parla de les formatjades de peix i de les formatjades amb suquet, a més de les de carn de porc.\nAltres productes que es consumien en aquests dies i que s’han perdut són les galetes de Quaresma i la greixera de bacallà.\nUn dels productes propis de la rebosteria de la Quaresma i la Setmana Santa, són les casques, que eren el berenar del diumenge de Rams, que l’arxiduc les recull com a “rotlos”, per a la seva forma cilíndrica en forma de tortell, i que estan fets amb pasta de coca bamba.\nA Ciutadella, la Panificadora les torna a elaborar, arrel de la publicació de la recepta al llibre “Sa cuina des poble de Menorca, rebosteria i pastisseria” i se’n fan fins i tot per encàrrec o reserva.\nLa casca, aquesta coca en forma de tortell, a l’igual que la coca bamba o l’ensaïmada menorquina, que a Ciutadella li deim ensaïmada de Sant Joan, es menjava mullada amb xiculati cuit.\nLa gastronomia de la Pasqua a Menorca gira entorn de l’anyell, del be i de la seva carn, com ho era també a les principals celebracions de l’illa, i que és també a les pasqües dels jueus i dels musulmans.\nSegons ens comenta l’arxiduc Lluís Salvador d’Aústria al seu “Die Insel Menorca” a principis del segle XIX hi havien a la nostra illa entre 53.000 i 60.000 ovelles, que en l’actualitat just poden superar les 15.000 si fa no fa, ja que a partir dels anys 40 del segle passat, del segle XX, les vaques de raça frisona van anar substituint a les ovelles, de la mateixa manera que els llocs es dedicaven a la ramaderia, i no per a la venda de carn, sinó per a la producció lletera amb l’elaboració de quallada per a dur a vendre a “El Caserio” i “Coinga”, i fer de pas la producció de formatge de Menorca, que en aquells anys estava dedicada pràcticament al consum local.\nCostelles d’anyell de llet de Menorca\nPerò els bens, encara que en menys quantitat es van seguir conservant a l’illa i també les costums de la pagesia relacionades amb aquest animal bíblic. En aquella societat de base agrícola i ramadera, l’amo obsequiava als missatges del lloc amb una part del be en les principals celebracions, com el Nadal i la Pasqua, a més de les festes grans de la pagesia com eren les tosses i les mesurades. Segons el lloc i l’economia de l’amo o del senyor tenien dret a un quarter o a un animal sencer que triaven ells mateixos del ramat, mantenint aquest ordre de jerarquia de major a menor. Aquest anyell, en temps de Pasqua era davallat a poble, a les seves famílies i amb ell es feien els plats de la gastronomia pròpia de les festes, que a més a més de les formatjades de carn, també es feien altres plats avui gairebé perduts com la sang amb ceba, o sang fregida acompanyada de patates; o les trunyelles, que no són altre cosa que els budells del be.\nPanxa de be amb tomatigat\nAltres plats relacionats amb l’aprofitament de l’anyell pasqual eren les panaderes, fetes amb els colls i els pits del be. La panxa de be amb tomatigat, brou de be, les costelles al forn amb patates i tomàtiga, que a Ciutadella deim menjar al forn i a la part de Llevant diuen perol.\nPerò el vertader protagonista del dinar del dia de Pasqua era el be al forn, especialment una de les cuixes i els braços. També depenia del número de comensals, ja que moltes vegades s’havien d’emprar les dues cuixes per a fer les formatjades.\nEl be al forn a Menorca, o la cuixa de be al forn no sols era el dinar del Diumenge de Pasqua, sinó que també ho era antany del dia de Nadal a la pagesia, com d’altres celebracions com Sant Antoni o de la Pasqua de Pentecosta, coneguda popularment a Ciutadella com a Cincogema.\nLa cuixa de bé s’entatxonava de bocinets de xulla de porc, de sobrassada, d’alls i d’olives. Es regava de vi blanc o de brandi, i es duia a coure al forn. S’acompanyava de patates noves o patató també al forn. Si bé abans, de primer el plat que es servia a taula era la freixura o freixurat del be, que també era un plat de festa i d’aprofitament, perquè en aquells anys on l’economia depenia de les bones o males anyades, tot s’aprofitava i res es malmetia. Es menjaven fins i tot els caps, les potes i les llengües del be.\nEls caramels de Pasqua\nUn altre dels costums de la Pasqua a Menorca relacionats amb la seva gastronomia son els caramels. Des dels caramels entronxats, besitos, confits i caramels de menta, de malvavisc o d’anís embolicats de paper blanc que donen les “capirotes” a la processó del Divendres Sant, al tradicional “camamel·lo de Pasqua”, llarg i prim que els avis o padrins regalen als seus néts i fillolls aquest dia.\nTambé es costum, entre els més petits de la casa, el “caramel·ler”, un arbre que solia estar sembrat al pati de la casa, que podria ser un llimoner, albercoquer, perera… que al llarg de la Quaresma, anaven regant amb aigua i sucre, i el Diumenge de Pasqua, aquell arbre havia donat els seus fruits, ja que de bon matí apareixia ple de caramels penjats, que eren el regal dels infants.\nSenalles de caramel·lo entronxat de la pastisseria Moll\nEl costum de regalar caramels per Pasqua a Menorca estava ben estès fins fa unes dècades. A les fàbriques de sabates el mestre obsequiava a cadascun dels seus operaris amb una borsa de caramels abans de començar les vacances de Setmana Santa. Aquest costum també el van seguir els ajuntaments i el segueixen molts de particulars que encara els regalen. Però els caramels per execel·lència a Menorca són els llargs, de color vermell, embolicats amb paper color d’or, fets bullint sucre amb aigua i glucosa, al que se l’hi afegeixen unes gotes de carmí quan arranca el bull. Després s’hi afegeixen quan es fan a mà i els hi donen forma essència de maduixa. Aquests caramels únics a la nostra illa, i que no es fan a la resta de les Balears, podrien ser d’ascendència anglesa, pel fet que a Blackpool se’n fan uns de molts semblants, i ben bé podrien ser aquests una altra de les herències que ens van deixar els britànics al segle XVIII quan l’illa de Menorca va pertànyer a la corona anglesa.\nArticle anterior Ses Voltes Espai Gastronòmic\nSegüent article Presentada la segona edició de la Fira Arrels


des. 25 - 11:00 am – 3:00 pm Museu de l'Aigua: campament de La Canadiense\ndes. 26 - 11:00 am – 3:00 pm Museu de l'Aigua: campament de La Canadiense\ndes. 27 - 11:00 am – 3:00 pm Museu de l'Aigua: campament de La Canadiense\ndes. 28 - 11:00 am – 3:00 pm Museu de l'Aigua: campament de La Canadiense\ngen. 1 - 11:00 am – 3:00 pm Museu de l'Aigua: campament de La Canadiense\ngen. 2 - 11:00 am – 3:00 pm Museu de l'Aigua: campament de La Canadiense\ngen. 3 - 11:00 am – 3:00 pm Museu de l'Aigua: campament de La Canadiense\ngen. 4 - 11:00 am – 3:00 pm Museu de l'Aigua: campament de La Canadiense\ngen. 8 - 11:00 am – 3:00 pm Museu de l'Aigua: campament de La Canadiense\ngen. 9 - 11:00 am – 3:00 pm Museu de l'Aigua: campament de La Canadiense\ngen. 10 - 11:00 am – 3:00 pm Museu de l'Aigua: campament de La Canadiense\ngen. 11 - 11:00 am – 3:00 pm Museu de l'Aigua: campament de La Canadiense


10a Festa dels anys 60 a Sant Feliu de Pallerols\n10ª Festa dels anys 60 a Sant Feliu de Pallerols\nAquest dissabte dia 9 de juliol, a la nostra estimada comarca de la Garrotxa hi haurà una autèntica festassa! I és que la 10ª edició de la Festa dels anys 60 es celebrarà com cada any a la localitat de Sant Feliu de Pallerols, a la plaça del Soler.\nPer a tots aquells que estimen la música d’abans i que molts troben a faltar en la producció musical actual, hi haurà sopar a la fresca amb preus populars i actuacions de diferents grups com Els Jerrys, Els Corbs Negres o el tribut a Camilo Sesto de Xevi Gironès i que culminarà amb l’actuació de l’internacional i exitós grup Boney M. El grup tornarà a actuar després de dos anys d’inactivitat, un retorn als escenaris que faran a les nostres terres. Qui no ha pogut reprimir les ganes de moure l’esquelet amb les mítiques cançons del grup com Daddy Cool o Rasputin?\nI aquí no acaba la cosa, pels que no es vulguin perdre l’obra del pintor, Joan Lahosa, que en la seva època va assolir un gran reconeixement de la crítica especialitzada, del 6 de juliol al 28 d’agost tindran l’oportunitat de gaudir d’un dels artistes catalans més genuïns. També hi haurà activitats totalment diferents com la Fira d’Herbes Remeieres i Productes Naturals, passeigs en poni pels volcans, entrenaments funcionals a l’aire lliure, monòlegs a l’hospici o el mercat Olot antic.\nConcerts, exposicions i activitats diverses omplen la nostra comarca d’una activitat frenètica, diversa i constant que anima a tothom a gaudir del temps lliure en plena estació d’estiu. Vina a la Garrotxa!\nCategories: Activitats, Arts, Cultura, Esport, Estiu, Excursions i rutes, Exposicions, Fires, mercats i festivals, Música, Tradició, i Uncategorized.\nEtiquetes: Boney M., Camilo Sesto, Els Corbs Negres, Els Jerrys, Festa dels anys 60, Fira d'Herbes Remeieres i Productes Naturals, Joan Lahosa, La Garrotxa, Mercat Olot Antic, Plaça del Soler, Sant Feliu de Pallarols, i Xevi Gironès.\n« La música com a protagonista\nCatarres, Gegants, Lluna plena i l’estiu »


Grimalt, Joan - Search Results - UAB Digital Repository of Documents\nHome > Search Results: Grimalt, Joan\nEn aquest article es realitza una perspectiva sobre el problema actual de contaminació greu de l’embassament de Flix (Ribera d’Ebre), generat pels abocaments massius dels residus de l’activitat d’una planta clor-àlcali al riu Ebre. [...]\nThis paper presents a perspective of the current problem of severe contamination of the reservoir of Flix (Ribera d’Ebre), generated by massive discharges of waste from the ac-tivity of a Chloralkali plant on the river Ebro. [...]\n363 p, 2.0 MB El conflicte social en el teatre català del tombant de segle (1890-1909): identitat de classe, moral social i debat polític / Martínez Grimalt, Joan Tomàs ; Foguet i Boreu, Francesc, dir. ; Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Filologia Catalana\n76 p, 3.0 MB Contaminants orgànics persistents en peixos de llacs alpins i àrtics / Vives Rubio, Íngrid ; Grimalt Obrador, Joan, dir. (Consell Superior d'Investigacions Científiques. Departament de Química Ambiental) ; Marcos Dauder, Ricardo, tutor (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Genètica i Microbiologia)\n3 p, 71.7 KB Història del Pensament Musical  / Grimalt, Joan (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament d'Art i de Musicologia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\n2 p, 54.9 KB Història de la Música del Renaixement  / Grimalt, Joan (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament d'Art i de Musicologia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\n3 p, 432.0 KB Teoria i Estructura del Llenguatge Musical  / Grimalt, Joan (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament d'Art i de Musicologia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències de la Comunicació\n3 p, 17.5 KB Teoria i Estructura del Llenguatge Musical  / Grimalt, Joan (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament d'Art i de Musicologia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències de la Comunicació


Cos Tècnic, Escala d'Opció Enginyeria Tècnica Industrial.\nPer a ser admesos a la realització de les proves selectives, els aspirants hauran de reunir els requisits assenyalats en la base general segona, en allò que siga aplicable de l'Orde de 17 de juny de 2004, de la Conselleria d'Hisenda, per la qual s'aproven les bases generals que regiran les convocatòries de proves selectives per a accés als distints cossos de l'Administració regional. A més, es requerixen els següents:\n- Estar en possessió de la titulació d'Enginyeria Tècnica Industrial o en condicions d'obtindre per haver abonat els drets per a la seua expedició o estar en possessió de la titulació que habilite per a l'exercici de la professió d'Enginyer/a Tècnic/a Industrial.\n* Per ingrés en les següents entitats col·laboradores segons els corresponents codis de transacció,\npresentant una còpia de la sol·licitud:\n- BANCO POPULAR ESPAÑOL CbrTrbCCAA - BANCO SABADELL CAM IC2300\n- BBVA TRN1375 - CAJA RURAL CENTRAL TLPVT555\n- BANCO POPULAR HIPOTECARIO ESP 474 - CAJA R. REGIONALS. AGUSTIN EXP125\n- BANKIA TX117 - CAJAMAR HACIEN\n- BANCO MARE NOSTRUM TRANS290 - RURALCAJA EXP124\n- BANCO SANTANDER - R.E.T.O\n* Per pagament telemàtic: a través dels servicis de banca electrònica de les entitats col·laboradores que se citen a continuació. Per a això haurà de tindre contractat prèviament este servici amb l'entitat i accedir al lloc web corresponent.\n- BANCO SABADELL CAM- - BANKINTER (EBANKINTER.COM)\n- LA CAIXA (LINEA ABIERTA) - BANCO POPULAR ESPAÑOL (BANK ON LINE)\nEls qui desitgen prendre part en estes proves selectives hauran d'omplir el formulari a través de la web que està disponible en l'adreça d'internet www.carm.es (Atenció a la Ciutadania en l'enllaç "Oferta d'Ocupació i borses de treball.") o directament en la direcció www.carm.es/rrhh/ofertaempleo/ (enllaç "Instàncies per a les oposicions a la CARM").\nPer a omplir el formulari web de la sol·licitud podran consultar-se les instruccions en les dites pàgines web. Una vegada finalitzat este procés haurà d'imprimir la sol·licitud com "document definitiu".\nNo haurà d'omplir-se, en cap cas, la sol·licitud en paper, sent exclusivament vàlida l'emesa telemàticament a través de l'adreça web indicada en el paràgraf anterior.\nL'ompliment de la sol·licitud es regirà pel que establix la base general 3.2 de l'Orde de 17 de Juny de 2004, de la Conselleria d'Hisenda, i no s'aplicarà el que disposa l'apartat 3.2.1 de la dita base.\nUna vegada abonada la taxa en l'entitat col·laboradora o imprés el model de sol·licitud com a "document definitiu" pels aspirants exempts de l'abonament, s'entendrà omplit el tràmit de presentació de sol·licitud amb els efectes i garanties per a l'interessat de la seua presentació en un registre administratiu.


Internet, el gran canvi encara ha d'arribar, per @lourdesmunoz\nInternet, el gran canvi encara ha d'arribar\n¿Quin serà el paper dels metges quan a partir de l'anàlisi massiva de dades de persones puguin diagnosticar o predir una malaltia greu?\n17 de de setembre del 2017. Actualitzada 18 de de setembre del 2017 a les 17:03\nSe celebra aquests dies a Barcelona el 25 aniversari de la Internet Society (ISOC), dedicada a la governança tècnica de la xarxa de xarxes que ha connectat les persones de manera instantània produint canvis molt rellevants en la societat. Internet i les tecnologies de la informació i la comunicació són les que més han canviat la societat en molts anys. Estan canviant el conjunt de les relacions personals i comercials, i fins i tot posen en fallida la governança, que es necessita global, superant els estats. Estem en una nova era, la nova societat-xarxa.\nUna gran fita va ser el 1972 la primera demostració pública de la connexió entre ordinadors a la Conferència Internacional de Comunicació de Computadora. Els científics presents van quedar impressionats amb les oportunitats tècniques i l’impacte social que es produiria. El primer gran canvi va ser fruit de les comunicacions asíncrones a distància –com l’e-mail–. El segon gran canvi l’han produït les xarxes socials, en les quals les persones comparteixen i mostren en obert gran part de la seva vida, un canvi social que està impactant en el concepte de privacitat i transparència i que afecta profundament les relacions personals, socials i polítiques. Tot és més ràpid i obert.\nFacebook desconnecta dos robots perquè van crear el seu propi llenguatge\nEstem en l’etapa de les dades i de la internet de les coses. Internet no només és una xarxa a la qual accedirem: està en els aparells que ens envolten –rellotge, electrodomèstics…– connectats a la xarxa i que processen dades sobre els nostres hàbits i necessitats. La intel·ligència artificial permet que les màquines prediguin situacions. Aquestes tecnologies impactaran en la societat pròximament molt més del que fins ara hem vist. ¿Quin serà el paper dels metges quan a partir de l’anàlisi massiva de dades de persones puguin diagnosticar o fins i tot predir una malaltia greu?\nSi internet ha canviat la societat i les nostres vides, els canvis que s’acosten en un futur pròxim seran molt més profunds i accelerats.\nBig data Internet de les coses Internet Xarxes socials Intel·ligència artificial


Amics Escoltes del Montnegre: de novembre 2014\nA causa de la predicció de pluges intenses i l'activació del pla InunCat, ens veiem obligats a ajornar la IIIa Marxa de Sant Andreu fins dilluns dia 8 de DESEMBRE de 2014.\na 11/29/2014 Cap comentari:\nCom segur que ja heu anat observant, aquesta setmana, meteorològicament parlant, és complicada.\nAixí i tot, el diumenge encara no està clar el temps que farà i, per tant, NO TENIM PREVIST ajornar la IIIa Marxa de Sant Andreu si no és en cas de pluges fortes. Per aquest motiu no prendrem cap decisió en ferm fins el mateix dia 30/11/2014 al matí.\nEl que sí que podem anunciar és que si finalment plou molt intensament, la marxa s'ajornarà i s'intentarà realitzar un diumenge de desembre de 2014. Si això passés (esperem que no) ho anunciaríem pel nostre web, Facebook i Twitter.\nCom a bons escoltes: "Som decidits i afrontem les dificultats sense por".\nEsperem veure'ns el diumenge!!\na 11/28/2014 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Agrupament Escolta Montnegre, Marxa de Sant Andreu, Notícies, Parc del Montnegre-Corredor\nCom cada any, el regal de la Marxa de St. Andreu és una flamant samarreta! Com que sempre celebrem la marxa durant el diumenge més proper a la festivitat de St. Andreu apòstol i, a més a més, enguany hem canviat el nom de la marxa la samarreta tècnica d'aquesta edició té l'ermita de Sant Andreu de l'Arboceda.\nCom ja heu pogut anar veient, el color d'enguany és el blau i, per tant, la samarreta és d'aquest color. Aquí teniu una foto de quan ens van arribar.\nUna samarreta tant xula i te la deixaràs perdre??? Vine a participar a la IIIa Marxa de St. Andreu!!!!\na 11/24/2014 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Marxa de Sant Andreu, Notícies, Sant Andreu de l'Arboceda\nUn any més ens plau anunciar més col·laboradors amb la IIIa Marxa de Sant Andreu que, com sempre hem dit, són altament necessaris. En aquest cas, i ja des dels inicis, Subministraments Font ha volgut participar de la marxa!\nDes d'aquí els Amics Escoltes del Montnegre i l'Agrupament Escolta Montnegre volem donar les gràcies a Subministraments Font que, per tercer any consecutiu, dona suport i col·labora amb nosaltres!\na 11/20/2014 Cap comentari:\nEns plau informar-vos que la unitat de Pioners i Caravel·les de l’Agrupament Escolta Montnegre ha decidit posar el seu granet de sorra amb el Gran recapte d’aliments que es realitza els dies 28 i 29 de novembre. Per aquest motiu, organitzaran un punt de recollida al cau (c/ Bruguera, 51) els dos dissabtes anteriors: el dissabte 22 de novembre i el dissabte 29 de novembre a les hores d’entrada i sortida del cau (a les 16h i a les 18h). Podeu col·laborar portant tot tipus d’aliments, però sobretot, aliments de llarga durada com aliments en conserva, oli, llet i llegums...\nEl Gran recapte d'aliments a Catalunya és una campanya de recollida d'aliments bàsics per aconseguir que les persones més necessitades del nostre entorn rebin ajuda alimentària, també serveix per donar a conèixer la situació que travessa aquest grup, que arran de la crisi econòmica que estem vivint, ha anat creixent. Si esteu interessats també podeu trobar més informació a la web de la campanya.\na 11/18/2014 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Agrupament Escolta Montnegre, Escoltisme (general), Notícies\nProjectes com la IIIa Marxa de Sant Andreu sempre necessiten col·laboradors per poder-se dur a terme. Per això, ens complau anunciar-vos que la Papereria Roger ha volgut col·laborar amb aquest projecte un any més!\na 11/17/2014 Cap comentari:\nLa IIIa Marxa de Sant Andreu ja s'acosta i, com cada any, anem donant informacions perquè estigueu ben informats!\nCom ja sabeu, cada any intentem canviar una mica el recorregut per conèixer nous espais de la Serra del Montnegre més propera a Calella. Així doncs, avui toca explicar quin serà el recorregut d'enguany.\nSortirem de la plaça de Bunyol, passant pel Torrent del Raig, Puig de Popa,Turó de Golinons (o de les Guilles), passar pel coll de l'Era d'en Móra, pujar pel camí dels escoltes, passar per ca l'Estolt, arribar al collet de Sant Andreu, pujar a l'ermita de Sant Andreu de l'Arboceda, continuar per la pista que porta a Calella, desviar-se per un corriol que hem recuperat que porta fins a les Torrenteres, passar per la Carbonera, arribar a coll Trencat, tornar a passar pel coll de l'Era d'en Móra i enfilar el camí de baixada per la Riera Capaspre fins a la Font de Sant Quirze.\na 11/13/2014 Cap comentari:


Encara no ets amic de la Fundació? | Grup Fundació Ramon Noguera\nA la Fundació Ramon Noguera volem que et sentis part del nostre projecte, i per això et pots convertir en AMIC de la Fundació.\nAquest programa implica, de la teva part, una aportació econòmica anual que sumarà perquè poguem continuar treballant cada dia en projectes entorn del col·lectiu de persones amb discapacitat intel·lectual. Et pots fer Amic a partir d’una aportació econòmica fixa, de la quantitat i periodicitat que tu triïs. Amics de al fundació és el vincle que ens unirà en l'esforç i el compromís per construir una societat més justa i solidària. Els petits passos que farem junts seran amb la missió de millorar la qualitat de vida d'aquestes persones.\nA més de la satisfacció de col·laborar amb un projecte emocionant, t'oferim avantatges al llarg de l'any!\n- Rebràs les publicacions de la Fundació i seràs el primer en estar informat de les novetats de l'entitat\n- Estàs convidat a la trobada anual d’amics de la Fundació, perquè puguis venir a conèixer de primera mà on s'empra la teva aportació econòmica; una diada emotiva per consolidar un projecte comú!\nV Trobada d'Amics de la Fundació\nEnguany, la trobada se celebra el 22 de juliol al restaurant La Rosaleda, amb l’objectiu de compartir una estona amb totes les persones que donen suport a la nostra entitat. L'acte ens permetrà presentar nous projectes i mostrar de més a prop la tasca que portem a terme. Alhora, coneixerem l’Andrea, la Judit i la Mercè, tres usuàries dels serveis de la fundació i actrius de l’espectacle “Mare de Sucre”, una obra que s’ha representat durant tot el mes de maig amb molt èxit al Teatre Nacional de Catalunya de la mà d’Escenaris Especials. A continuació, si la situació ho permet, podrem gaudir d’un tastet d’Aliments Onyar.\nFer-te Amic és molt fàcil, només has d’omplir el formulari que trobaràs clicant el botó groc. A què esperes per fer-te'n?\nSi ja ets amic, et pots inscriure aquí a la V Trobada d'Amics de la fundació\nInscriure'm a la trobada\namics de la fundació / /\namics de la fundació, aliments onyar, aliments d'onyar Llegir més:\nEncara no ets AMIC de la Fundació Ramon Noguera?\namics de la fundació Llegir més:\nprojecte social La Rosaleda voluntariat shoppout revista descomptes obra social la caixa pop up moda covid19 discapacitat intel·lectual innovació comunicació externa teràpia ocupacional atenció precoç cdiap esport artesania formació productes artesanals


Holiday home Martin Medebach Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n-, Oberschledorn, Medebach, Alemanya - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday home Martin\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Holiday home Martin és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Medebach. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Medebach. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nL'ambient de Holiday home Martin es reflexa en cada habitació. calefacció, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera, forn microones són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com parc infantil, jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Medebach, faci de Holiday home Martin la vostra llar.


Màrius Serra, davant dels refugiats: “El gran problema de convivència és la por induïda” | Catalunya Religió\nMàrius Serra, davant dels refugiats: “El gran problema de convivència és la por induïda”\nPer Catalunya Religió. Ds, 28/01/2017\n(Laura Mor –CR) “Tant me fa a quin país anar, tots m’estan bé. L’únic que vull és un país sense guerra i començar una vida millor”. És l’Abdul, va néixer a Síria i té 13 anys. El seu és un dels relats que ha recollit un equip de voluntaris de l’Open Cultural Center des del camp de refugiats de Cherso, al nord de Grècia. Es troba al conte il·lustrat Amic meu, un llibre a tot color amb pròleg de l’escriptor Màrius Serra i que l’associació va presentar dijous a la Sala Pere Casaldàliga de la Llibreria Claret, a Barcelona, amb la participació de l’economista Arcadi Oliveres.\n“Jo advoco per mirar la vida amb uns ulls nets, oberts, clars, lluminosos, on no hi hagi espai per a la por”. Màrius Serra es va referir a “la por que tenim al món occidental a qualsevol ésser que no sigui exactament com nosaltres, la por a la diferència, a l’escassedat i la por també al desconegut”. Feia al·lusió a la política externa de Donald Trump, que aquesta setmana ha començat a concretar la construcció del mur amb Mèxic. Però no només ha parlat del nou president dels Estats Units: “El nostre món està ple de trumpets”.\nTots aquests “monstres” els va comparar amb l’amenaça del “quarto de les rates” que li feia la seva àvia quan era petit. Per això va defensar la necessitat de construir un “missatge que desactivi la por”. L’escriptor va situar el llibre en aquesta línia: “Amic meu és llum”. Va afegir-hi que “el gran problema de convivència és la por induïda” i, amb contundència va dir que “els bons sentiments estan combatuts per gent que pensa des del cinisme”.\n“Hem d’anar a les causes”\nL’economista Arcadi Oliveres va centrar la seva intervenció en la necessitat de combatre l’origen dels conflictes. “Si no volem que existeixin aquests fluxos de refugiats i si no volem que hi hagi aquestes crisis humanitàries, hem d’anar a les causes”. Per exemple, va assenyalar l’ambició petroliera de França, sota el govern de Nicolas Sarkozy en la destrucció de Líbia. Als refugiats d’aquella guerra Oliveres hi va sumar els d’Afganistan, els d’Iraq, en un conflicte on l’Estat espanyol hi va participar activament. “Estem situats entre el sisè i el vuitè país més venedor d’armes del món”, va denunciar aquest activista per la pau.\nOliveres va recordar les xifres: al juny es parlava de 4.500 persones ofegades al mar mediterrani. Una xifra que a hores d’ara podria ser ja del doble. I també va parlar dels que “s’ofeguen de calor intentant creuar el Sàhara”. “D’aquests se’n parla poc”, va afegir-hi.\nAixí, va criticar la política europea davant de l’arribada de refugiats, amb Frontex com a “primera desgràcia”. I els CIE, els Centres d’Internaments d’Estrangers, que “són pitjor que una presó”, quant a la protecció de drets humans, i amb l’agreujant que els que hi són “no han comès cap delicte”.\nEl llibre, Amic Meu\nFet d’aquarel·les i frases molt curtes, el conte presentat és un viatge des de la vida abans i durant de la guerra, el temps al camp de refugiats i l’esperança pel futur. Una proposta creativa que no s’esgota en les seves 68 pàgines. “Al llibre hi trobareu dibuixos trencats i estripats, això és l’essència del conte”. Des de l’associació Maria Clapés va descriure les fases de creació del conte i va explicar que “és una eina de denúncia perquè els nens i tots nosaltres sortim d’aquesta bombolla”. I recollint paraules de l’Arcadi Oliveres va concloure: “Volem ensenyar que som uns privilegiats”.\nL’acte va comptar amb la guitarra i el cant de la compositora Judit Neddermann. Entre les cançons que va interpretar, aquesta emotiva ‘Ubi sunt’:\nUn projecte cultural i educatiu\nL’associació Open Cultural Center (OCC) va néixer l’abril de 2016 al camp de refugiats d’Idomeni, a Grècia. “Portem programes culturals i educatius a Grècia”, va explicar Dídac Guillamet, president de l’OCC. L’entitat compta avui amb més de 250 voluntaris i treballa actualment als camps de Cherso i Sounio. També fan feina des d’aquí amb projectes de sensibilització i d’integració dels nouvinguts.\nEl conte es presentarà de nou els propers dies 2, 6 i de 15 de febrer a Barcelona. Des de l’Open Cultural Center han organitzat una exposició fotogràfica a l’Espai Jove Fontana que es podrà visitar fins el 15 de febrer.\nAmic meu, llibre, refugiats, Open Cultural Center, Arcadi Oliveres, Màrius Serra, conte, dibuixos, Grècia, venda d'armes, Judit Neddermann, Maria Clapés, Barcelona, Altres, Acció Social, Pensament, Cultura i art, Comunicació


#3cat2-#3cat3 / J29 / Canvi de líder al grup 2; sense canvis per dalt al grup 3 - El Travesser\n#3cat2-#3cat3 / J29 / Canvi de líder al grup 2; sense canvis per dalt al grup 3\nLa Cultural Bonavista li pren la primera posició a Les Borges del Camp.\nDimarts, 16 d'abril de 2019 a les 16:47h\nEl Montblanc, patia però acabava guanyant a la Bisbalenca | F.F.G/El Travesser\nLa Cultural Bonavista se situa per primer cop líder de #3cat2 i desbanca a Les Borges del Camp del lideratge del grup, després de perdre a Porrera.\nLa Cultural Bonavista, líder de #3cat2. Foto. C. Bonavista\nCanvi al primer lloc, encara que tot apunta que serà simbòlic. La Cultural Bonavista guanya al camp reusenc del Mas Pellicer (1-3) per treure-li la primera posició a un Borges que protagonitzava la sorpresa de la jornada en perdre a Porrera (2-0), davant d'un rival que fa un pas molt important per la permanència. Tants els de Bonavista com els de Borges, tenen a tocar l'ascens a Segona Catalana.\nEl tercer, la Floresta perdia al camp del cinquè, el Salou (3-1) i això fa que l'Hospitalet (quart) s'aproximi als tarragonins després de la seva victòria al camp del Sant Pere i Sant Pau (1-3).\nEls dos partits amb més gols es veien als camps del Racing Bonavista i del Falset. A Bonavista, empat a 4 amb el Mont-roig. Repartiment de punts entre dos equips situats a la zona noble. Per contra, el Falset golejava per 6-2 a la Selva del Camp, qui encara ha de certificar la permanència.\nPartit entre Sant Pere i Sant Pau i Hospitalet Infant. Foto: Hospitalet Infant\nLa zona baixa molts equips puntuen. A part de la victòria del Porrera, també cal esmentar la victòria del Montbrió, que posa la directe per la permanència i torna a puntuar en un darrer mes pràcticament perfecte. Victòria en un duel directe a Camp Clar (0-3) per obrir forat amb el penúltim lloc. La resta dels equips de la zona baixa que han puntuat ho feien en forma d'empat. Els dos darrers equips classificats, Pare Manyanet i Maspujols empataven entre sí, resultat que no acaba d'agradar ni a uns ni a altres. Arnau Pla, al primer temps situava el 2-0 pels locals i semblava que el partit estava encarat, però el Maspujols reaccionava amb els gols de Cabré i Bosch, per a deixar el 2-2 final.\nEl Vallmoll, onzè, empatava al camp de l'UDE Canonja després d'anar guanyant 0-2. Al tram final tot s'enredava. Unes mans no xiulades pel porter local fora l'àrea podria haver sentenciat el partit però a la jugada següent es posava l'1-2. Al temps afegit, quan s'havia superat el 98' els locals empataven i el Vallmoll acabava amb dos expulsats per protestes cap al col·legiat.\nUDE Canonja-Vallmoll 2-2\nPorrera-Les Borges 2-0\nCamp Clar-Montbrió 0-3\nMas Pellicer-C.Bonavista 1-3\nFalset - La Selva del Camp 6-2\nSalou-La Floresta 3-1\nRCF Bonavista-Montroig 4-4\nPare Manyanet-Maspujols 2-2\nSi per dalt no hi ha canvis, on els tres primers classificats guanyen una jornada més, per baix el Salauris ajusta la penúltima posició i ja es troba a un sol punt de Constantí i Joventut Bisbalenca.\nGolejada del Roda de Barà. Foto: At.Roda de Barà\nL'Atlètic Roda de Barà goleja i cada cop sembla tenir l'ascens més a prop. De fet, està a tocar de certificar almenys el play-off d'ascens. Aquesta jornada no es deixava sorprendre pel cuer, el Banyeres, protagonitzant la victòria més clara de la jornada (8-0).\nCristian Valcàrcel, feia doblet davant la Bisbalenca. Foto: F.F.G/El Travesser\nEl Montblanc patia per a guanyar a una Joventut Bisbalenca que se la juga per baix. El partit va tenir un nom: Cristian Valcàrcel. Dos gols per donar la victòria (3-1) a un gris Montblanc que li costava guanyar. Amb el 2-0 es complicava la vida amb l'expulsió del central i la Bisbalenca ho aprofitava per situar-se 2-1. I tindrien el 2-2 amb un 1 contra 1 però erraven. Del possible empat, a la sentència.\nL'Atlètic de Valls complia lluny del Vilar i sumava tres punts -a Torredembarra- que els permet seguir creient amb les seves opcions de play-off. Pol Dalmau i Ike Romera, a cada part, situaven el 0-2 final.\nL'Arboç, que es presentava al seu partit amb baixes, acabava patint tot i guanyar 4-0 al primer temps. Tot es complicava al segon, davant d'un Morell que al descompte marcava dos gols per posar el 4-3. Però li faltaria minuts per tenir l'opció real per poder puntuar. El Morell, a 4 punts del possible descens per compensacions.\nL'Altafulla guanyava al Llorenç. Foto: CE Altafulla\nL'Altafulla remunta un 0-2 a casa i acaba guanyant 3-2 al Llorenç per arribar als 50 punts i s'apalanca en aquesta posició aprofitant l'empat del Segur al camp del Sant Jaume (2-2) dos equips de la zona noble.\nPer la zona baixa tot s'ajusta. Mentre que el Banyeres, amb 15 punts està virtualment descendit, set equips es troben amb una diferència de sis punts. El Salauris guanyava i embolica la troca per baix. Sumaven tres punts davant del Constantí -rival directe- per posar-se amb 26 punts, justament a un punt del Constantí i també de la Joventut Bisbalenca.\nAmb 29 punts, es troba el Calafell (14è), que empatava davant de La Riera (2-2), que els situa amb una situació un pèl delicada, però encara depenen d'ells mateixos per evitar caure en possible descens. Per la seva banda, el San Salvador, amb 31 punts encara no ho té fet, i després de la seva derrota a Alcover (2-1) s'haurà d'assegurar la permanència en els pròxims partits. Per altra banda, l'Alcover, amb els 3 punts fa un pas molt important.\nCalafell-La Riera 2-2\nRoda de Barà-Banyeres 8-0\nSant Jaume-Segur 2-2\nAlcover-San Salvador 2-1


Punt Extraordinari | Valencia Extra\nD'exquisits delits en La Barberia\nQualitat i bon gust és el que un pot trobar-se en creuar les portes de la Barberia. Este cèntric local d’Alcàsser (C/Vicente Marí, núm. 6) atorga al client la condició de família en el tracte doncs l’amabilitat i la exquisitat són segell de la casa. “Fa 17 anys que estic\n5/12/2016 - Sandra Paniagua Adelantado\nArriba el Punt Extraordinari\nConeixes els racons més autèntics de la teua ciutat? Recomanaries el teu negoci favorit? València Extra segueix creixent i estrena una nova secció: El Punt Extraordinari. Activem el nostre radar per a arribar als negocis més autèntics de tota la nostra terra. El nostre equip parlarà amb els seus amos, coneixerà\nMaridatge perfecte en Els Pilonets\nEntrar en Els Pilonets és submergir-se en l’art de l’enologia. Local acollidor, càlid, amb un ambient familiar i, sobretot, un lloc on el més espanyol (vi i pernil) cobra vida. Els amants del bon vi, de l’exquisit pernil, dels formatges, del selecte embotit… troben en Els Pilonets el seu lloc


Pla de contingència de l’AFA en relació al COVID-19 — AFA - Autoritat Financera Andorrana\nPla de contingència de l’AFA en relació al COVID-19\nPla de contingència de l’AFA en relació al COVID-19 COVID-19, declarada pandèmia per l’Organització Mundial de la Salut (OMS) el passat 11 de març de 2020 https://www.afa.ad/ca/coneix-lafa/actualitat-afa/comunicats-de-premsa/covid-19 https://www.afa.ad/@@site-logo/logo_temp(1).png\nCOVID-19, declarada pandèmia per l’Organització Mundial de la Salut (OMS) el passat 11 de març de 2020\nDesprés de la declaració el passat 11 de març, per part de l’Organització Mundial de la Salut (OMS), de pandèmia pel brot de coronavirus COVID-19 i en seguiment a les recomanacions del Govern d’Andorra, els informem que, en el marc del pla de contingència de l’AFA, s’ha previst limitar l’assistència a reunions presencials i utilitzar mitjans telemàtics sempre que sigui possible.\nPer tal de minimitzar l’impacte en els serveis prestats per part de l’AFA en relació amb aquestes mesures, en cas de tenir reunions confirmades per part d’aquesta Autoritat, si es considera que són estrictament necessàries, es proposarà mantenir una reunió virtual i, en cas contrari, s’ajornaran i programaran per a més endavant. En cas de que es proposi un canvi, la nova data quedarà pendent de reconfirmar un parell de dies abans en funció del desenvolupament dels esdeveniments i les recomanacions del Govern.\nAixí mateix, pel que fa al lliurament de documentació, es demana que, a menys que sigui imprescindible, en lloc de lliurar-la presencialment a les nostres oficines, qualsevol carta o documentació que desitgin fer arribar a l’AFA sigui tramesa per mitjà de correu electrònic a l’adreça recepcio@afa.ad. Les trameses habituals per a les quals ja s’utilitzen uns canals telemàtics específics han de continuar enviant-se a les corresponent adreces electròniques. Així mateix, es donaran les respostes corresponents utilitzant també canals telemàtics.\nEn tot moment des de l’AFA se seguiran els protocols que marqui el Govern d’Andorra i s’agraeix la comprensió i col·laboració de tothom mentre duri la situació de mesures especials i es recorda la conveniència de seguir les mesures recomanades en cada moment pel Govern.\nInformació bàsica sobre el Covid-19 (Govern d'Andorra)\nCoronavirus - Preguntes freqüents (Govern d'Andorra)\nRecomanacions en relació al Covid-19 (Govern d'Andorra)\nInformació i actualització pandèmia Covid-19 (Organització Mundial de la Salut - OMS)\nPreguntes freqüents sobre el Covid-19 (European Centre for Disease Prevention and Control)\nConsulta tota la informació útil i mesures adoptades per l'AFA al següent apartat:\nCOVID-19 - Informació útil i mesures


OPINIÓ D’ACTUALITAT: DESPRÉS DE LES ELECCIONS DEL 27-S: DIÀLEG, ACORD I REFORMA | Cercle d'Economia\nEls ciutadans de Catalunya estan convocats el proper 27 de Setembre a unes eleccions, la primera finalitat de les quals és escollir un nou Parlament i un nou Govern per als propers quatre anys. Però no es pot desconèixer que se celebren en un clima polític excepcional, que donarà als resultats un significat que anirà més enllà d’aquesta finalitat.\nEl Cercle d’Economia és una institució de la societat civil en la qual conviuen persones amb preferències polítiques diverses. No ens correspon, per tant, prendre posició partidista. Qualsevol que siguin els resultats electorals, el Govern que en resulti estarà legitimat per l’exercici lliure i sobirà dels votants.\nPerò sí volem aportar les nostres reflexions sobre els procediments que, en el seu cas, podrien utilitzar-se per a la reforma del marc institucional amb la qual donar curs a les aspiracions de canvi que hi ha en el si de la societat. Per a aquestes reflexions ens basem en els principis i judicis de valor que han inspirat al Cercle des del seu naixement el 1958. En primer lloc, la defensa d’un model de societat plural, d’una democràcia liberal i d’una economia de mercat oberta i integrada a Europa. En segon lloc, l’aposta pel diàleg, l’acord i la reforma com a mètode per al progrés polític.\nPrimera. Si les forces polítiques que porten al seu programa l’opció independentista tenen una majoria absoluta el 27-S, governaran legítimament i hauran acumulat força política en defensa de la seva opció.\nPerò des dels principis de la democràcia liberal que defensem, l’ús polític de la majoria ha de ser compatible amb el respecte a la pluralitat social i a les regles de l’Estat de Dret. En aquest sentit, una cosa és sortir reforçat d’unes eleccions i una altra molt diferent donar passos que no respectin aquests principis. Creiem fermament que qualsevol canvi estructural -i la independència seria la màxima expressió- requereix una majoria qualificada que en cap cas pot desprendre’s d’unes eleccions com aquestes, sinó de la legitimitat d’una consulta legal, acordada i ben informada.\nCom hem manifestat en “Opinions” anteriors no compartim decisions unilaterals que puguin posar en risc el principi de legalitat i la pertinença a les institucions europees i a l’euro. Com és lògic, donada la naturalesa d’una institució com la nostra vinculada al món econòmic, veiem amb preocupació les conseqüències que podrien tenir per a l’economia, les finances, les inversions i la presència de seus empresarials a Catalunya. Però confiem que, en qualsevol cas, el Parlament i el Govern que surtin de les eleccions del 27-S seran respectuosos amb aquests principis.\nSegona. Amb la mateixa lògica, un resultat electoral del 27-S que donés majoria parlamentària al conjunt de les forces polítiques que no porten al seu programa la independència no podrà interpretar-se en el sentit que la societat catalana és partidària del “statu quo” i que no cal canviar res. No és així.\nA Catalunya existeix un desig àmpliament majoritari de millora de l’autogovern, de canvi del model de finançament i de reconeixement polític de la seva personalitat. Això no implica privilegis en perjudici de la resta d’espanyols.\nMalgrat el quietisme i la resistència al canvi que han caracteritzat l’actuació del govern central en aquest àmbit, creiem que és possible aquest reconeixement en l’ordenament legal i constitucional. En aquest sentit, les eleccions del 27-S juntament amb les eleccions generals de desembre obren una nova finestra d’oportunitat per, a través del diàleg, l’acord i la reforma fer-ho possible.\nTercera. Per tant, després del 27-S i de les eleccions generals de desembre l’objectiu prioritari haurà de ser reconciliar el principi de legalitat de l’Estat de Dret amb el principi democràtic. El primer obliga a respectar les regles i, si s’escau, canviar-les mitjançant els procediments establerts. Però, alhora, el principi democràtic, inscrit també en el frontispici de la Constitució, porta als poders públics a trobar les vies legals adequades per canalitzar les aspiracions de canvi existents en la societat.\nCom hem dit anteriorment, estem convençuts que les aspiracions d’una gran majoria de ciutadans de Catalunya a un millor autogovern i al reconeixement de les seves singularitats tenen encaix en el nostre ordenament legal. L’aconseguir-ho no és només responsabilitat de les forces polítiques sinó de tota la societat.\nQuarta. Si de forma clara els ciutadans de Catalunya donessin el seu suport a formacions polítiques que porten al seu programa l’opció de la independència, el principi democràtic de la nostra Constitució obligaria als poders públics a trobar una via legal i acordada que permetés celebrar una consulta específica per conèixer el sentir precís dels ciutadans respecte a l’encaix de Catalunya a Espanya. Creiem que, de donar-se aquestes circumstàncies, i d’acord amb el que ha assenyalat el propi Tribunal Constitucional, hi ha vies legals per introduir en el nostre ordenament una norma de claredat d’aquest tipus.\nDurant més de seixanta anys, en contextos polítics diferents i difícils, el Cercle d’Economia ha defensat el diàleg, l’acord i la reforma com l’únic camí per al canvi polític i el progrés social i econòmic. És des d’aquesta convicció, i amb el respecte a totes les opcions polítiques, des de les quals fem les reflexions contingudes en aquest nova “Opinió”.


Botigues de Palma, un abans i un després - Jaume Gual. Fotógrafo.\nA finals de 2007 vaig tenir l'oportunitat de reeditar el llibre "Façanes de Botigues de Palma", i ho vaig fer amb un valor afegit: el pas del temps. Al costat de la foto dels anys vuitanta, hi havia ara una imatge que mostrava aquell mateix comerç a data d'octubre de 2007. Aquesta edició va comptar a més amb un text de Climent Picornell.\nEl Museu de Mallorca va acollir una exposició d'aquest abans i després de les botigues de Palma, i allà vaig constatar la importància que per a les persones té el lloc en què han viscut, els paisatges amb els que han crescut i s'han relacionat.\nLa nostra vida quotidiana es desenvolupa sense que siguem conscients del canvi que contínuament s'està produint al nostre voltant. Només quan et posen una fotografia davant te n'adones que, efectivament, el paisatge més quotidià es modifica lenta però imparablement. Això em va fer reflexionar sobre les possibilitats i el paper de la fotografia en l'àmbit de l'evolució del paisatge.\nLa fotografia ha de recollir la imatge del món per donar fe de com són les coses i com van canviant, de manera que sigui una eina imprescindible per a l'estudi, la divulgació i la sensibilització sobre el paisatge i els seus valors.\nAquestes consideracions, unides a les directrius que dóna la Carta Europea del Paisatge, m'han obert el camp de treball cap a aquest àmbit que es podria denominar observació fotogràfica del paisatge.