«Les paraules volen», circuit artístic de la Filanda per celebrar Sant Jordi a la Garriga | La Garriga Digital\n«Les paraules volen», circuit artístic de la Filanda per celebrar Sant Jordi a la Garriga\nLa pandèmia no va permetre celebrar Sant Jordi l’any passat com estem acostumats; compartint amor per les tradicions, celebrem el dia del llibre, en què les paraules volen. Per això La Filanda. Espai de creació proposa festejar-lo aquest any durant tota la setmana que envolta aquesta Diada amb un circuit d’instal·lacions expositives a la Garriga i una actuació poètica per fer una celebració diversificada i amb seguretat. El circuit artístic aplega diversos indrets del carrer, així com la Biblioteca Núria Albó, el jardí i centre de dia de l’Asil Hospital la Garriga i el de la casa Can Ramos, seu de la Fundació Universitària Martí l’Humà.\n«Les paraules volen… en blanc i negre» és el títol de l’exposició on els llibres i la paraula es tornen art i l’art en llibres i paraula. Es pot veure del 19 d’abril al 2 de maig a la Biblioteca Municipal Núria Albó de la Garriga. La paraula i el llibre centren l’eix expositiu: Alfred Trujillo Arderiu exposa cal·ligrafia i lettering (la paraula com a peça d’art), Pau Jerez Vila se centra en la tipografia i com es crea un llibre (el llibre com a peça d’art), Imma Navarro exposa llibre d’artista (com la pintura es transforma en llibre) i Mònica Segovia fa una instal·lació de papiroflèxia amb màquines d’escriure.\n«Les paraules volen… es perden i es troben» és la instal·lació artística amb llibres perduts que es pot visitar als Jardins de can Ramos, seu de la Fundació Universitària Martí l’Humà, entre el 19 i el 23 d’abril. Hi haurà dues instal·lacions durant la setmana que envolta a la Diada de Sant Jordi.\nEn una, Mònica Segovia fa una instal·lació amb papiroflèxia i màquines d’escriure a l’entrada de l’Escola de Música (és el leit motiv de l’exposició, el fil conductor perquè la seva instal·lació es basa en la faula del fil vermell).\nEn l’altra, Júlia Puigcarbó fa la instal·lació “El Banc”, on, sobre aquest, es deixarà un circuit de llibres folrats en negre perquè es puguin emportar però amb la condició de no saber quin t’endús fins que obres la portada; i aquí es quan el públic decideix si la història l’ha escollit a ell o bé ha estat a la inversa. L’artista Imma Navarro participa amb les capses realitzades per l’obra de teatre «Calígula», de Kòmix Teatre, i que Julia Puigcarbó ha escollit per poder formar part de la seva exposició.\nAquest espai de can Ramos també acollirà l’acció poètica amb els escriptors i escriptores de la Garriga Irina Edery, Guillem R. Dasquens i Carla Penna, acompanyats musicalment per Joel Carro, el dijous 22 d’abril, a les 19 h. És un acte gratuït però amb places limitades (reserves al telèfon 688 922 941).\n«Les paraules volen… i ens transformen» és la instal·lació amb versos i poemes que perduren en la memòria i han transformat, composta per un vestit de paper fet per Esther Rivas on hi ha escrit el llibre de l’autora Carla Penna i fotografia realitzada per quan desaparegui aquesta escultura efímera. La instal·lació serà als jardins de l’Asil Hospital del 23 al 26 d’abril, però per motius de seguretat no estarà oberta al públic.\nAcompanyada de dos arbres que portaran roses de paper realitzades pels residents i usuaris de l’Asil Hospital, és un projecte fet en el marc de les «Parelles artístiques», organitzat per l’Associació el Far. S’acompanyarà d’una lectura dramatitzada per l’autora del llibre Ellas… en clave femenina, de Carla Penna i acompanyada per la veu de l’Esther Rivas, la seva parella artística en aquesta incursió en el llenguatge artístic. Serà el 23 d’abril a les 11 h, però per motius de seguretat no estarà obert a públic.\nA més hem realitzat una mini instal·lació a partir de poemes i versos que ens han proposat residents i usuaris de la Fundació Asil Hospital durant el 23 d’abril (de 12 h a 18 h) que es podrà veure a la porta del Centre de Dia, al carrer Llerona 2.\n«Les paraules volen… i omplen la Garriga» completa el Circuit artístic. Són micro-poemes de poetes de fora i del poble, per carrers i espais de la Garriga. Es podran veure entre el 19 i el 23 d’abril.\nArticle anteriorLa Bordalla s’adhereix a Arran\nArticle següentLa Doma acollirà el nou espectacle ‘Del mort i de qui el vetlla’


Coneixes tots els detalls de adidas Varilite So Hooded? A trekkinn fem una especial selecció dels productes de muntanya per a la pràctica de diferents activitats esportives i nivells. Si estàs buscant altres productes de la categoria Roba dona, fes una ullada al catàleg complet de Jaquetes. Totes les marques que distribuïm, com per exemple adidas, t’ofereixen el millor material per practicar aquest esport. El nostre equip tècnic de muntanya ho sap molt bé ja que les ha testejat i en coneix tots els detalls de primera mà!


S'obre la inscripció prèvia pels ajuts extraordinaris de suport a la solvència empresarial\nJa es pot fer el tràmit de la inscripció prèvia dels ajuts extraordinaris directes de suport a la solvència empresarial en resposta a la pandèmia de la Covid-19. Es tracta d'un requisit necessari per optar, posteriorment, a rebre aquest ajut. L'import total del fons dependrà dels fons sobrants de les anteriors convocatòries, que es repartirà fins que s'exhaureixi el pressupost disponible.\nL'ajut vol facilitar la solvència i la reducció de l'endeutament del sector privat de treballadors i treballadores autònoms (empresaris i professionals) i les empreses no financeres més afectades per la pandèmia de la Covid-19. Els requisits per a rebre'l són que les persones sol·licitants siguin treballadors i treballadores autònoms i empreses amb seu social a Catalunya, el volum d'operacions anual de l'exercici 2020 dels quals hagi caigut un mínim del 30 % a l'exercici 2020 respecte de l'exercici 2019, en cas de règim d'estimació directa i que, en tots els casos, tinguin deutes amb proveïdors, creditors financers i no financers, i deutes relatius a costos fixos. Aquestes obligacions s'han d'haver generat entre l'1 de març de 2020 i el 31 de maig de 2021 i han de procedir de contractes anteriors a la data d'entrada en vigor del Reial decret llei, és a dir, anteriors al 13 de març de 2021.\nEl formulari d'inscripció prèvia es pot presentar des de les 9 hores del divendres 12 de novembre fins al divendres 19 de novembre de 2021 a les 14 hores. La prelació en la inscripció prèvia no atorga preferència en l'atorgament de l'ajut.\nPer a més informació pots visitar el web https://dogc.gencat.cat/ca/document-del-dogc/?documentId=914097


Petit gran teatre - Teatre Tantarantana\n1. “Es fa teatre a qualsevol lloc” deia, amb escepticisme, la meva veïna a l’Àtic22 del Tantarantana, i en efecte se’n fa a tot arreu, només cal un espai diàfan, uns actors i públic. La Lara Díez Quintanilla ens rep al final de les escales i ens convida a seure. Creua l’escenari i ocupa la seva localitat entre els espectadors mentre en Ramon Bonvehí ocupa el seu lloc a l’escenari.\n2. De sobte, la sospita que quelcom fosc xiuxiueja per sota les evidències de l’obra ens assola. La força amb què la directora captura turbulències del comportament reconeixibles com a desordres originats per l’ordre instal·lat fora del despatx d’un edifici malalt. La intensitat no desemboca en desassossec gràcies a algunes escletxes d’ironia i humor que esberlen el bastiment del joc i desmuntin els seus mecanismes.\n3. Ni rastre de gesticulació redundant i irrespectuosa amb l’espectador, tot és subtilesa, un text ritmat amb precisió, pauses curulles de contingut… Hi ha a Herència abandonada la voluntat ferma d’allunyar-se del realisme per acostar-nos la realitat mitjançant una mirada endins que amaga un malestar que ens és familiar.\n4. Herència abandonada també és una obra d’actors. De fet, Díez obre amb humilitat, el camí per a què Cesca Vadell i Ramon Bonvehí despleguin el seu talent s’elevin i nosaltres ens elevem amb ells. L’espectacle interpretatiu de tots dos és profund i emocionant que paga la pena de veure.


La Menció Passionarium, novetat dels Premis Recerca Vila d’Olesa – La Bústia\nPer Redacció / La Bústia 29 d'abril de 2019 a les 17:00 0 527 Visites\nLa novetat d’enguany és la Menció Passionarium en reconèixer treballs sobre temàtica passionística a través del Centre d’Estudis i els seus fons\nL’Ajuntament d’Olesa de Montserrat, amb el suport econòmic de l’empresa Kao Corporation, ha convocat la 35a edició dels Premis de Recerca Vila d’Olesa i la 24a Edició del Batec Jove per a treballs de Recerca de Batxillerat i Projectes de cicle formatiu de grau mitjà i superior.\nAquests premis estan destinats al reconeixement de treballs de recerca en qualsevol àrea de coneixement amb un contingut vinculat a Olesa de Montserrat o al seu entorn, o bé realitzats per un olesà/-na, en qualsevol àmbit de de la ciència.\nEnguany, com a novetat, s’ha introduït a les bases la Menció Passionarium —que vincula el Centre d’Estudis Passionarium als Premis de Recerca Vila d’Olesa—, quan un treball presentat a l’edició corresponent dels premis en la modalitat de Ciència Oberta o de Batec Jove destaqui per la vàlua de la recerca en l’àmbit d’algun aspecte relacionat amb el fenomen passionístic, totalment o parcialment. La menció, que no té instituïda dotació econòmica, pretén, no només reconèixer la recerca que es pugui haver fet, sinó també potenciar recerques ulteriors sobre temàtica passionística a través del Centre d’Estudis i els seus fons.\nEl Premi Recerca Vila d’Olesa consta de dues modalitats adultes: la Ciència oberta per a treballs relacionats explícitament amb un tema olesà o d’interès olesà i la Impulsa per a treballs fets per alumnes en qualsevol àmbit de la ciència. Entre els requisits per presentar-hi treballs, les persones aspirants han de tenir acreditat el reconeixement com a investigadores. Els dos premis estan dotats, respectivament, amb 1.500 euros. Cada aspirant pot presentar un únic treball per modalitat.\nPel que fa a la convocatòria del Premi Batec Jove, el premi s’adreça a l’alumnat de Batxillerat i de Cicles Formatius de grau mitjà i superiors dels centres escolars olesans. També s’accepten treballs d’alumnes d’Olesa que estudiïn fora de la vila o bé de joves provinents d’altres centres d’estudi externs a l’àmbit local que hagin destacat en treballs de recerca amb temàtica d’interès olesà. Els treballs que es presentin hauran de ser originals i inèdits i el premi serà de 400€ per a l’autor/a i 400€ pel centre docent.\nEl termini per presentar treballs (en qualsevol de les diferents modalitats) finalitza el 6 de maig a les 14h.


Cau la primera nevada de la temporada al Montseny - somVallès\nCau la primera nevada de la temporada al Montseny\nEl Turó de l'Home acumula per primera vegada aquest any fins a deu centímetres de neu\nDilluns, 15 de febrer de 2016 | 11:26h\nPer primera vegada aquest hivern ha arribat al neu al massís del Montseny. Les precipitacions que han caigut la nit de diumenge a dilluns han deixat emblanquinat el massís. De fet, al Turó de l’Home es van arribar a acumular uns deu centímetres de neu pels 17 litres per metre quadrat de precipitació.\nAquest matí, la pista forestal que travessa el Pla de la Calma des de Tagamanent cap a Collformic estava tancada, així com els accessos al Turó de l’Home. En canvi, per circular per la carretera de Sant Celoni a Santa Fe i per accedir al poble del Montseny des de Santa Maria de Palautordera no hi ha registrada cap afectació especial. Els punts més elevats dels Cingles de Bertí també van quedar emblanquinats.


Primera edició del Raid Hípic Alt Pirineu, a Bellestar — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Primera edició del Raid Hípic Alt Pirineu, a Bellestar\nPrimera edició del Raid Hípic Alt Pirineu, a Bellestar\nLa nova competició es podrà veure al llarg d'aquest dissabte a l'Escola Agrària. Catalunya és actualment una potència mundial en aquesta disciplina, amb diversos campions internacionals\nPrimer Raid Hípic Alt Pirineu\nL'Escola Agrària del Pirineu, a la finca La Colomina de Bellestar, serà escenari aquest dissabte, dia 5, d'una nova competició: el primer Raid Hípic 'Alt Pirineu'. L'activitat a la instal·lació de Montferrer i Castellbò es durà a terme des de les 8 del matí i fins a les 6 de la tarda.\nLa nova cursa és impulsada pel Club Hípic Urgell-Pirineus (CHUP). El seu president, Fernando Muñoz, ha explicat a RàdioSeu que l'objectiu de l'entitat és "fomentar les activitats esportives amb cavalls" i que han unit aquest interès al fet que l'Escola Agrària imparteix actualment estudis vinculats a l'activitat eqüestre.\nEls raids són curses de resistència. A més a més, Muñoz subratlla que actualment "Catalunya és una potència mundial en aquesta disciplina", perquè hi ha diversos catalans que n'han estat campions del món i, a més a més, alguns d'ells s'hi dediquen a nivell professional als Emirats Àrabs, el país on hi ha els millors cavalls de l'especialitat. Per això, volen introduir-hi també l'Alt Urgell i el Pirineu.\nLa competició consta de tres categories: CET 40, CET 60 i CET 0# -Social 20. La prova també busca l'objectiu d'apropar al públic general els valors de l'hípica i allunyar-lo de la visió de "glamur" que encara en té molta gent per mostrar que, si hi ha vocació, és una activitat a l'abast de molta gent.\nL'activitat neix amb el suport de l'Ajuntament de la Seu d'Urgell, Meydan i Mister Craftsman.


Portes obertes a La Farga\nSeran el proper 6 de Març i de manera presencial\nDes de La Farga, estem treballant per poder atendre-us de la millor manera, en especial a aquelles que tot just estan coneixent-nos ara. Els darrers mesos hem seguit tots els passos i recomanacions dictats per Salut, que han fet que pràcticament tot el contacte fos via online.\nEns complau dir-vos que el 6 de Març, seguint els protocols establerts, celebrarem unes jornades de portes obertes presencials. Serà una oportunitat única perquè pugueu veure i conèixer les instal·lacions de l’escola, tant els edificis d’Infantil i Cicle Inicial a Valldoreix com la resta de les etapes educatives, a Mira-Sol.\nLes visites seran en grups reduïts, en unes franges horàries concretes (que haureu de seleccionar en el formulari que trobareu més avall) i en les que un professor de l’escola us anirà acompanyant, sempre seguint les mesures d'higiene recomanades.\nÉs imprescindible que us apunteu en el formulari que us deixem a continuació.\nEsperem saludar-vos ben aviat a la nostra escola.


Raspall Elèctric GHD glide | NEIMA CENTRE D'ESTETICA\nRaspall Elèctric GHD glide\nPerquè a vegades els llençols se'ns peguen...gaudeix de més temps en el llit fent el que més t'agrada gràcies a ghd glide, el primer raspall elèctric professional de ghd que allisa el cabell ràpidament i sense esforç.\nLa tecnologia ceràmica amb ionizador escalfa el raspall de manera constant per a mantenir-lo a la temperatura de pentinat òptima de 185 °C, garantint un cabell visiblement més saludable. Els ions eliminen l'enscrespament, aconseguint un cabell llis en uns segons. La combinació de truges curtes i llargues d'alta densitat permet pentinar grans seccions de cabell, oferint-te un acabat suau i ple de moviment.\nPer a una major facilitat d'ús, el raspall elèctricghd glide compta amb manera de suspensió automàtic que fa que s'apagui després de 60 minuts d'inactivitat. A més, el seu cable de longitud professional de 2,7 metres et dóna tota la llibertat que necessites per a aconseguir el pentinat perfecte.\nInclou a ghd en la teva rutina de bellesa i converteix-te en la reina dels llençols!


Les universitats públiques catalanes reclamen al govern millores en la política universitària | ACUP\nEl canvi en l’estructura dels estudis universitaris ha de fonamentar-se en raons acadèmiques que garanteixin l’adquisició de les competències formatives necessàries que facilitin als graduats una adequada inserció en el món laboral, i també atenent a la convergència amb l’Espai Europeu d’Educació Superior (EEES). La declaració també detalla que la modificació de la reducció de la durada d’un grau no pot comportar una disminució de la subvenció pública total; i que la modificació de l’estructura acadèmica no pot conduir en cap cas a un increment del cost de la matrícula per als estudiants.\nTrobareu la Declaració íntegra en el document adjunt (a la dreta).\nDeclaració Rectors.pdf434 KB


El projecte de les pantalles a l'AP-7 a Mira-Sol es desencalla gràcies als Next Generation\nEl pas de l'autopista pel carrer de Guadalajara, a Mas Gener FOTO: TOT Sant Cugat\nEl Ministeri de Foment de l'Estat té la intenció d'incloure el projecte dins dels fons europeus Next Generation, la qual cosa obliga a licitar-lo abans d'acabar el 2023\nper Ferran Mitjà Soto Periodista 7 de juny de 2021\nEl projecte de les pantalles acústiques per mitigar la contaminació acústica provinent de l'AP-7 a Mira-Sol sembla que pot desencallar-se, tal com ha explicat el tinent d'Alcaldia d'Hisenda, Pere Soler, en el consell de barri de Mira-Sol. La col·locació d'aquestes plaques és una llarga reivindicació dels veïns de la zona, i l'Ajuntament ha mantingut durant molt temps converses amb el Ministeri de Foment de l'Estat. Unes converses, però, que van frenar-se durant la pandèmia de la Covid-19 i que s'han tornat a engegar amb fluïdesa en les darreres setmanes.\nEls Next Generation acceleren el projecte\nEn aquest sentit, tal com ha explicat Soler en el consell de barri, la situació pot desencallar-se, ja que el Ministeri de Foment ha decidit utilitzar els fons europeus Next Generation per tal de tirar-lo endavant, a més de reservar-se grans partides en els pressupostos de l'Estat amb l'objectiu d'executar grans inversions. El fet que el projecte passi a finançar-se amb aquests fons europeus, tal com ha apuntat Soler, farà que la licitació i l'execució s'acceleri. En aquest sentit, els fons del Next Generation són caducs, amb la qual cosa, la licitació del projecte s'ha de fer abans d'acabar l'any 2023, i l'execució de les obres ha d'estar enllestida abans d'acabar el 2025. De fet, Soler ha assegurat l'obra podria inclús fer-se abans: "ens han dit que el projecte és una prioritat pel Ministeri de Foment, i es podria licitar el 2022 i estar acabat el 2024".\nParal·lelament, el tinent d'alcaldia ha reconegut que "el projecte està aprovat i falten alguns serrells per aprovar la licitació", tot i que ha destacat que encara cal acabar de concretar i oficialitzar la qüestió. "El projecte Està a Madrid. És cert que no hi ha cap document". De totes maneres, la licitació no passarà per període d'al·legacions, amb la qual cosa, tirarà endavant una vegada s'aprovi.\nEuropa ha destinat 1,8 bilions d'euros als fons Next Generation amb l'objectiu de recuperar-se de la pandèmia de la Covid-19, a més de fer una Europa més verda i digital.\nMira-sol Consell de barri


El cupaire i la pròpia creu | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nEl cupaire i la pròpia creu\nTots els partits acaben generant termes per designar els seus seguidors, també despectius\nBarcelona 4 GEN 2016 - 12:24\tCET\nAnna Gabriel i altres membres de la CUP. Quique García EFE\nCupaire. És el terme de moda, i mereix amb tots els honors ser designat neologisme del 2015. No cal dir que, en escriure’l amb el Word, el delator de faltes amb què està equipat el programa me’l marca amb la línia vermella ondulada, com si estigués mal escrit, però hem disposat de temps suficient (tres mesos!) per habituar-nos a la seva presència constant en els mitjans, ara que han tingut a les seves mans assembleàries el destí d’una cosa tan grossa. Ja fa setmanes que s’ha trobat amb traça el terme per designar els membres i simpatitzants de la CUP amb aquesta fórmula, cupaire, i cal celebrar l’encert.\nFarem bé de preparar-nos, perquè les eleccions al març (i les negociacions posteriors, com ha passat ara) segur que ens brinden oportunitats per generar nous termes que designin, com en el cas esmentat, els seguidors d’una formació política, una mena de gentilici de partit, diguem-ne un partilici (consti que m’ho acabo d’inventar). De partilicis n’hi ha hagut sempre, de bracet dels partits tradicionals, i ja estem avesats a termes com socialista, popular, convergent o ecosocialista, però ara l’emergència de noves forces ens obliga a repassar la nòmina de morfemes de la llengua amb vista de catalogar els nous actors de la política.\nJa s’han vist intents que van per aquí. No fa pas gaire un influent opinaire parlava dels comuns per referir-se als militants i seguidors de les successives formacions avalades per Ada Colau, primer a les municipals i després a les generals, però tal com ho vaig llegir em vaig veure obligat a fer enrere. Els comuns? ¿No deu ser pas una trampa per veure si ells mateixos, en la dèria de duplicar masculins i femenins, parlen dels comuns i les comunes? No em fa gens el pes, i m’imagino que és un terme que no agafarà ni amb silicona, però cal admetre que dir-ne comunistes seria terriblement injust, en tant que evoca una ideologia extinta que no diuen professar. Hi ha altres opcions que ja estan agafades, com serien comunals i comuners, però tenim disponibles coses com comunites i comunaires, seguint la veta oberta amb el sufix -aire, tan productiu. M’imagino que, si es presenten al març, se n’haurà de parlar.\nTambé són uns nous agents de la política els membres de Podem, que informalment ja han rebut dos partilicis possibles, molt semblants i prou funcionals, que tard o d’hora acabaran confluint, abans i tot que tota l’esquerra: podemites i podemistes. Bé, també els diuen bolivarians, populistes o comunistes, però és de suposar que darrere d’aquests apel·latius no hi ha tant la voluntat de designar uns individus que hi simpatitzen, sinó només una forma com una altra d’escarnir-los. Que tot és possible.\nI ens falta encara un altre partit en alça, Ciutadans, que, amb un nom que ja designa un grup de gent, sembla que camufli la necessitat de disposar d’un altre terme per a la seva pròpia militància. Un seguidor de Ciutadans, és un ciutadà? Inés Arrimadas, és la líder ciutadana? És evident que hauríem d’evitar que s’arribés a aquesta equivalència, perquè l’ambigüitat genera un enorme avantatge comunicatiu justament per a la formació implicada. Però s’ha de reconèixer que costa trobar una fórmula: ciutadanaires, ciutadanecs, ciutadanistes, ciutadins... sona tot terriblement difícil. De moment s’hauran de conformar amb la descripció cromàtica de militants taronges.\nJa ho veurem, suposo, els lingüistes amb pretensions acostumem a constatar que la llengua té els seus propis codis, que sovint se’ns escapen. Ara bé, veient com els cauen les plantofades, no crec que els cupaires s’escapin de ser la diana d’algun possible partilici que sigui també despectiu, tal com el PSC carrega amb sociates, el PP amb peperos i CDC amb cónvers. Segur que alguna creu acabaran duent.


La galera, el crustaci humil que arriba a l’alta cuina\nMalgrat el seu gust excel·lent, la galera ha sigut un producte tradicionalment menystingut\n6 min. ULLDECONA 01/04/2019 16:11\n651x366 La galera, el crustaci humil que arriba a l’alta cuina / MARC PRADES / ANTIC MOLÍ La galera, el crustaci humil que arriba a l’alta cuina / MARC PRADES / ANTIC MOLÍ\nSaludar els comensals al final d’un àpat pot obrir camins inesperats als fogons d’un restaurant. Si no, què l'hi preguntin al xef Vicent Guimerà, del restaurant L’Antic Molí d’Ulldecona (Montsià), reconegut amb una estrella Michelin: “Recordo que el servei estava a punt d’acabar i vaig sortir de la cuina per saludar quatre comensals que havien demanat uns escamarlans, marcats a l’espatlla i acompanyats d’una patata trinxada”. “Ara que ja sabem que cuines molt bé els escamarlans, per què no t’atreveixes amb la galera?”, li van preguntar. No era una proposta ingènua, perquè fins llavors la versatilitat de la galera a la cuina catalana era limitadíssima i pocs restaurants li atorgaven protagonisme al menú. A partir d’aquella conversa, Guimerà va intuir moltes potencialitats a un producte humil encara per explorar més enllà de les sopes o fumets per elaborar arrossos i guisats. I per això va començar a donar voltes a la idea. Sense saber-ho, aquells comensals li havien proposat un repte. Ara, dotze anys més tard, la galera s’ha consolidat als restaurants de la costa de l’Ebre, fins i tot entre els que promouen l’alta cuina. El camí, però, no ha sigut del tot fàcil.\n651x366 El xef Vicent Guimerà, de l'Antic Moli d'Ulldecona / MARC PRADES / ANTIC MOLÍ El xef Vicent Guimerà, de l'Antic Moli d'Ulldecona / MARC PRADES / ANTIC MOLÍ\nUn producte complex\nLa galera es pesca als fons sorrencs de la desembocadura dels rius. Se'n troba a tota la costa catalana, tot i que prolifera especialment al delta de l'Ebre, on, tradicionalment, els pescadors l'han regalada pel seu escàs valor comercial. El preu era tan minso que s'utilitzava com a esquer per a la captura d'altres tipus de peixos. I és que la pell dura, l'anatomia punxant i les pinces àgils i estretes per caçar els peixos més petits li han donat mala fama. Fins i tot el seu nom científic, 'Squilla mantis', delata aquesta mala imatge i remet a la 'Mantis religiosa', un insecte caníbal popularment conegut amb el nom de pregadeu, amb qui pot tenir certa semblança, malgrat que no hi té absolutament res a veure com a espècie. A això cal sumar-hi que és un crustaci de carn lleugera i poc consistent, difícil de cuinar i sobretot complicat de manipular en el moment de consumir-lo al plat. Però, malgrat tot, el gust és excel·lent. I la gastronomia popular ben bé que se n'ha aprofitat: a les poblacions marineres del sud de Catalunya, qui no ha gaudit al voltant d'un plat tan simple com les galeres fregides o a la planxa?\n"Quan ens vam plantejar de portar la galera a l'alta cuina ens vam trobar amb un gran inconvenient: la dificultat de presentar-la al plat d'una manera atractiva i còmoda per al client", recorda el xef Vicent Guimerà. Més enllà dels usos més populars en sopes, fumets, fregides o a la planxa, pocs restauradors havien apostat per un producte de crosta punxant, difícil d'obrir, amb un interior carnós, però lleuger i volàtil. "Descobrir que, per pelar-la bé, abans cal que la congelem, va significar un primer pas. Ara ens pot semblar molt obvi, però fa dotze anys les tècniques per manipular aquest crustaci no estaven documentades. És un producte complex i peculiar i no tots els procediments funcionen. A poc a poc, l'hem anat coneixent i això ens ha permès innovar", afegeix. Ara al restaurant L'Antic Molí d'Ulldecona les serveixen de la manera més inversemblant: pelades i arrebossades, escabetxades, amb paté, al whisky, en format de bunyol, ravioli, 'noodles' o croqueta, acompanyades d'anguila fumada i bolets, entre molts altres preparats. A més de la carn, n'aprofiten les antenes, la closca i les potes en un procés que ha permès disseccionar tot el cos de la galera i experimentar amb el gust de cada una de les parts.\n651x366 Galeres al whisky amb fum de roure / MARC PRADES / ANTIC MOLÍ Galeres al whisky amb fum de roure / MARC PRADES / ANTIC MOLÍ\nUn producte km 0 de l’Ebre\nPerò L’Antic Molí no és l’únic establiment del sud de Catalunya que ha prestigiat la cuina de la galera. Entre l’hivern i el principi de la primavera –l'època en la qual les galeres acostumen a estar més plenes de carn– els restaurants de la costa de l’Ebre a Alcanar, Sant Carles de la Ràpita, l’Ampolla i l’Ametlla de Mar promouen conjuntament les Jornades Gastronòmiques de la Galera, que enguany han arribat a la sisena edició. També a Cambrils, una mica més al nord, s’hi organitza una proposta similar. “Fa vint anys gairebé es regalava i ara el preu del quilo de galera fluctua al voltant dels deu euros. Gràcies a l’esforç dels restauradors hem aconseguit situar-la com un dels atractius gastronòmics singulars de la cuina local, vinculat a un producte gustós, de proximitat i nutritivament molt sa. La cuinem de moltes maneres, tot i que si puc escollir, jo em quedo amb l’arròs amb galeres i carxofes, un dels plats més tradicionals i populars del nostre establiment”, explica Inma Boria, presidenta del Col·lectiu de Cuina La Ràpita - Delta de l’Ebre i propietària del restaurant Llansola, un local gairebé centenari de Sant Carles de la Ràpita.\nAixí, la cuina de la galera bascula entre els plats tradicionals i les elaboracions dels grans xefs que revolucionen les pautes i les dinàmiques preconcebudes. És una cuina que posa al centre del seu treball el gust, que respecta els cànons de la tradició, però busca noves presentacions per fer vibrar els comensals. Això sense deixar de banda la dieta saludable i els valors nutricionals vinculats a la tradició mediterrània: aquest és un crustaci que conté un 20% de proteïnes d'alta qualitat i baix en calories, perquè la seva aportació en greixos és escassa. A més, és ric en minerals com el iode i el zinc i una bona font de vitamines del grup B.\nLa biblioteca gastronòmica guarda un espai a la galera\nDes del 2008, el restaurant L'Antic Molí dedica cada any un menú monogràfic a la galera per reivindicar-ne el valor a l'alta cuina. I ara bona part de les receptes que ha acumulant durant tota aquesta trajectòria les ha recollit al llibre 'Vicent Guimerà. La galera. L'Antic Molí' (Planeta Gastro), amb pròleg del gastrònom Pep Palau. És el primer volum al mercat dedicat íntegrament a la galera. "Vicent Guimerà és un cuiner profundament arrelat al paisatge culinari del seu entorn, un paisatge de terra i mar, essencialment mediterrani [...], un mar que acarona la costa, que ofereix peix de gran qualitat i crustacis únics. Com única és la galera, que Guimerà ha convertit en la bandera marinera de l'Antic Molí", hi escriu Palau. La producció del llibre s'ha cuinat a foc lent. "Hi hem estat treballant durant gairebé tres anys perquè hem hagut de convèncer els editors. La galera no és un crustaci carnós i dur, com el llagostí o la gamba, i això ens ha posat entrebancs a l'hora d'explicar-nos", comenta Guimerà. Per això es tracta d'un llibre que inclou teoria –amb textos de la periodista Maria Pilar Canalda i d'Alícia Estévez, investigadora de l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries de la Generalitat de Catalunya– i pràctica, amb receptes que expliquen com treballar i manipular la galera, amb la voluntat de facilitar la feina de restauradors i estudiants cuina i d'obrir una nova etapa a la biblioteca gastronòmica del nostre país. "Sempre m'ha agradat documentar-me i quan estudiava m'hauria agradat trobar un llibre com aquest als prestatges de la biblioteca”, conclou Guimerà.


MOCIÓ D'IMPULS AL CONSUM D’ENERGIES RENOVABLES\nEl Ple del 29 de març del 2016, ERC va presentar una moció amb el títol Energia sostenible i socialment responsable. De fet la denominació original de la moció era Som energia però els canvis derivats del consens amb el grup municipal Som de Castellar-Psc varen modificar el títol i alguns acords. En essència, però, el propòsit de la moció i les seves demandes es varen mantenir inalterables. Es tractava, bàsicament, que l’energia elèctrica consumida pel municipi fos d’origen renovable.\nEn aquella moció s’establia en el punt 1c que les conclusions de la comissió s’haurien de concretar en tres mesos. De fet, la creació de la comissió, anunciada en el punt 1a tampoc s’ha formalitzat mai. Un any després de l’aprovació de la moció tot està encara pendent.\nMalgrat tot, ERC ha contribuït decisivament que el Consell Comarcal s’impliqui activament en el tema de les energies renovables.\nUn dels objectius del Pla d’Actuació Comarcal 2016-2020 va en el sentit de treballar per disposar d’instruments i coneixements per tal de desplegar les eines necessàries per fomentar i promocionar a la comarca del Vallès Occidental el consum i la producció d’energies renovables i la lluita contra el canvi climàtic.\nEl Consell Comarcal, per mandat del Consell d’Alcaldes i Alcaldesses del Vallès Occidental, manifesta la voluntat d’assessorar els ajuntaments per evitar els efectes de la pobresa energètica i formar el personal tècnic dels ajuntaments en temes de facturació elèctrica, d’eficiència i estalvi energètic.\nSom Energia, com a cooperativa de consum d’energia verda sense ànim de lucre, és conscient de la situació de pobresa energètica que viuen moltes persones en situació econòmica precària i defensa un nou model energètic basat en les energies renovables i la producció local en el qual es pugui lluitar contra la precarietat en la cobertura de les necessitats d’energia.\nEl Consell Comarcal del Vallès Occidental i Som Energia han signat un conveni marc per a la comarca, el 8 de febrer de 2017, per tal de promoure instal·lacions de caràcter públic de producció d’energia verda, valorar la possibilitat de contractar Som Energia per al subministrament d’equipaments públics i formar en matèria de facturació eficiència i estalvi energètic al personal tècnic de la comarca.\nTant el Consell Comarcal del Vallès Occidental com la cooperativa Som Energia han expressat la seva total predisposició i voluntat perquè tots els ajuntaments de la comarca que ho desitgin puguin adherir-se a aquest conveni marc.\nMoció IMPULS AL CONSUM D’ENERGIES RENOVABLES\nAtès que aquest ple ja ha expressat repetides vegades la voluntat de caminar cap a un model energètic més sostenible, de cercar la constant millora de l’eficiència energètica i de lluitar contra la pobresa energètica al nostre municipi.\nAtès que aquest ple ja va aprovar per unanimitat la moció Energia sostenible i socialment responsable on es plantejava el consum d’energies provinents de fonts renovables i sostenibles\nAtès que el conveni marc entre el Consell Comarcal del Vallès Occidental i Som Energia possibilita millors i majors actuacions en l’àmbit municipalista pel que fa al consum d’energies verdes i renovables.\nEl Grup Municipal d’ERC proposa al Ple l’adopció dels següents acords:\nPrimer.- Donar suport al conveni marc signat entre el Consell Comarcal del Vallès Occidental i la cooperativa Som Energia.\nSegon.- Impuls i desplegament de la moció aprovada per unanimitat en el Ple del 29 de març del 2016\nTercer.- Comunicar aquest acord al Consell Comarcal del Vallès Occidental i a la cooperativa Som Energia.\nFinalment volem manifestar que som plenament reiteratius amb aquest tema. Insistim tan com podem o fins i tot més del que podem. I saben perquè?.\nPer una qüestió de justícia social?. Si però no només.\nPer una qüestió de medi ambient?. Si però no només.\nPer evitar les portes giratòries?. Si però no només.\nPensem que, a més a més de totes aquestes raons, n’hi ha una altra que és tan potent com perillosa. I es la concentració de poder en mans d’unes poques i grans companyies que gestionen elements que afecten a la ciutadania sense que aquesta se’n pugui defensar a través d’unes eleccions. La gestió i possessió d’uns recursos tan sensibles com escassos a mans d’empreses que l’únic valor afectiu i efectiu és el compte de resultats econòmics i no la vulnerabilitat de la societat, es altament perillosa.\nNosaltres creiem que quan augmenta el poder absolut d’una minoria minva absolutament el de la majoria i amb aquestes condicions fins i tot un ase pot governar.\nQui te el poder de posar les coses en ordre també el te el poder de posar les coses sota un ordre que controli.\nL’únic poder absolut legítim és el de la ciutadania. I aquest el defensarem per damunt de tots els altres poders. Especialment de les poderoses companyies energètiques.


Bartolo: «Després d'una derrota, necessitem una injecció de confiança»\nXavi Bartolo, entrenador del CF Reus, lamenta la quarta derrota seguida del seu equip i confia en les paraules de Joan Oliver davant la solució econòmica pendent\ndissabte, 1 de desembre 2018 - 21:38h | Actualitzat a 01/12/2018 21:55h\nXavi Bartolo, entrenador del CF Reus, ha analitzat en calent la quarta derrota consecutiva del seu equip. El tècnic lleidatà ha passat per la sala de premsa de l'Estadi i no ha dubtat en defensar la tasca dels seus jugadors: «L'equip ha fet mèrits per puntuar en els partits que darrerament hem perdut però el resultat ha estat el de derrota. Avui s'ha vist igualtat en molts aspectes, haurem tingut més possessió però ells estaven amb més presència a l'àrea».\nDetalls i factors a millorar\nBartolo ha lamentat que «qualsevol cosa et fa guanyar o perdre un partit. Hem tingut l'ocasió de Linares i, després, han marcat aprofitant un rebuig i el partit queda molt condicionat i acabes perdent un encontre que al principi de la segona meitat estava igualat». El roig-i-negre ha anat més enllà i també ha fet autocrítica en la parcel·la defensiva: «Hem de millorar defensivament, et generaran molt o poc però acabem encaixant sempre. En l'àmbit ofensiu tot està limitat per la qualitat que tens dalt però el primer pilar és que defensivament tinguem una dinàmica on no es generin gaire i deixem la porteria a zero».\nEscolta la roda de premsa de Xavi Bartolo després del CF Reus-Mallorca (0-2)\nQue fa falta una solució al CF Reus és quelcom evident davant la crisi econòmica que pateix l'entitat. Ara bé, Bartolo crec que també cal per aixecar els ànims del vestidor: «Després d'una derrota, necessitem una injecció de confiança i de moral. Estic absolutament convençut que la solució arribarà. Oliver s'ha marcat uns terminis molt curts de temps assegurant que el tema se solucionarà. L'hem de creure a ell, estava molt convençut que aquesta pròxima setmana quedaria parcialment solucionat».\nI és que Bartolo diferencia el remei en dues fases: una primera on es posin al dia les nòmines dels jugadors i una segona on se solucioni el tema del límit salarial que pugui permetre la inscripció, a partir de l'1 de gener, dels futbolistes marginats. Bartolo ha avisat que si tot acaba bé, ningú assegura que els triomfs comencin a caure de dos en dos: «Rebre els diners no garantirà que el pròxim partit estarà guanyat. No seria bona resposta per part del club que la primera fase econòmica no se solucionés, que no es paguessin les nòmines».\nDavid Querol ha tornat a vestir-se de curt per jugar un partit de futbol | Laia Solanellas\nQuerol: «O tots o ningú»\nDavid Querol ha tornat a sentir-se futbolista. Després de vuit mesos allunyat del terreny de joc, el davanter reusenc ha tornat a trepitjar la gespa de l'Estadi per jugar un partit amb la samarreta roig-i-negra. El dorsal set dels del Baix Camp assegura que «personalment estic molt content després de quasi nou mesos sense trepitjar la gespa, és molt satisfactori» tot i que no pot evitar la tristesa per la situació que es travessa: «No aconseguim donar-li la volta a això, ens han generat les mateixes ocasions que nosaltres però ells les marquen i nosaltres no».\nSobre la reacció del seu genoll després del retorn, a Querol ja l'han advertit que «si vull tornar a jugar, he de suportar aquest mal. Quan les ganes són tan grans, el mal és menor», ha afirmat el punta roig-i-negre. Querol també ha valorat la possibilitat que el grup inversor interessat en el CF Reus decideixi solucionar el pagament de les nòmines però no vulgui fer-se càrrec dels jugadors pendents d'inscripció: «O tots o ningú. Oliver ja ens ho va dir. Veig els companys que no estan inscrits cada dia i són molt grans. No ens acompanya res. O tots o ningú, ho vol Oliver i tota la plantilla».\nEscolta les paraules de David Querol


Les possibilitats que els presos de l'1-O surtin abans de Nadal s'esvaeixen\nEl govern espanyol segueix treballant amb les vies dels indults i la reforma de la sedició i no es descarta una sortida prèvia a la campanya del 14-F\nper Gerard Recasens dilluns, 23 de novembre 2020 - 11:56h\nEls polítics catalans empresonats per l'1-O, en una imatge d'arxiu durant una de les sortides quan tenien el tercer grau. | Europa Press\nL'horitzó dels propers mesos per als líders socials i polítics del procés empresonats des de fa tres anys és encara molt incert. Malgrat que en els darrers dies diversos mitjans han especulat que podrien sortir de la presó abans de la campanya de les eleccions autonòmiques del pròxim 14 de febrer, aquesta possibilitat no està encara definida i caldrà estar atents al que pugui passar en aquest sentit en les properes setmanes. El que sí que sembla clar és que no hi haurà una excarceració prèvia a les festes de Nadal. Així n'informa aquest dilluns, 23 de novembre, el diari 'El Mundo'.\nA un mes de les festes que, malgrat la pandèmia, impliquen reunions familiars, recolliment a casa i un cert ambient de família, germanor i nostàlgia, sembla clar que els presos passaran el seu tercer Nadal empresonats —el quart per a Junqueras, Forn, Sànchez i Cuixart, tot i que els tres darrers tindrien dret a permisos, com alguns dels altres polítics condemnats pel Tribunal Suprem. Així, encara que pren força una possible sortida prèvia a la campanya del 14-F, en perd l'opció —que també havia estat sobre la taula— que els presos ja poguessin passar el Nadal a casa.\nEls indults, encara lluny d'arribar a la taula del Consell de Ministres\nAra per ara, els indults s'han començat a tramitar, però segons la informació del diari 'El Mundo' la seva resolució encara trigarà setmanes. Cal recordar que des d'ara i fins la setmana de Nadal n'hi ha tres de completament hàbils i una quarta de reduïda, coincidint amb el pont de la Puríssima. Això, sumat al col·lapse judicial derivat de la pandèmia, fa complicat que el Tribunal Suprem emeti l'informe —necessari, però no vinculant— amb el seu parer sobre l'indult als presos.\nEs preveu que el tribunal de Manuel Marchena i la Fiscalia s'hi mostrin en contra, però l'Advocacia General de l'Estat podria donar suport a la mesura de gràcia perquè el govern espanyol s'hi pogués basar en cas de decidir, en Consell de Ministres, la concessió de l'indult als condemnats pel procés. Tot plegat, però, es preveu per a principis de 2021.\nLa reforma del Codi Penal pot ser més lenta del que es preveia inicialment\nTres quarts del mateix sobre la reforma del Codi Penal per rebaixar el delicte de sedició. L'esborrany de Justícia està enllestit, però abans que el Consell de Ministres hi doni l'OK, calen informes —no vinculants— del Consell d'Estat, el Consell Fiscal i el Consell General del Poder Judicial. A més, el ministre Campo pretén obrir un debat amb participació del món jurídic sobre la reforma, cosa que en pot endarrerir l'aprovació i pràcticament descarta que es pugui produir abans de final d'any.\nLa informació d''El Mundo' també deixa entreveure un nou obstacle: atès que la condemna de molts dels presos és per sedició en concurs amb malversació de fons i, pel que fa a aquest darrer delicte, no es preveu cap rebaixa, podria ser que les penes dels presos no es poguessin rebaixar dels set anys. Una possibilitat que caldrà veure en les properes setmanes si acaba sent, efectivament, un nou escull pels presos, o el govern espanyol facilita sortejar-lo per trobar una solució política a un problema, el de la presó dels líders independentistes, que es vol que deixi de marcar l'agenda de la política catalana i espanyola com en els darrers anys.


Sunshine House Roma Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nSunshine HouseVia Pavia 30, Policlinico, Roma, Itàlia, 00161 - Veure al mapaExcepcional9,8Basada en12comentarisSunshine HouseVeure més fotosVeure més fotosVeure més fotos9,8 Excepcional valoració dels hostesVeure tots els comentaris"The apartment is located is a very nice area, close to the m..."IoannaGreeceVista exteriorVeure més fotosExcel·lent ubicació 9,6Veure el mapaVeure totes les 25 fotos9,6UbicacióParticularitats que li encantaranTransport públic a 450 m\nOpcions d'habitacióVeure les fotosCasa de Dues Habitacions (Two-Bedroom House)...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosCasa de Dues Habitacions (Two-Bedroom House)...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosCasa de Dues Habitacions (Two-Bedroom House)...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosCasa de Dues Habitacions (Two-Bedroom House)...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosCasa de Dues Habitacions (Two-Bedroom House)...plat de dutxabalcó/terrassaFixa les dates per veure preus\nDistàncies i informació bàsicaaeroports a prop14 kmCiampino–Aeroport Internacional G. B. Pastine (CIA)24 kmAeroport Leonardo da Vinci, Fiumicino (FCO)estacions de tren i autobús450 mEstació de Metro de Policlinico650 mEstació de Metro de Bolognahospitals i clíniques4,6 kmOspedale Santo Spiritofarmàcies450 mFarmaciabotiga de conveniència1,3 kmCoopRetirada d'efectiu150 mATM\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Roma, no busqui més enllà de Sunshine House. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Sunshine House és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, ascensor. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Sunshine House és una selecció idònia per a la vostra estada a Roma.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Idiomes ParlatsAnglèsFrancès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Consells del teu dentista per a protegir l’esmalt dental | Clínica Dental Miravé\nConsells del teu dentista per a protegir l’esmalt dental\nSabies que l’esmalt dental és el teixir més dur del cos humà? Aquesta part de les nostres dents està composta per un mineral anomenat hidroxiapatita, amb una duresa extrema però, alhora, també fràgil.\nLa funció de les dents és mastegar els aliments que ingerim i, per poder-ho fer, és lògic que aquestes peces siguin dures i resistents. Però per a que la duresa perduri en el temps, els experts recomanen tenir cura de l’esmalt seguint una sèrie de recomanacions i hàbits que no podem oblidar en el nostre dia a dia:\n-Moderar el consum d’aliments amb sucre. Les begudes dolces i carbonatades, de la mateixa manera que succeeix amb els dolços, són perjudicials per a l’esmalt dental. L’excés de sucre a la seva composició, combinat amb les bactèries que habiten a la nostre boca, contribueixen a la formació d’àcids que desmineralitzen l’esmalt. De la mateixa manera, ingerir aliments àcids en excés també pot contribuir a la desmineralització.\n-Adéu al tabac. És l’enemic número 1 de les nostres dents i genives. En relació amb la salut bucodental, la composició del tabac desgasta i taca la dentina, a més de perjudicar seriosament la nostra salut.\n-Hidratació. La ingesta d’aigua no només és bona per depurar, hidratar i mantenir actiu el nostre organisme, també és un bàsic si voleu mantindré la boca neta.\n-Ets el que menges. El teu organisme ajuda a enfortir l’esmalt, però si a més a més et nodreixes amb els minerals i les vitamines per a mantenir el teu cos sa, el teu esmalt ho notarà. Quins aliments són recomanables? Les verdures de fulla verda, els làctics i els aliments rics en proteïnes ens ajudaran a enfortir l’esmalt.\n-Mantenir una correcta higiene dental. És fonamental que les nostres dents i genives estiguin sans i nets, i no hi ha una altra manera d’aconseguir-ho que mitjançant una correcta higiene dental. Per poder-ho aconseguir, és important l’ús d’un raspall que s’adapti al nostre tipus de dent i geniva i que la neteja es faci mitjançant moviments circulars, utilitzant el fil dental i finalitzant amb l’esbandida corresponent.\nCada pacient és diferent i és normal que després de llegir aquest article et formulis preguntes. Per això, a Clínica Dental Miravé t’animem a que realitzis una primera visita amb els nostres professionals odontòlegs per a resoldre tots els dubtes i conèixer d’aprop els tractaments que millor s’adapten a les teves necessitats. Pots reservar la teva cita a través del formulari online de les nostres clíniques homònimes.


Bitllet per la ronda final | Futfem.cat\nLa sub-15 de Mireia Vera tenia un nou repte aquest matí. Les catalanes s'enfrontaven a Múrcia. L'inici de la sub-15 a la competició ha estat immillorable, superant la primera fase amb golejades: 0-6 contra la selecció d'Aragó i 4-0 contra la selecció canària. Divendres, es va jugar el primer partit d'aquesta segona fase, les catalanes van superar Euskadi per 2 gols a 1.\nEl domini de les catalanes ha estat present des del primer moment. El primer gol de les locals no ha tardat a arribar, quan només s'havien jugat tres minuts, Nora Fernández, ha fet el primer. Catalunya ha començat a imposar el seu joc i, minuts més tard, Laura Lobo ha fet el segon. Les catalanes han seguit tenint oportunitats per ampliar el marcador, però no ha estat fins al 32, quan Nora Fernàndez ha fet el tercer de cap.\nJa a la segona part, el domini català ha seguit. Amb només 3 minuts, Judit Ferré ha fet el quart aprofitant una centrada des de la dreta. Múrcia, amb prou feines ha passat del mig del camp i, això, li ha permès al conjunt català seguir fent el seu joc. En el minut 71, Nora Fernández ha fet el cinquè, aprofitant una passada en profunditat i. El sisè, ha estat obra de la màxima golejadora del campionat, Laura Mas Berenguer aprofitant una pilota centrada. Ja a les acaballes del partit, Lucia Carmona ha fet el setè aprofitant una centrada des del córner.\nQuatre de quatre. Mireia Vera explica que el partit d'avui els hi dóna un plus a l'equip per arribar a la fase final competint, a més, segueixen invictes a la competició i ja esperen rival: «Volíem resoldre el partit ràpid, assegurar-nos el pas a la fase final. La complicació que teníem és que ens acomodéssim però crec que des del primer minut això no ha estat així, no hem especulat amb res», explica l'entrenadora Mireia Vera. Tot i que la selecció s'ha alçat amb el títol en tres ocasions, l'equip no es considera preferit, ja que, tal com apunta Vera, és un campionat que no té marge d'error i les jugadores saben que res és fàcil. Les semi finals, que es disputaran entre el 28 i 31 de març comptarà, a banda de la selecció catalana, amb la selecció de Madrid, Andalusia i Astúries o Navarra.


PROPOSTA – PROJECTE : “Li canviem el nom a l’escola?”\nRAONS A FAVOR I EN CONTRA\nEl naixement de l’Escola Poveda\nEl curs passat, i a petició d’un grup de famílies de l’escola, el Consell Escolar va aprovar de manera democràtica el projecte “Li canviem el nom a l’escola?”.\nEl projecte contempla la possibilitat de fer el canvi de nom, establint una primera consulta el mes de gener, en la que la comunitat educativa del centre podrà votar a favor o en contra del canvi.\nEn la primera reunió del Consell Escolar d’aquest curs, es va acordar el calendari d’actuacions següent:\nDel 13 al 24 de gener de 2014: període de difusió del projecte.\n27 de gener de 2014: votacions de 8:30h a 9:30h, i de 16:30h a 17:30h.\nSi guanyen els vots en contra del canvi, el projecte s’acabarà en aquest punt. Però si guanyen els vots a favor del canvi de nom el projecte entrarà en una segona fase, en la qual el protagonisme serà de les criatures. Cada classe buscarà noms, els documentarà, buscarà pros i contres dels diferents noms i decidirà en votació quin nom proposa per a un referèndum final en què tots plegats (criatures, mares-pares i personal de l’escola) haurem de triar el nom que ens agradi més.\nEl procés previst i la proposta del projecte es penjaran a la web i s’habilitarà un espai per poder aportar les vostres opinions al respecte.\n15 thoughts on “PRESENTACIÓ”\nLucas Ares 18 gener 2014 at 10:22\nNo estic d’acord en canviar el nom a l’escola, perquè sempre ha sigut Pare Poveda i prefereixo seguir tenint el nom de sempre. A més, a més, el nom de Pare Poveda és un homenatge a una persona que es va preocupar molt per la nostra educació.\nSònia Gutiérrez 20 gener 2014 at 0:03\nCom a ex alumna de l’escola crec que canviar el nom del centre no és beneficiós. Sobretot, perquè crec que ens carregaríem la identitat, la imatge i el prestigi d’una escola que sempre ha estat molt ben valorada a nivell de barri i ciutat.\nA més, penso que hi ha alguns arguments en contra que ballen una mica… com per exemple el fet de dir que el nom es confon amb el d’un cantant, sincerament, crec que és un argument que no s’afaga per enlloc.\nTot i que ja no sóc alumna de l’escola, la meva germana petita sí que cursa en el centre i m’agradaria que quan ella sigui gran com jo es senti orgullosa d’haver anat a una escola que té un nom, una imatge i una identitat pròpia. A més, cal recordar que és l’escola on es fan les millors olimpiades del món!\nNomés dir que la decisió que voti la majoria serà acceptada, però penseu que per tots els exalumnes, els pares d’aquests, i els exprofessors la nostra escola sempre continuarà sent el Poveda.\nAurora Manzanares Miguel 20 gener 2014 at 17:40\nEn primer lloc, he accedit aquest apartat per informar-me i crec que no dóna la suficient informació per poder fer una votació.\nCom a mínim s’hauria d’informar els motius de perquè aquesta iniciativa, si es té pensat algun nom i, sobretot, donat els temps que corren el possible cost econòmic d’aquesta iniciativa per l’escola- administració pública – i per les famílies, ja què jo tinc dos fills a l’escola i em pregunto si em canviaran per exemple els xandalls i bates de forma gratuïta si es decideix canviar el nom de l’escola o asumir jo el cost.\nEl meu vot serà NO.\nAurora Manzanares Miguel\nAlbert Branchadell 20 gener 2014 at 23:01\nÉs evident que exalumnes, alumnes i famílies tenim una vinculació emocional amb el nom Poveda. Però el projecte de canvi de nom no pretén trencar aquesta vinculació. Si decidim canviar el nom això no voldrà dir anul•lar una història de 37 anys en què l’escola s’haurà dit Poveda, i per descomptat no privarem ningú de seguir-se identificant amb aquest nom.\nSi m’ho permeteu us posaré un parell d’exemples. De ben jovenet el meu pare va entrar treballar al Banco de Bilbao, i tota la vida es va identificar amb aquest nom. Molts anys després el Banco de Bilbao es va passar a dir BBV, i més tard BBVA. Cap d’aquests canvis va alterar la identificació del meu pare amb el seu estimat Banco de Bilbao.\nSi parlem d’institucions educatives, tinc col•legues que s’identificaven amb l’Escola Universitària de Traductors i Intèrprets de la UAB (que tenia una sigla molt bonica: EUTI), i quan l’Escola es va convertir en Facultat (amb una sigla no tan bonica: FTI) ningú hi va sortit perdent emocionalment. (Per cert, ara tenim en marxa un altre projecte de canvi de nom perquè la FTI es digui FTIEAO, Facultat de Traducció i d’Interpretació i d’Estudis d’Àsia Oriental; de moment ningú ha dit que aquest canvi l’hagi de perjudicar emocionalment.)\nJo mateix vaig estudiar en una escola del barri que es deia Cristo Rey i m’identificava totalment amb aquest nom (encara que no l’entengués del tot). Quan me’l van canviar per Crist Rei això no va alterar la meva vinculació amb el nom Cristo Rey. I ara que l’escola ha desaparegut, em segueixo identificant amb aquest nom. Si és possible identificar-se amb una escola que ja no existeix, com no ha de ser possible identificar-se amb una escola que simplement canvia de nom!\nD’altra banda, entenc que la proposta de canvi de nom no ha de tenir cap cost (cap ni un) per a les famílies. Els xandalls Poveda seguiran servint fins que quedin petits o es desintegrin (començant per la part dels genolls), que és el que els passa a tots els xandalls del món. Si el canvi de nom s’aprova s’anirà aplicant gradualment sense fer mal a ningú. Aquí també tinc exemples. Durant molts anys, la República Democràtica Alemanya va fer servir uns vagons de tren on deia “DR”. Això de “DR” volia dir “Deutsche Reichsbahn”, és a dir, “ferrocarrils del Reich (de l’Imperi)”. Si una república comunista podia seguir utilitzant els vagons imperials, no veig per què una escola que es digui X no pot seguir utilitzant durant una temporada tan llarga com calgui uns xandalls on digui Poveda.\nUn comentari més i acabo (i em disculpo per l’extensió). La gràcia del projecte de canvi de nom no és canviar per canviar, sinó obrir l’oportunitat perquè els nostres fills i filles puguin exercitar la seva creativitat i la seva capacitat de persuasió buscant noms, discutint-ne els pros i contres i triant els millors. Us recordo que el que votem ara només és si volem canviar el nom o no; si decidim que sí obrirem una segona fase en què el protagonisme serà de les criatures. En altres paraules, podrem fer el 2014 el que no ens van deixar fer l’any 1977, quan unes persones d’un Ajuntament que no havíem votat van decidir per nosaltres…\nRoberto Díaz 20 gener 2014 at 23:13\nBé,doncs jo crec que no estaria malament que l´escola tingués un nom amb el que ens poguéssim identificar més.Un nom que ens relacionés amb coses properes com el mateix barri o quelcom d ´especial o característic de l´escola.\nLes raons de deixar-ho tot igual son sovint nostàlgiques o del tipus “com que sempre s´ha dit així….”Peró,i el present?.Els alumnes actuals podrien dir que han triat el nom de la seva escola,participant i aprenent,a més el que significa un procés democràtic.\nI en el futur?Com tantes altres coses que eren d´una manera fins que ho van deixar de ser.Els que vindràn,estimaràn igual la seva escola pero,potser,estaràn més orgullosos del seu nom i el sentiràn més seu.\njosep mª Barrabes 22 gener 2014 at 21:39\nBe, a mi em tocava defendre el no com a membre del Consell Escolar en representació de l’Ampa.\nA la presentació hi consten un seguit de pros i contres.\nEscoles anomenades Pau Casals quantes hi ha a Catalunya?\nEscoles que comencen el seu nom amb Sant, o Santa, quantes hi ha a Catalunya?\nNo m’he dedicat a mirar quantes institucions o col.legis es varen construir al llarg del període franquista ni tampoc quants mantenen el seu nom. No tot el que es va batejar al llarg del franquisme ha de tenir a veure amb ell ni tot el que s’ha batejat al llarg de la democràcia està exent de tenir les seves arrels o vinculació amb aquell periode o inclús amb el règim ( pot ser m’equivoco però en Dali es va cobejar amb el poder de l’època i hi ha alguna escola que es diu així no?)\nEnguany celebrem una altra edició de l’ Olimpoveda. Li cambiem el nom?\nDespeses, alguna mes de les que s’han dit. Modificació estatuts. Modificació dades fiscals. Modificació inscripcions a la Generalitat. Modificació de totes les bases de dades d’Ajuntament i Generalitat on anem a demanar ajuts i subvencions com a AMPA. Etc…\nRespecte de la oportunitat de que els nostres fills puguin prendre la decisió del nom, res a dir. El que si que cal pensar es que els nostres fills acudeixen al col.legi uns anys i que els que ara han intervingut passaran i d’aqui uns anys per aquesta mateixa regla els futurs pares dels alumnes voldran tornar a decidir.\nJo vaig estudiar a un IES que es diu Guillem de Berguedà, insigne trobador però també insigne assassì, això si, nascut a Catalunya. No crec que a cap Berguedà se li hagi passat pel cap canviar el nom del seu IES de referencia i amb més història.\nSon petites reflexions que volia compartir .\nMarina 22 gener 2014 at 22:19\nPersonalment, crec que NO s’hauria de canviar el nom a l’escola. Tal i com s’ha esmentat en algun comentari, penso que els motius per realitzar aquest canvi no són gaire sòlids. A més, pel simple fet de que aquest projecte suposi unes despeses ja em sembla un motiu essencial per no realitzar aquest canvi, ja que en la situació en la qual ens trobem avui en dia aquests diners es podrien destinar a aspectes més importants de l’educació dels infants com són llibres, activitats de reforç escolar…\nEva Millet Malagarriga 23 gener 2014 at 10:17\nQuan vaig inscriure els meus fills a l’escola m’agradava tot menys una cosa: el nom. No entenia: una escola pública, al segle XXI, amb un nom de religiós? Qui era aquell Pare, Pedro, Padre o Pere Poveda (com diu el cartell a la façana)?\nVaig fer un Google i vaig descobrir que havia nascut a Jaen, que havia fet una feina pedagógica important amb els gitanos de Guadix i que el van afussellar a les tàpies del cementiri de l’Almudena.\nTambé, que des de 2003 és un sant: San Pedro Poveda.\nBé, no m’agradava el nom però com a mínim, tenia una vinculació amb l’educació.\nDe totes maneres, quan es va posar en marxa l’iniciativa “Li canviem el nom a l’escola?” i van començar a aparèixer nous arguments, vaig pensar que seria una bona oportunitat per trobar un nom més adient, més vinculat al barri i als nous temps. Per això la recolzo.\nPer a mi, el fet que el nom va ser impossat, al 1977, per un Ajuntament que encara no era democràtic, és l’argument de més pes: ara, seria impensable que una nova escola pública de Barcelona tingués un nom d’un religiós que, malgrat la seva bona feina, té un vincle molt llunyà amb la nostra comunitat educativa.\nNo s’han canviat noms com “la Plaza Calvo Sotelo” i “la avenida Infanta Carlota”, per exemple?\nPenso que aquesta és una oportunitat per engrescar els nens, fer-lis pensar i participar en un projecte democràtic i trobar un millor nom per a la nostra escola.\nEl procés no és inmediat així que l’OLIMPOVEDA continuaria dient-si igual. I per què no? Potser fins i tot a l’Olimpoveda se li pot mantenir el nom.\nRosa Gallardo Calles 23 gener 2014 at 22:56\nJo sóc la Rosa, mare de 3r i 5è. M’alegra veure que el debat s’ha animat i trobo molt enriquidores totes les aportacions que hi ha hagut. Només voldria afegir algunes coses al que s’ha dit fins ara. En Josep M. Barrabes pregunta quantes escoles hi ha a Catalunya que es diguin Pau Casals. Suposo que moltes. Em sembla que a Gràcia n’hi havia una i li van haver de canviar el nom perquè no es confongués amb les altres! (ara es diu Pau Casals – Gràcia). Aquest exemple em fa pensar que si canviem el nom no serem la primera ni l’última escola que ho fa. Molt a prop nostre tenim un IES que abans es deia Carles Riba i ara es diu Vall d’Hebron. Jo diria que aquest canvi de nom no va ser cap drama, oi? Després hi ha el cas més famós de l’escola que primer es deia Bailèn i ara es diu Univers. Però bé, el que volia dir és que per mi no és cap consol que hi hagi altres escoles amb noms repetits. Suposo que si la nostra escola no es digués Poveda sinó Pau Casals també votaria a favor del canvi.\nUna altra cosa que volia dir és que trobo que s’ha exagerat una mica amb això dels costos del canvi de nom. Canviar els estatus de l’AMPA, per exemple, només serà un tràmit. On ara diu Poveda s’hi haurà de posar el nom nou i tot seguit només caldrà enviar els nous estatuts al Departament de Justícia. Estic seguríssima que la nostra secretària resoldrà aquest tema en un tres i no res!\nPer acabar, m’agradaria dir que estic d’acord amb l’Eva Millet perquè jo també prefereixo noms laics. Però per mi més que criticar el nom actual o el fet que el triés un Ajuntament predemocràtic l’important és pensar en el munt de noms bonics que podria tenir l’escola si decidíssim canviar-li el nom. Penseu en noms de lloc com Mas Falcó (el mas que presidia antigament en aquestes terres) o Can Endala (que em sembla que és com es deia la casa que ocupava els terrenys de l’escola). O penseu en noms de gent de vàlua vinculada al barri com Núria Folch, Roser Capdevila o Joan Manuel Serrat. On en noms relacionats amb la vegetació mediterrània que ens envolta (començant pel majestuós pi que presideix el pati). Francament, no sé per què ens hem de privar de fer volar la imaginació per mantenir el nom d’un senyor que no gaire a veure amb nosaltres i que a sobre ja té dedicades un munt d’escoles.\nI també estic d’acord amb l’Eva que podríem mantenir el nom Olimpoveda. Aquest estiu vam estar al nord d’Alemanya i hi ha unes quantes ciutats, com Hamburg, que encara es diuen oficialment “Hansestadt” (ciutat hanseàtica), quan la realitat és que la lliga hanseàtica va desaparèixer fa segles!\nPS. Això de les ciutats hanseàtiques m’ho va explicar el meu estimat espòs, perquè jo d’alemany ni papa. Bromes a part, m’agradaria que en Josep M. aclarís que defensa el “no” a títol personal i no pas en representació de l’AMPA, perquè l’AMPA, que jo sàpiga, es manté neutral sobre això del canvi de nom.\nSusana 24 gener 2014 at 8:23\nla meva opinió personal respecte a aquesta iniciativa (a modo resumen): no li trobo ‘ni cap ni peus’….\nNo sé quines són les avantatges que comporten canviar el nom a l’escola. I jo, quan parlo d’avantatges penso en els nostres fills, en quines millores poden comportar aquest canvi.\nEn punts a favor de ‘SI AL CANVI’ trobo que no són motius de pes per portar-lo a terme.\nEs tracten d’anècdotes que des de el meu punt de vista no deixen de ser això: anècdotes.\nAnècdotes que segons per aquí són curiositats, per altres part de la historia i per altres motius importats per portar a terme aquesta iniciativa.\nDir que els nostres fills podran participar en la tria del nom (cosa que fa 37 anys no van poder fer els nens d’aquella època), que això impulsa la creativitat, …, no crec que els faci més o menys lliures.\nEls nostres fills (crec jo), tenen l’oportunitat de triar moltes coses: trien un projecte a l’escola que treballen durant el curs, trien quines activitats volen fer, participen activament en les activitats de l’escola (actualment en el disseny de les banderes i la mascota de l’Olimpoveda), …Trien un munt de coses. I em sembla perfecte!!\nPer últim: algú ha preguntat als nens del Poveda si volen canviar el nom de la seva escola?? Jo a les meves filles sí!\nUna va a tercer i l’altra a quart (considero que ja tenen criteri suficient). I ja us avanço la seva resposta: ‘No mama, no’ i la següent pregunta és: ‘Per què es vol canviar? És molt guay Poveda’.\nEls hi podria dir, que hi ha més escoles que es diuen Poveda, que aquest senyor mai va visitar Catalunya, …però és clar… és molt probable que em miressin amb cara d’estranyesa i acabessin dient: ‘ I ??’\nPer tant, jo no recolzo la proposta.\nAlbert Branchadell 24 gener 2014 at 11:47\nJo també celebro que el debat s’animi, encara que sigui a la recta final de la campanya. Jo no dic que mantenir el nom Poveda no tingui cap ni peus; simplement prefereixo canviar-lo que no canviar-lo. I quina és la meva raó principal? Recordo que quan es va presentar el projecte per primera vegada en un consell escolar portava un subtítol que a mi em sembla captivador: “un exercici de democràcia deliberativa”. El projecte de canvi de nom pretén treballar dins les clases unes quantes competències i em sembla que això pot ser més guai que seguir-se dient Poveda per tota l’eternitat: hauran de buscar noms i documentar-los (habilitats lingüístiques i de documentació), hauran d’argumentar a favor o en contra dels noms que es proposin (oratòria, dots de persuasió), hauran de negociar, fer votacions i acceptar el parer de la majoria (habilitats polítiques), hauran de participar en una campanya electoral al nivel de tota l’escola (màrqueting electoral), i al final, si tot va bé, hauran de fer una cosa que jo diria que no han fet mai que és dispositar el seu vot (el seu, no el del papa o de la mama) en una urna, sabent que estan participant en la presa d’una decisió col·lectiva molt important i, en un cert sentit, que estan fent història. Francament, entre quedar-nos amb el nom Poveda, perquè és el que hem tingut tota la vida, i obrir tot aquest procés a les classes, jo em quedo amb la segona opció.\nJosep Mª Barrabes 24 gener 2014 at 16:02\nTens tota la raó, crec que la primera frase no ha esta ben expresada. Unicament volia dir que al Consell Escolar es va comentar que algù hauria de defendre el no o exposar idees en pro del no.\nCom tu dius l’Ampa com a tal no s’ha manifestat. La junta de l’Ampa tampoc s’ha manifestat ni s’ha pronunciat per una o altra.\nEn definitiva que internament i sense que ningú hagi fet cap comentari a cap de les múltiples reunions de la junta, ens hem autoconcedit la llibertat de no pronunciar-nos com a junta, i sense parlar-ne, simplement hem volgut exercitar el nostre dret a decidir sense disciplina de vot ni res per l’estil ( això que està tant de moda ara per ara) . Això si, ens hem permés fer una analisi de feines que pot comportar el canvi de nom i ens hem permés també aturar comandes de bates, xandalls i et….. en previsió de que els costos no fossin superiors i evitar perjudicis per a a l’AMPA ( es a dir per a tots els pares)\nPer tant, efectivament la defensa del no ho és en acompliment d’allò que es va comentar al Consell Escolar, es a dir que algú havia de defendre el no a efectes de que tots els pares poguessin tenir més punts de vista.\nUffff com m’enrotllo, però que, això, que com a President de l’Ampa i exercint com a tal no tinc opinió ni estic autoritzat per cap Junta per a tenir-la. Com a pare si que la tinc però me la reservo.\nUna salutació a tots i visca la democràcia, el dret a decidir ( com a mínim el nom del cole, que per alguna cosa es comença) i visca el nostre col.legi, es digui com es digui.!!!\nPS. Aneu a votar!!!!!\nMarina 24 gener 2014 at 20:32\nHome, penso que està molt bé que es treballin tots aquests aspectes amb els nens i les nenes, però potser no cal que sigui amb el nom de l’escola no? Vull dir, estic segura que durant l’escolaritat dels infants ja es treballen totes aquestes competències que s’han mencionat… Sinó és així malament anem, perquè això significaria que els nens que vinguin a l’escola d’aqui a uns anys no tindrien la oportunitat de treballar aquestes competències perquè ja no s’hauria de pensar un nou nom per l’escola…\nPare Poveda III 25 gener 2014 at 9:10\nDes de la més profunda ignorància ( Nivell general dels pares ) a una decisió tant important com aquesta , que es el preàmbul a la posada en marxa de la maquinària ,\n– s’ha d’avaluat la despesa ?. Que implica i quan costa ?\n– S’hauria d’haver fet campanya de les propostes (les que ja deveu tenir al cap)\n– Els nens no tenen capacitat per decidir quelcom tant important….\n– cert, que el meu tataravi no tenia cap implicació amb Vallcarca , però els que viuen a desenes de carrers anomenats, s’hi fixen en les batalles de l’eixample o personatges de les places ?\n– Els noms proposats sortiren del Consell escolar o haurà un altre referèndum ?\n– uff, masses dubtes….\nVoto NO , donant drets als nens, poden quedar de finalistes,, Bola de Drac, Violetta, Monster High, Mogli o GTA, F. Franco B. (que encara queden ) ?\nVoto Si, per donar un granet de catalanitat i fer país… (Guapuuu, Gràcies )\nevamillet 26 gener 2014 at 19:42\nContesto a un dels punts que comenta “Pare Poveda III”: “donant drets als nens, poden quedar de finalistes,, Bola de Drac, Violetta, Monster High, Mogli o GTA, F. Franco B. (que encara queden )”\nAquesta inquietud ja va sortir en una reunión del Consell Escolar. Si a la votació de demà surt que SI, li canviem el nom a l’escola, les mestres faran una supervissió de les propostes de noms. Entenc que no es podrien escollir noms de persones vives (imagineu-vos com estaran de contents els pares i mestres de les escoles INFANTA CRISTINA de Murcia i Cuenca! –que existeixen, no m’ho invento). Tampoc es permetrien noms de personatges de ficció, com ara la Violetta o el Mickey Mouse.\nCarmen Carrera en El naixement de l’Escola Poveda\nCarmen Carrera en RAONS A FAVOR I EN CONTRA\nPilar Vergara en RAONS A FAVOR I EN CONTRA\nevamillet en PRESENTACIÓ\nPare Poveda III en PRESENTACIÓ


Entitats socials catalanes reclamen el dret a vot per als estrangers residents al país\nLa CONFAVC, Òmnium Cultural, CCOO, SOS Racisme, l'ANC i la UGT de Catalunya reclamen als partits polítics que defensin el dret de vot per a les persones immigrades i que no instrumentalitzin la immigració\n05/05/2015 - 20:31h\nMarfany, Casals, Gallego, Àlvarez, Cuevas i Muñoz, durant la presentació de la campanya\nAproximadament un 15% de la població catalana està format per persones estrangeres que tenen diversos orígens. En la major part dels casos aquestes persones no podran votar en les pròximes eleccions. Precisament l'objectiu de la campanya cívica «Ciutadans i ciutadanes com tú» és aconseguir que aquesta població pugui exercir el seu dret a Catalunya. Les entitats no accepten deixar fora dels processos de decisió dels assumptes que els afecten a una proporció tan alta de ciutadans.\nLes entitats demanen que es vinculi el dret del vot a la residència i no a l'origen o la nacionalitat. Per tant, només seria necessari demostrar l'arrelament d'aquests ciutadans, sense distingir entre ciutadans comunitaris o extracomunitaris. A més, els dies vinents, la plataforma enviarà una carta als partits polítics per expressar les seves demandes i exigir que no s’utilitzi la immigració de manera partidista durant les properes campanyes electorals. Les organitzacions que formen part de la campanya són: L’Assemblea Nacional Catalana, CCOO de Catalunya, la Confederació d'Associacions Veïnals de Catalunya (CONFAVC), Òmnium Cultural, SOS Racisme i la UGT de Catalunya.\nEl vicepresident de l’ANC, Jaume Marfany, ha recordat que Catalunya s’ha desenvolupat gràcies a la gent que ha vingut de fora a viure i treballar i que és una qüestió de justícia política i social estendre el dret de vot a aquestes persones. “Volem un Estat nou que construïm entre tots i totes, de manera que tothom ha de tenir dret a decidir”, ha afirmat.\nAl seu torn, Joan Carles Gallego, secretari general de CCOO de Catalunya, ha explicat que darrere del dret de vot hi ha el dret de ciutadania, la igualtat d’oportunitats i la inclusió social, i ha recordat que les persones estrangeres, comunitàries i extracomunitàries, poden votar a les eleccions sindicals a les empreses, cosa que afavoreix la seva inserció laboral. També ha denunciat “la instrumentalització de la immigració per enfrontar ciutadans i aconseguir vots. La millor manera que això no passi és que les persones immigrades siguin subjectes ciutadans actius”.\nEn representació de la CONFAVC, José Luis Muñoz ha defensat que “el dret de vot de les persones estrangeres és una mostra de salut democràtica: si tenen deures, han de tenir també els mateixos drets que la resta de ciutadans i ciutadanes”, ha manifestat.\nMuriel Casals, presidenta d’Òmnium Cultural, ha remarcat la importància de la cohesió social en la construcció del país present i futur. “Catalunya és un país en construcció, que fem entre tots i totes. Aquesta és una oportunitat per a les persones que hi arriben, que han de poder decidir com serà la Catalunya del futur. Els agraïm la seva aportació a la diversitat. Si aporten riquesa i treball al país, també han de tenir dret a votar i ser votats”, ha explicat.\nPer la seva banda,la directora de SOS Racisme, Alba Cuevas, ha afirmat que “el 15% de la població té limitat el dret de vot, de manera que no serem una societat democràtica fins que no se’ls reconegui aquest dret” i que “el dret de vot significa tenir el dret a incidir en aspectes contra el racisme, com per exemple el tancament dels CIE”. També ha manifestat que la plataforma és una mostra que existeix un compromís ciutadà pel vot de les persones estrangeres, però que per aconseguir-lo manca voluntat política.\nFinalment, el secretari general de la UGT de Catalunya, Josep M. Àlvarez, ha explicat que en els pròxims dies més entitats se sumaran a la plataforma i ha demanat als partits polítics que el dret de vot de les persones estrangeres sigui un tema de campanya. “Si aquestes persones poguessin votar, no sentiríem ni llegiríem moltes de les coses que alguns partits diuen. Ara mateix existeix una absoluta impunitat per utilitzar la immigració per dividir i obtenir uns rèdits polítics”, ha manifestat.


Botigues de Barcelona, El nou mercat dels Encants, a Barcelona, rep gairebé un 70% més de visitants setmanals que l'antic\nEl nou mercat dels Encants, a Barcelona, rep gairebé un 70% més de visitants setmanals que l'antic Reviewed by Botigues de Barcelona on Dec 03 Rating: 3.5 El nou mercat dels Encants, a Barcelona, rep gairebé un 70% més de visitants setmanals que l'antic En aquests dos mesos d'obertura ha passat de 90.000 a 150.000 visitants setmanals i ha augmentat la facturació de paradistes i botiguers. A més, l'ampliació de l'oferta i dels horaris ha permès crear 73 llocs de treball directes.\nFa poc més de dos mesos que el nou Mercat dels Encants va obrir les portes i, de moment, les expectatives semblen superar-se. Dels 90.000 visitants que rebia setmanalment l'antic mercat s'ha passat als 150.000, un 66,7% més, i es preveu que el mercat arribi als 7,5 milions de clients i visitants l'any.\nA més, el 85% dels comerciants afirmen que han incrementat la facturació. A les parades aquest increment ha estat d'entre un 10 i un 50% i a les botigues la facturació ha augmentat entre un 30 i un 80%.\nNomés entre un 10 i un 15% de comerciants manifesten que no ha incrementat el volum de les seves vendes.\n"En ampliar-se els horaris fins a les vuit del vespre tinc més clients i de diferent tipus", diu l'Àlex Enche, responsable de la parada Auto Accesorios Martín.\nAixí mateix, s'ha detectat un augment d'aproximadament el 100% en els imports de les subhastes de productes en relació amb l'import pel qual se subhastaven les mercaderies a l'antic recinte.\n"Podem estar contents de l'èxit que està tenint, que facilita el que buscàvem, fer valer els entorns de la plaça de les Glòries", ha destacat el regidor de Comerç, Consum i Mercats, Raimond Blasi.\nA més, l'ampliació de l'oferta comercial i dels horaris ha permès crear 73 nous llocs de treball directes i ampliar el tipus de públic, amb la incorporació de famílies, gent jove i turistes.\n"Comencem a veure molts turistes i els paradistes de l'antic mercat diuen que abans no en veien tants", explica en Pere Bolet, treballador del restaurant Fogó.\nMillores al recinte\nL'empresa constructora ha revisat el punts de la coberta que presentaven alguna filtració d'aigua i ja estan del tot reparats.\nA més, l'Institut Municipal de Mercats ha reforçat el sistema de subministrament d'aigua als sanitaris per abastir la gran quantitat de públic visitant i ha instal·lat paravents a les plantes intermèdia i superior per millorar el confort dels visitants i dels paradistes.\nActualment, es treballa en la instal·lació de tendals de sol i pluja en algunes parades pròximes a l'avinguda Meridiana i a la rampa de la planta intermèdia, unes millores que estaran enllestides a mitjan desembre.\nTambé s'està fent un reforç de la senyalització en diversos punts del mercat per millorar l'orientació dels usuaris, s'estan instal·lant nous punts d'il·luminació i s'estan posant vinils amb fotografies de l'antic mercat en tot el recorregut.\nD'altra banda, i com a conseqüència de la bona acollida de la zona de restauració Street Food, s'ampliarà el nombre de taules i cadires a la zona compartida, davant dels sis establiments de restauració.\nAixí mateix, el proper 6 de desembre, els Encants estrenarà un nou restaurant, El Mirall dels Encants, amb una entrada independent des del carrer de Los Castillejos i un accés des del mercat.\nEl nou local, de 200 metres quadrats, obrirà en un primer moment només la meitat de l'espai disponible i abans de Nadal, quan se n'acabi l'adequació, ho farà totalment.\nEl nou mercat dels Encants, a Barcelona, rep gairebé un 70% més de visitants setmanals que l'antic\nEn aquests dos mesos d'obertura ha passat de 90.000 a 150.000 visitants setmanals i ha augmentat la facturació de paradistes i botiguers. A més, l'ampliació de l'oferta i dels horaris ha permès crear 73 llocs de treball directes.


Els alcaldes afectats per l’N-340 donen suport a la gratuïtat de l’Ap-7 | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nMentre el conseller d’Interior insisteix a desviar els camions, els ajuntaments s’adhereixen a les peticions dels moviments veïnals\nTarragona 12 FEB 2016 - 12:33\tCET\nDiversos veïns tallen la N-340 a Camarles, el setembre passat. josep lluís sellart\nLa carretera N-340 segueix engreixant el seu negre balanç i reviscolen les demandes del territori perquè s'adoptin solucions que frenin l'alta sinistralitat. El darrer accident mortal, ocorregut aquest passat dimecres, ha alimentat el malestar dels municipis de les Terres de l'Ebre, que es veuen afectats pel pas d'una carretera que concentra una de cada 10 víctimes mortals per accidents de trànsit a Catalunya. Federacions de veïns i alcaldes han unificat finalment posicions sobre la necessitat de reclamar la gratuïtat de l'autopista. Aquesta unió fa preveure una mobilització massiva en el tall de trànsit que hi ha programat per al dia 19 de març. Fins ara, els moviments veïnals es mostraven crítics amb la postura dels ajuntaments, als quals acusaven de tebiesa en les reivindicacions i d'acceptar els pedaços que, en forma de rotondes i d'arranjaments puntuals d'algunes cruïlles, ha anat posant el Ministeri de Foment.\nPer a les associacions de federacions de veïns, la gratuïtat total de l'autopista ha estat sempre una reivindicació que no admet matisos i el darrer manifest emès pels alcaldes, finalment, s'hi adhereix. "Diuen que no volen més rotondes, que no volen saber res de bonificacions i que volen l'autopista gratuïta immediatament", ha apuntat Llorenç Navarro, portaveu de l'ofensiva veïnal. Des de fa 20 setmanes els veïns organitzen setmanalment talls de trànsit a l'N-340 i el d'aquest dijous va incloure un minut de silenci en record de la darrera víctima que s'ha cobrat la carretera, una dona de 80 anys i veïna de Tortosa. En aquest context, Llorenç Navarro es felicita perquè considera que els ajuntaments "han vingut a la nostra".\nEl gran bloqueig del 19 de març està impulsat pels alcaldes de l’Ebre, al sud, i pels del Pacte de Berà, al nord de Tarragona, i compta amb la complicitat de la Federació de Transportistes (FEAT). S'han anunciat dos talls de trànsit simultanis a l’N-340 al Vendrell (Baix Penedès) i al Perelló (Baix Ebre) el dissabte 19 de març –dia en què comencen les vacances de Setmana Santa– per reivindicar la gratuïtat de l’autopista AP-7.\nMentrestant, el conseller d'Interior, Jordi Jané, aposta per prohibir el pas de camions per la N-340 com a mesura que permeti reduir els elevats nivells de sinistralitat en aquesta via. Jané ha assegurat en el marc de la Comissió d'Interior del Parlament que la prohibició del trànsit pesant, "com a mesura provisional, sense ser definitiva", ha estat abordada ja internament pel Govern i s'ha de "prioritzar ja". "Mentrestant seguim patint accidents" i "les persones es van morint", ha lamentat.


Selecciona una comarca Baix Llobregat Barcelonès Tarragonès\nTècnic o tècnica superior en Disseny i Gestió de la Producció Gràfica\nCodi: CFPS AFB0\nAquests estudis capaciten per dissenyar i desenvolupar projectes gràfics; elaborar pressupostos; gestionar i supervisar la producció, i controlar el magatzem de materials i l'expedició del producte al client, d'acord amb la normativa vigent, els protocols de qualitat, seguretat i prevenció de riscos laborals, assegurant-ne la funcionalitat i respecte al medi ambient.\nAquest estudi substitueix el cicle Producció en indústries d'arts gràfiques (LOGSE).\nGestió de la Producció en la Indústria Gràfica (132 hores)\nGestió del Color (99 hores)\nOrganització dels Processos d'Impressió Gràfica (231 hores)\nOrganització dels Processos de Postimpressió, Transformació i Acabats (165 hores)\nProjecte de Disseny i Gestió de la Producció Gràfica (99 hores)\ntècnic o tècnica en impressió;\ntècnic o tècnica en enquadernació industrial;\ntècnic o tècnica en processos de transformació de paper, cartró i altres suports gràfics;\nverificador o verificadora de productes acabats de paper i cartró;\ntècnic o tècnica en gestió del color en indústries gràfiques;\najudant de producció en indústries gràfiques;\npressupostador o pressupostadora d'indústries gràfiques, i\ntècnic o tècnica d'oficina tècnica en indústries gràfiques.\nOrdre ENS/74/2018, de 13 de juny, per la qual s'estableix el currículum del cicle formatiu de grau superior de Disseny i Gestió de la Producció Gràfica (DOGC núm. 7645, de 19.6.2018)


Dins l'Agrupació de Bestiari Festiu de Catalunya hi tenen cabuda tots els col.lectius que s'ocupin de figures de Bestiari festiu, tot entenent per Bestiari tota aquella figura d'imatgeria festiva zoomòrfica amb portador, de carcassa o protèssica, amb caràcter individual o grupal, i amb tècnica, funcionalitat i simbolisme determinats.\nL'Agrupació de Bestiari Festiu de Catalunya fou constituïda formalment, en Assemblea pública celebrada al municipi de Santa Fe del Penedès, el dia 24 de novembre de 1996, en el decurs de la qual fou aprovat el projecte d'Estatuts socials, l'acta fundacional i un document organitzatiu. També es constituí la primera Junta de Govern de l'entitat, que actualment la formen les següents persones:\n- President, Alfons Udina\n- Vicepresidenta, Rosa Mullor\n- Tresorer, Jaume Múria\n- Secretari, Eva Sanchez\n- Vocal comunicació, Lluís Bros- Vocal promoció, Ricard Cerdan\n- Vocal d'organització, Rosa Sarrà\nEls representants territorials en actiu actualment són:\n- Gran Penedès, Dani Inglada\n- Vallès-Maresme, (vacant)\n- Camp-Conca-Priorat, Jordi Pujadas\n- Comarques Centrals, Josep Bros\n- Barcelonès, Dani Marín\n- Baix Llobregat, (vacant)\n1.- Exercir la representació col.lectiva del món del Bestiari davant dels diferents estaments socials.\n2.- Cercar les solucions a les diverses problemàtiques existents en el món del Bestiari.\n3.- Oferir aquells serveis que millorin i enriqueixin el funcionament i la projecció pública dels elements de Bestiari i els seus col.lectius.\n4.- Establir els canals d'informació necessaris que permetin la comunicació, la divulgació i l'ús dels serveis entre tots els col.lectius del món del Bestiari.\n5.- Afavorir la relació i l'intercanvi entre els col.lectius de Bestiari.\n6.- Oferir un espai comú on sigui possible el debat i la recerca en els diversos aspectes del món del Bestiari.\nCens del Bestiari Festiu\nUna tasca prioritària és confeccionar un cens de totes les figures de Bestiari existents dins l'àmbit d'actuació de l'Agrupació. Creiem que s'imposa la necessitat de tenir documentades, de forma detallada i extensa, totes les figures de Bestiari, coneixent el seu nombre, tipologia, ubicació i característiques i model associatiu del col.lectiu que s'ocupa de cada una d'elles.\nD'entrada, un dels serveis que l'Agrupació ofereix als seus associats és la presència a Internet d'una fitxa-resum de les característiques i fotografia de cada figura i les dades del seu col.lectiu humà, afavorint la seva projecció pública i el coneixement de la seva existència i activitat.\nUna altra de les prioritats és l'edició periòdica d'un òrgan de comunicació que sota el nom de "Bestiari" faciliti informació de les activitats dels seus associats, les derivades de la pròpia Agrupació i promogui la divulgació i la recerca d'estudis i treballs relacionats amb el Bestiari festiu i, en general, de la cultura popular i tradicional.\nPer posar-vos en contacte...\nLa seu social de l'Agrupació de Bestiari Festiu de Catalunya està ubicada a Vilafranca del Penedès (Alt Penedès), al carrer Germanor núm. 3. Per a qualsevol qüestió relacionada amb l'Agrupació podeu adreçar-vos\n- Per correu: Apartat de Correus 244 - 08720 Vilafranca del Penedès\n- Per telèfon: al número 93 890 24 55\n- Per fax: al número 93 817 16 25\n- Per correu electrònic: info@bestiari.cat\nPer fer-vos socis de l'Agrupació, només cal que ens feu arribar, degudament emplenades, les següents butlletes de subscripció i de domiciliació bancària.\nButlleta 1 Butlleta 2 Butlleta 3 Butlleta 4 Butlleta 5


El BLOC-Compromís avança amb les seues ponències cap al sobiranisme de les persones – BLOC\nEl BLOC-Compromís ha presentat hui les seues dos ponències, estatutària i política, a la seua militància per tal que puga començar el procés precongressual i el de les esmenes a estes ponències que comença hui i acaba el 16 de maig. Després, els equips de les ponències es reuniran amb les persones esmenants per tal d’informar-los si les esmenes han estat acceptades, transaccionades o rebutjades. En cas que no s’accepte la transacció per l’esmenant o siguen rebutjades, arribaran vives al VIIIé Congrés Nacional, que se celebrarà el 26 i 27 de juny, on es votarà la seua inclusió o no per part de les persones participants.\nEls equips de les ponències faran reunions explicatives pel territori sobre els nous textos per atendre els dubtes de la militància i explicar en profunditat el contingut d’estes ponències. Estes rondes acabaran el 4 d’abril.\nNovetats de la ponència política\nLa ponència política del BLOC-Compromís, que hui es presenta a la ciutadania, aprofundix, segons l’equip redactor, “en la millora de la qualitat de vida de les valencianes i valencians i la construcció nacional i popular del País Valencià, més ara mateix, un moment en què la incertesa és la sensació dominant i cada cop les decisions es prenen més lluny de casa nostra per poders polítics i econòmics sense cap control democràtic”.\nPer això la ponència política ha preparat una text en què s’impulsa “l’empoderament del poble valencià, de la seua sobirania, que és l’element sobre el qual vol pivotar l’acció política de l’organització valencianista: més sobirania de les persones. Una sobirania entesa com més i millor autogovern, més democràcia i més justícia social. Una sobirania de les persones que connecta amb els moviments dels quals el BLOC-Compromís se sent partícip: el feminisme, l’ecologisme, el republicanisme, l’internacionalisme, l’antifeixisme, el cooperativisme, el moviment lgtbi+ i els moviments que busquen democratitzar l’esfera econòmica”.\nLa ponència també proposa una actualització “sense perdre de vista d’on venim i sabent on volem arribar”, per això durant este cap de setmana s’ha realitzat un procés de votació per a triar la proposta que s’inclouria en esta ponència política i en la qual Més-Compromís va resultat vencedora. “Ara és el moment de seguir fent el millor que sabem fer: actualitzar-nos per a seguir sent l’eina més útil al servici del País Valencià. Per això s’oferix en esta ponència un projecte transformador que respon a l’actual moment històric”.\nLa ponència política detecta set emergències: “l’emergència climàtica, que amenaça la base de l’existència com a humanitat i la manera de viure; l’emergència socio-sanitària, provocada pel desmantellament dels servicis públics per part de la dreta; l’emergència feminista, marcada per les desigualtats i la subordinació de la dona respecte a l’home en el sistema patriarcal en què vivim; l’emergència social, amb el preocupant augment de les desigualtats; l’emergència territorial, provocada per un model centralista i la discriminació del món rural; l’emergència democràtica, entre el buidatge de la democràcia i l’amenaça dels moviments de l’extrema dreta; i l’emergència lingüística, a la qual ens han abocat amb la subordinació de la nostra llengua”.\nPer a donar resposta a estes emergències, afirmen, que “el poble valencià ha de guanyar i compartir sobiranies”. Estes sobiranies es guanyen, segons l’equip, “defensant una resposta democràtica al model neoliberal i a l’amenaça autoritària, la urgència d’una transició ecològica ambiciosa o la necessitat d’una xarxa assistencial sanitària integral”. La ponència planteja “una transformació democràtica de l’economia i un nou sistema de valors amb un feminisme transversal i interseccional capaç de canviar-ho tot. Un full de ruta per a guanyar la batalla de les desigualtats”.\nPer això, davant els reptes i emergències que s’hi detecten, la ponència proposa “una reformulació del projecte valencianista en dos vessants: l’actualització ideològica i refundació organitzativa. En este moment històric, esta és la millor manera de conservar el llegat dels nostres predecessors i predecessores i ser dignes hereus de la valentia que sempre ha demostrat el valencianisme”.\nL’actualització ideològica que la ponència del BLOC-Compromís planteja condensa la trajectòria recent de l’organització valencianista: “un valencianisme en clau pròpia, perquè som valencianistes sense complexos, amb la voluntat de relacionar-nos de manera horitzontal en peu d’igualtat. Un valencianisme que hi engloba tot que és el fil conductor de totes les nostres lluites per defensar els nostres drets i contra els privilegis d’uns pocs”\nPer altra banda, la refundació organitzativa ha de ser, segons afirmen, “intencionada, proactiva i visible”. Proposen una refundació que “permeta al poble valencià noves vies de participació en el nostre projecte; que facilite espais de trobada i coordinació amb els moviments socials; que siga capaç de generar polítiques públiques transformadores; que acompanye les nostres representants a les institucions, al govern i a l’oposició; i que compte una estratègia territorial que abaste la diversitat de les realitats socials del País Valencià”.\nEn definitiva, “un valencianisme més fort serà capaç d’enfortir Compromís i de donar continuïtat al Botànic. Defenem un projecte que siga capaç de teixir aliances a nivell estatal, europeu i global amb els moviments que compartixen amb nosaltres els valors de fer política al pobles per a millorar la vida de les persones”, conclou l’equip de la ponència política.\nNovetats de la ponència estatutària\nLa ponència estatutària del BLOC-Compromís, per la seua banda, ha creat uns nous estatuts “per a adaptar-nos als canvis i a l’evolució del partit o per a resoldre les llacunes que s’han trobat en els darrers, fet que ens permetrà funcionar millor. Alhora s’ha inclòs la informació que ara formava part del codi ètic i del reglament d’accés a la informació i de participació, per tal de cohesionar-ho tot al corpus estatutari”, afirma l’equip redactor.\nCom a novetat, l’equip redactor de la ponència estatutària ha inclòs els termes “feminista i ecologista” en la definició del partit i, a més s’han inclòs mesures concretes per a garantir la igualtat, com ara demanar paritat en els nomenament en cada nivell de responsabilitat. A més, el BLOC-Compromís crearà la seua Assemblea Feminista com a òrgan del partit, per tal de potenciar la transversalitat del feminisme al si del BLOC-Compromís.\nUna altra novetat pel que fa a la militància és la creació de la figura de l’activista, com a persona que participa i difon activitats i propostes del BLOC-Compromís sense vinculació directa a la vida orgànica del partit. A un nivell més de funcionament la ponència política ha ordenat el funcionament dels òrgans. “Es concreten estatutàriament la convocatòria i el desenvolupament de les reunions, així com les votacions, notificacions, suplències i substitucions, per tal que hi haja un mínim regulat en els òrgans que no aproven reglament propi”, afirmen els redactors.\nPel que fa a la incompatibilitat i limitació de mandats, s’han compilat totes les incompatibilitats al mateix apartat, per tal de facilitar-ne la consulta. Com a novetat hi ha la inclusió de la incompatibilitat total de la Secretaria General amb qualsevol altre càrrec orgànic i institucional; s’han flexibilitzat els càrrecs que poden ocupar les persones que ocupen alcaldies i també s’han limitat els mandats a l’àmbit municipal, de manera que només queden limitats els dels àmbits supramunicipals.\nEn relació a la celebració dels següents Congressos Nacionals, s’hi ha introduït el caràcter assembleari, tot deixant oberta la possibilitat d’un Congrés per delegació si hi ha situacions extraordinàries, com l’actual, que ho impedixen. Així també, l’equip redactor de la ponència política consolida el model de Congrés Nacional obert, amb l’obligatorietat que les persones no militants que siguen triades per a un càrrec s’hagen d’afiliar en un període màxim de dos mesos.\nEl òrgans polítics nacionals també tenen canvis; el nombre de persones membres del Consell Nacional, el màxim òrgan entre congressos del BLOC-Compromís, passa de ser fixa a tindre proporció amb la militància que serà d’1 cada 60. A més es crearà la Permanent del Consell de Coordinació Política per tal de coordinar els assumptes ordinaris entre el partit i les institucions. A més es crearà el Comité Electoral Nacional com a òrgan del partit.\nL’executiva Nacional també tindrà canvis i podrà autoorganitzar-se de manera que cada executiva podrà proposar una estructura de funcionament dins dels mínims que marquen els estatuts; a més s’hi proposa la creació d’Equips d’Organització, en coordinació directa amb l’àrea d’Organització, per a coordinar la gestió ordinària del partit en cada àrea territorial, en les quals es potenciarà les executives comarcals i s’eliminaran els Consells de Coordinació Comarcal.\nPer a acabar, el BLOC-Compromís referma la seua aposta per Compromís com a ferramenta política, amb la introducció explícita de la cessió de competències d’òrgans del BLOC a òrgans comuns de tot Compromís.\n←Compromís proposa que les subvencions al turisme siguen una eina per fomentar unes condicions laborals dignes a les treballadores del sector


L'accés obert segons.... | Bibliotècnica\nCAST ·ENG |CAT |\tInici > L'accés obert segons.... L'accés obert segons.... Resum: En el marc de la II Setmana Internacional de l'Accés Obert, la BCT ha enregistrat diversos vídeos, on investigadors del Campus de Terrassa reflexionen sobre l'accés obert.\nJordi García Ojalvo és professor del Departament de Física i Enginyeria Nuclear. Fa recerca sobre física no lineal aplicada a diferents tipus de sistemes biològics i tecnològics. Ha publicat nombrosos articles en revistes científiques de prestigi, tant comercials com en accés obert. En aquest vídeo ens explica la seva experiència en la publicació dels resultats de la seva recerca en revistes d'accés obert.\nMartí Rosas és professor del Departament de Màquines i Motors Tèrmics. Fa recerca sobre sistemes complexes, xarxes i modelització relacionats amb problemes relacionats amb la sostenibilitat. En aquest vídeo ens explica perquè va decidir posar la seva tesi doctoral en accés obert, al dipòsit "Tesis Doctorals en Xarxa".\nPep Simó és professor del Departament d'Organització, fundador i coeditor de dues revistes científiques en accés obert. Membre des de la seva fundació de la Fundació Internacional d'Accés Obert. En aquest vídeo reflexiona sobre els canvis viscuts a la comunicació científica arrel de l'aparició de les publicacions en accés obert, tant des del seu vessant com a editor com des del vessant d'autor.\nNúria Lupon és professora del Departament d'Òptica i Optometria. Ha estat directora de l'EUOOT.\nEn aquest vídeo ens explica els motius pels quals publica els seus materials docents en accés obert.\nURL: + vídeos Més informació Serveis bàsicsPotser també t'interessaEtiquetes\nSense vots encara\nTeniu dubtes sobre l'accés obert? aprofiteu aquesta setmana!\nSetmana de l'accés obert a la UPC\nL'accés obert segons....\nII Setmana Internacional de l'accés obert