Reforma de cuina a Sitges - Novelty Vilanova i la Geltrú\nHome » Reforma de cuina a Sitges amb infinitat de detalls\nReforma de cuina a Sitges amb infinitat de detalls\nLínies rectes minimalistes, mobles de cuina sense agafador, dispensador de sabó integrat, llum indirecta LED sota els mobles alts, accessoris a l’interior dels mobles… Detalls imperceptibles que sumen, que fan d’aquesta reforma de mobles de cuina a Sitges quelcom molt especial.\nA simple vista, la paret taronja és el que més destaca. Un canvi en el focus d’atenció deliberat per a donar una nota de color. Com la divisió en color fosc entre els calaixos de la cuina blanca, a conjunt amb el color de la pica. Funcionalitat i decoració en un sol gest.\nPerò els detalls als que ens referim són els que menys destaquen i els que ens fan la vida més fàcil. Per exemple, els mobles Dica de la sèrie 45, es caracteritzen pel seu canto a 45º que eliminen el tirador i amplien la superfície des d’on es pot obrir el calaix, augmentant la comoditat d’obertura. Per a aquest projecte de reforma de cuina a Sitges hem seleccionat el moble de la marca Dica, model sèrie 45 en blanc polar, mate. Disseny actual, escultural i funcional al mateix temps, que aporta una sensació d’amplitud fins i tot a llocs a priori petits.\nEn la mateixa línia tenim la placa de cocció Dekton Zenith, color blanc, amb una gran resistència a altes temperatures. El color blanc de la cuina es veu alterat bàsicament per dos elements: l’encimera i la pica. La pica és de la marca Blanco i el model escollit és el Subline en color tartufo, de gran elegància i practicitat. Està fabricat de fibra silgranit, material de gran resistència, higiènic i fàcil de netejar.\nUn altre detall que ens farà el dia a dia més còmode és el revestiment de la paret en Silestone. És una superfície no porosa i molt resistent a les taques, productes químics i impactes. El color del revestiment Silestone és Taronja Cool, que proporciona un contrast modern i elegant que mai passarà de moda.\nLa paret està presidida per una de les joies d’aquesta cuina: la campana Gutmann model Palma. Es caracteritza per un disseny que combina bellesa i funcionalitat. Té una capacitat d’absorció de 1.200m3, és una de les campanes més eficients del mercat.


El Dia del Llibre Valencià reviscola el món editorial de la mà del Tirant - Levante-EMV\nEl Dia del Llibre Valencià reviscola el món editorial de la mà del Tirant\nAndana, Llibres de la Drassana, Edicions El Nadir, Bromera i Sembra Llibres veuen reconeguda la seua tasca i els seus autors - Les llibreries Futurama i Bartleby reben guardons per trajectòria i innovació, respectivament\nmaria tomàs garcia | valència 21.11.2016 | 21:53\nLes lletres de l'alfabet treballen sense descans per a crear paraules, que al seu torn creen històries, però? què passaria si cadascuna de les lletres tingueren històries pròpies? Este és el rerefons del llibre Això era un alfabet, de l'artista, il·lustrador i escriptor Oliver Jeffers (1977). L'australià, criat a Belfast i afincat a Brooklyn, ha estat publicat en valencià per l'editorial d'Algemesí Andana Llibres, una obra que acaba de rebre el reconeixement al Llibre Millor Editat en 2016, atorgat per la Conselleria de Cultura amb motiu del Dia del Llibre Valencià.\nEls guardons, que rememoren la primera edició de la novel·la Tirant lo Blanc, de Joanot Martorell, també destaquen, en l'apartat de Llibre Millor Il·lustrat, l'obra Il·lustres valencians il·lustrats (Llibres de la Drassana), dels autors d'Ontinyent Judith Coronado i Migue Martí. El llibre és una selecció de valencians i valencianes nascuts entre els segles XIX i XX, dels quals es fa memòria per les seues notables aportacions al món de l'art i la cultura. Des de Venceslau Ayguals de Izco a Rafael Chirbes.\nPel que fa al Còmic Millor Editat, el premi s'atorgat a El Manga de los cuatro inmigrantes: Una experiencia japonesa en San Francisco, 1904-1924 (Edicions el Nadir), de Henry Kiyama. Un relat amb les desventuras de quatre japonesos que van als USA per a fer fortuna, progressar i establir-se en el país nord-americà.\nEl premi al Llibre Millor Editat Infantil ha estat per a l'obra de l'alquimista contacontes Dani Miquel i la seua obra Per molts anys! (Edicions Bromera). Un llibre-disc, format per un conte il·lustrat i un CD amb 14 cançons, que anima a viure la màgia d'un aniversari.\nEl Llibre Millor Editat en la secció Juvenil ha estat per al cantautor xativí Feliu Ventura i la seua opera prima Com un record d'infantesa (Sembra Llibres), en la qual un iaio vell republicà exiliat i un missatge ocult en un disc d'Ovidi Montllor porten a Víctor, el protagonista, al cor del País Valencià i a Xile. La novel·la està il·lustrada per Daniel Olmo.\nEl Dia del Llibre Valencià també destaca entre els seus guardons la tasca de les llibreries. Enguany, les premiades han estat Futurama (C/ de Guillem de Castro, 53) de València, per la seua trajectòria, que ja suma 35 anys dedicats al món del còmic; i la més recent Bartleby (C/ Cadis, 50) de Russafa, que rep el premi a la Llibreria Més Innovadora perquè, segons el comunicat oficial, «ha sabut usar les xarxes socials per a acostar-se als lectors».\nPromoció dels premiats\nEl Dia del Llibre Valencià és una efemèride que rememora el 20 de novembre de 1490, data en la qual es publicava el Tirant lo Blanc, considerada una de les obres mestres de la literatura universal, i que Joanot Martorell va començar amb la narració de les aventures de Guillem de Vàroic.\nEls guardons suposen que la Conselleria de Cultura promocionarà els llibres premiats en les seus accions de compra de llibres i de difusió del foment a la lectura. De fet, els llibres guardonats enguany, Cultura el que ha fet ha estat comprar lots dels premiats en les llibreries premiades per a distribuir en la xarxa de biblioteques públiques. Segons el conseller Vicent Marzà, «comencem ja a veure els fruits de l'aplicació del Pla Estratègic Cultural Fes Cultura. Durant els últims mesos s'ha incremetat el consum en llibres en un 11,5%», una dada que, segons diu, contrasta en una mitjana estatal «que ha estat en un 4%». Segons Marzà, «els valencians hem gastat 30 milions d'euros més en el sector del llibre. Encara no estem en els nivells òptims desitjats, però avancem amb pas ferm». La directora general de Cultura, Carmen Amoraga, ha afegit que «la Generalitat és conscient que hi ha molt de camí per davat i molt de treball a realitzar i, que per això, s'ha posat en marxa el Pla Valencià per al Foment del Llibre i Lectura Llegim, Llegim, Llegim, integrat dins dels plans d'actuació. Segons la Conselleria, «als pressupostos de Cultura per a 2017 es contemplen vora 800.000 euros destinats al suport a l'edició i foment de la lectura i prop de 700.000 euros per a dinamització i adquisició de fons de biblioteques públiques».


El Brexit, en marxa: la UE rep la carta que l'activa\nMay: "Tot i que marxem de les institucions europees, no marxem d'Europa"\nRedacció 29/03/2017 - 13.33 Actualitzat 30/03/2017 - 06.33\nL'històric divorci entre el Regne Unit i la Unió Europea ja està en marxa. La UE ha rebut la carta firmada per Theresa May que activa l'article 50 i dóna 2 anys per completar la sortida dels britànics del club comunitari, 44 anys després d'entrar-hi.\nHo ha fet a les 13.20 hores amb una imatge per la posteritat: l'ambaixador britànic a Brussel·les, Tim Barrow, entregant la carta al president del Consell Europeu, Donald Tusk. El mateix Tusk ho ha anunciat a través de Twitter.\n Donald Tusk (@eucopresident) 29 de març de 2017\nDesprés de rebre la carta que activa el Brexit, la UE ha lamentat la sortida del Regne Unit i s'ha declarat "preparada" per al procés. Ara, ha dit, se centrarà a arribar a acords per assegurar "una retirada ordenada". Tusk també ha dit que el bloc actuarà unit amb la prioritat de "minimitzar la incertesa" causada en el si de la UE.\nMay admet que el Regne Unit perdrà influència i es mostra disposada a col·laborar\nPrecisament, Theresa May, que compareixia a la mateixa hora al Parlament britànic, ha defensat també un Brexit ordenat. La primera ministra ha assegurat, però, que marxen de la Unió Europea, però no d'Europa:\n"Tot i que marxem de les institucions europees, no marxem d'Europa. Continuarem sent un bon amic i aliat, un soci compromès, i posarem de la nostra part per assegurar que Europa pot protegir els seus valors i defensar-se de les amenaces en seguretat".\nMay ha admès que la UE tal com la coneixem ara canviarà i que es tracta d'un precedent històric.\n"És un moment històric; no hi pot haver marxa enrere. Marxem de la Unió Europea. Prendrem les nostres pròpies decisions i farem les nostres lleis. Prendrem el control de les coses que ens importen".\nAmb tot, augura que el país millorarà després del Brexit.\n"Els nostres millors dies estan per arribar. Hem de construir un Regne Unit millor".\nAra bé, és conscient que el Regne Unit perdrà influència, però es mostra disposada a col·laborar:\n"Hem de col·laborar amb Europa en ciència, educació, lluita antiterrorista. Volem un Brexit ordenat. Sabem que perdem influència en les lleis europees però afrontem el diàleg amb intenció de cooperar".\nPer la primera ministra britànica, l'objectiu és que la negociació sigui clara i ha anunciat que aquest dijous publicaran els seus plans. De tota manera, ja ha avançat que negociarà amb la UE com un "únic Regne Unit", però tenint en compte "els interessos de totes les regions".\nLa City demana un acord comercial semblant a l'actual\nPer la seva banda, l'Ajuntament de Londres ha emplaçat el govern britànic a negociar un acord comercial amb la UE "el més semblant possible a la situació actual" i amb "accés recíproc als mercats". Per la City, és "essencial" que l'executiu de la primera ministra "obtingui un acord transitori al més aviat possible en les negociacions per oferir claredat i garanties a les empreses i consumidors" dels britànics i la UE.\nMai fins ara un país havia demanat sortir de la Unió.\nEl president de l'eurocambra: "Si el Regne Unit vol tornar, necessitarà l'acord de la UE"\nBrexit: així serà la cronologia d'un divorci històric\nTheresa May signa la carta en què el Regne Unit demana abandonar la UE\nL'endemà de l'activació del Brèxit\nBrexit: així es va gestar la sortida del Regne Unit de la UE\nL'angoixa del Brexit per als britànics residents a la UE i per als comunitaris al Regne Unit


Espadaler assegura que no crearan un "front" contra Catalunya al costat del PP\nRedacció Catalunyapress | diumenge, 16 de agost de 2015\nEl candidat d'Unió a la Presidència de la Generalitat, Ramon Espadaler, ha assegurat aquest diumenge que el seu partit no crearà un "front" contra Catalunya amb el PP de Xavier García Albiol perquè el seu partit rebutja posicions frontistes.\nHo ha dit en una entrevista en RAC1, on ha asseverat que els diputats d'Unió "no són uns guerrillers", sinó persones dialogants que formen part d'una formació catalanista però no independentista.\n"Tampoc ens trobaran fent una declaració unilateral d'independència", ha advertit Espadaler, i ha explicat que aposta pel diàleg amb el Govern central per millorar les relacions entre Catalunya i Espanya.\nEspadaler també ha dit que les últimes incorporacions a la llista unitària de la candidatura Junts pel sí demostren que es posa més atenció en els noms que al programa electoral, i ha assegurat que Unió investirà al proper president de la Generalitat en funció del programa, i no del partit.\nHa assenyalat que el president de la Generalitat, Artur Mas, ha de tenir en compte que és el president "de tots" en prendre la seva decisió de si acudirà o no a la manifestació de la Diada que organitza Ara és l'hora, i ha avançat que Unió acudirà als actes institucionals i que, a més, celebrarà actes de campanya que encara estan per concretar.


celebració i conmemoració per l’11 anniversari de la situació de crisi generalitzada // he vist una peli i he entés què va passar, perdoneu si faig massa tard – In Media Res\ninmediaresmgazine Mai 29, 2019 Juny 10, 2019 Assaig,Crítica,Crònica,Issue #21,Uncategorized\nDirigida per Adam McKay i amb 28 milions de dòlars de pressupost, i basada en el llibre homònim de Michael Lewis, The Big Short (2015) constitueix un dels relats audiovisuals més versemblants de l’esfera borsàtil i bancària de la contemporaneïtat. Basada en fets, personalitats i entitats reals, l’audiovisual de 130 minuts segueix paral·lelament a quatre personatges (o grup de personatges) i els diferents moviments d’aquests per al desenvolupament temàtic. Situada entre 2005 i 2008, i gràcies a les trames en paral·lel, l’espectador pot obtenir fàcilment (és un film amb d’una enorme qualitat didàctica) una perspectiva holística dels orígens de la tant i tant estimada crisis global del món financer de 2008.\nPer tal de deixar de banda possibles spoilers no desitjats, m’abstindré a parlar massa tàcitament dels fets ocorreguts en el film, queda, per tant, mencionar unes quantes paraules en relació a la mateixa; protagonitzada per Christian Bale (Michael Bury), Steve Carell (Mark Baum), Ryan Gosling (Jared Bennet) i Brad Pitt (Ben Ricket), i amb intervencions esporàdiques de la talla de Margot Robbie (Margot Robbie), és una pel·lícula 100% recomanable i innegablement ben feta; colors, enquadraments diversos, temps ben marcats, intervencions còmiques i molt interessant en general, al meu parer. Obté una recaudació aproximada de 132,3 milions de dòlars.\nBé, i abans d’entrar en matèria, com a única crítica remarcable, i des de la perspectiva d’un ésser europeu, el film es centra quasi exclusivament en els fets ocorreguts als EUA, i tan sols menciona de passada les repercussions internacionals i, en realitat, em molesta (encara que és un fet relativament comprensible per diverses raons; 1. Els orígens reals de la crisis immobiliaria són als EUA i 2. És una producció dels EUA).\nAixí doncs, interessat lector, em disposo a redactar alguns fets pertinents als orígens de l’esmentada crisi, alguns ben retratats en el film i d’altres d’investigació pròpia, ja que quan va petar tot plegat, em va enganxar menjant-me els mocs a cinquè de primària, i fins ara, sincerament, era tot un misteri ja assumit sense cap mena d’explicació al respecte, senzillament havia petat la bombolla inmobiliària (…) *nen d’onze anys* -doncs val.\nEntrant en matèria doncs, l’honorable Lewis Raneri, co-fundador de la signa bancària Salomon Brothers, va tenir la que en realitat era una idea formidable durant els anys 70, de resultats fiables i constants, rock solid. Al cap i a la fi, tothom sempre havia pagat la seva hipoteca. Així doncs, van anomenar el producte resultant Bonus de titulació hipotecaria, o BTH private, que és en realitat, un actiu en borsa constituït per milers d’hipoteques de qualitat Triple A, és a dir, de fiabilitat màxima (per exemple; l’hipoteca d’un matrimoni de doctors que viu al centre de NY).\nImaginem una muntanya apilada d’hipoteques de qualitat, signades o no per diferents bancs, reflectides en forma d’accions de l’actiu BTH (que posteriorment s’anomenarà CDO, Collateralized Debt Obligation). El fet és que, en qüestió de dècades, el sistema borsàtil transforma aquesta bona idea, d’estabilitat i bons resultats, en una monstruositat en constant creixement. En cert moment, unes quantes dècades enrere, els bancs comencen a quedar-se sense hipoteques de garantia que incloure dins d’aquestes muntanyes i, eventualment, comencen a ficar-ne qualsevol dins l’actiu (aquí entren les hipotèques AA, A, BBB, inclús BB (…) ho exposaré posteriorment), i encara més eventualment, ja entrats els 90 i els 2000, qualsevol podia demanar un préstec signant una hipoteca, sense objeccions ni demandes per part de les entitats bancàries (posició de treball, renta anual, patrimoni actiu…). Amb aquesta transformació s’origina la famosa crisi de les hipoteques subprime.\nQuant un banc signa una hipoteca i decideix posar-la en actiu com a valor borsàtil, primer s’ha d’adreçar a una entitat independent encarregada de tassar la hipoteca en qüestió. L’escala qualitativa és la següent; AAA, AA, A, BBB, BB, B, CCC, CC, C, sent AAA la de major qualitat. Així doncs, en comptes d’una en una, l’entitat bancària en qüestió apilaria diverses hipoteques (en teoria) de la mateixa índole (per tal de crear un conglomerat regular i fiable) i les passaria a l’entitat independent, per a l’obtenció d’un vistiplau i categorització, formant així un CDO.\nAquests bonus hipotecaris (CDOs), fins al moment de culminació de la crisis, eren tassats sense cap mena de consideració com a AAA; donada la situació de les entitats tassadores, en competència com qualsevol altre gremi dins d’un sistema capitalista (cal entendre que les restriccions es limiten a la qualitat d’entitat independent del banc, no és pas un departament estatal l’encarregat de categoritzar els bonus; durant els 90, els EUA viuen una etapa de desregularització financera, Alan Greenspan, un personatge a qui moltes veus culpen en major part de la crisi en qüestió, fou president de la Reserva Federal des de 1987 fins a 2006, personatge conegut per donar suport a la privatització de la seguretat social, polítiques monetàries expansives i que promulgaven l’easy-money, així com el famós american dream), amb una mica de presió per part del sistema bancari, i tenint en compte que en el mateix carrer hi ha un parell de negocis idèntics que si li ho faran, i amb una mica de temps i normalització, les entitats tassadores s’acostumen a regalar la qualificació AAA, i l’assignen a qualsevol bonus que els hi arribi independentment de la qualitat dels registres d’hipoteca (cal sumar-li la pressió dels superiors sobre el treballador ras dins l’entitat encarregada de les categoritzacions). Suposem doncs, tenim davant un CDO AAA; s’entén doncs, és un bonus increïblement fiable i de valor positiu, doncs és un valor conformat per les millors hipoteques, de les quals al menys un 65% és de la millor categoria, AAA (s’infereix doncs, perquè sinó baixaria de forma evident la mitjana qualitativa del bloc, el 35% restant será de qualitat AA o com a mínim A).\nSuposem doncs, que tot i estar categoritzat com a un CDO AAA, i donada la situació de salvatgisme en el negoci tassador de bonus (context), aquestes són en realitat, hipoteques de merda que ningú paga amuntegades les unes sobre les altres. El fet és que, des de 2000-05, les estadístiques de morosos aumenten perillosament, i poca gent se n’adona de quan perjudicial pot ser això per al sistema borsàtil (els protagonistes si però). D’alguna manera absurda i/o esbojarrada i/o inconscient, i és quelcom que es posa un considerable ènfasi en el film, la corrupció del sistema de tassadors de bonus hipotecaris arriba a tals extrems que dins d’un CDO suposadament 85% AAA, el contingut d’aquests en realitat era de 70% CC 15% B i 5% BB. Per acabar d’adobar-ho, com que en un CDO AAA en teoria només hi anaven hipoteques de categoria AAA, AA, A o BBB (ja que més avall baixaria la mitjana del valor del bonus total), la resta d’hipoteques (de valors BB, B, CCC, CC o C) són amuntegades en altres CDOs, per exemple, un CDO A o CDO BBB (s’entén doncs, és un valor de menys fiabilitat, doncs està conformat per hipoteques de risc més elevat). Suposem doncs però, que agafem una enorme pila, molt major que la que podíem haver imaginat anteriorment, agafem totes les hipoteques de baix valor que no s’han pogut incloure en altres CDOs de qualitat, hipoteques BB, B, CCC, aquest CDO seria catalogat, en bloc, com a un CDO AAA, ja que, al haver tal ingent quantitat d’hipoteques en el seu interior, es considera un valor segur i estable doncs el valor de les hipoteques està diversificat. En aquest cas, el CDO seria de valor relativament estable, no seria el cas però, d’un CDO configurat per un 30% d’hipoteques AA i A, un 50% de BB i B i un 20% de CC; en aquest cas, es consideraria un CDO de major risc, tot i comptar amb valors de qualitat, podria ser altament inestable, doncs no es tan homogeni com l’exemple anterior; suposem que els deutors d’aquestes hipoteques tant BB i B com CC d’aquest bloc (el 70% del bloc) decideixen tornar les claus de la casa i no pagar la hipoteca (morosos, abandonen la finca i deixen de pagar la hipoteca), en aquest cas, seria un bonus que deixaria de proporcionar els interessos que li corresponen al propietària de l’acció CDO.\nQuè és però una hipoteca subprime? És el terme que s’utilitza per denominar aquelles hipoteques d’alt risc (també s’utlitza l’acrònim NINJA de No Income No Job or Assets, o simplement hipoteca basura), que, com es pot inferir per l’acrònim anterior, es caracteritzen per èsser informes d’hipoteca que no inclouen informació alguna sobre la renta de l’individu responsable de pagar la hipoteca, per tant, d’un elevat risc.\nBueno bueno, sembla que els CDO es posen mega interessants; imaginem doncs, que un CDO A, que de fet compta amb parts d’un CDO B, es fusiona amb el CDO B en qüestió (que, com no podia ser d’altra manera, també aquest compta amb parts del CDO A); CDO A (b) + CDO B (a) = CDO C = CDO²; CDO al quadrat, també conegut com a CDO synthetic, és un CDO configurat per altres CDOs. Imaginem que uns individus X i Y fan una aposta, i que de l’aposta, els individus M i N en fan una d’altre (M aposta que Y guanyarà l’aspota i N que será X qui la guanyarà), i potser inclús els individus R i T fan una aposta sobre l’aposta d’M i N (…) i així successivament, això són els CDO sintètics; aquí és on realment l’economia comença a trontollar; cal entendre que un valor en borsa té centenars d’accions, i que aquestes són accessibles a distintes entitas i personalitats que poguin decidir invertir-hi, i que per tant un CDO original podia implicar (doncs n’eren propietaris de les accions) a per exemple, 200 entitats diferents que decideixen comprar independentment accions d’aquest valor. Tenint això en ment, accions de les accions? Per amor de déu.\nImaginem doncs, què passa quan un CDO AAA (que hauria d’estar ple d’hipoteques de valor segur) està ple al 95% de basura subprime, que ningú paga i on per tant, l’inversor deixa treure rendiment al producte (còcktel d’hipoteques), però que encara ningú s’ha donat compte (doncs els impagaments no s’han generalitzat), i imaginem també doncs, que la signa bancària Bear Stearns té un 80% de les accions d’aquest CDO AAA. Suposem doncs, aquí entra en escena el Dr. Bury interpretat per Christian Bale, que algú X decideix començar a comprar CDSs (Credit Default Swap, també coneguts com Swaps, el comprador del swap paga periòdicament unes primes, i, en cas d’impagament generalitzat de l’actiu sobre el qual s’ha emés el swap en qüestió, l’emissor del swap indemnitzarà al comprador) a Bear Stearns per un valor diguem per exemple, d’una prima periòdica de 200.000 dòlars, sobre l’actiu CDO AAA (del qual Bear Stearns té possessió del 80% de les accions). Evidentment, al 2005/2006 els bancs rebien aquestes prestacions amb els braços oberts, i de fet, contra més millor, doncs rebien una injecció periòdica i confiaven era una veritat absoluta que el sistema borsàtil financer (els CDOs) eren estables i no caurien. Suposem que arriba el 2007 i es generalitza i visibilitza l’impagament de les hipoteques subprime, i que, centenars de bancs com Bear Stearns, tenen milions i milions del seu patrimoni sobre aquest actiu borsàtil, que, de sobte, val 0 $, i que, a sobre, has d’indemnitzar al senyor X milions i milions i milions de dòlars per afrontar el contracte del swap pel qual has estat rebent 200.000 periòdicament.\nExecutius de Citigroup, AIG i Merril Lynch reconeixen haver parat poca atenció als riscos i a la seva exposició. Afirmen, les cinc majors signes bancàries estatunidenques, tenien per cada 40 $ en actiu sobre un valor CDO, 1$ de patrimoni per a cobrir les possibles pèrdues.\nUn informe del Fons Monetari Internacional publica a mitjans del 2007 que al gener del mateix any existien en EUA 4,2 bilions d’euros en bonus lligats a hipoteques d’alt risc, dels quals 624.000 milions d’euros pertanyien a inversors no estatunidencs.\nEntitats afectades o en fallida (si no s’especifica):\nAgost: Blackstone (EUA), National City Home Equality (EUA), American Home Mortgage (EUA), Banca March (EUA), First Magnus Financial (EUA)\nSeptembre: Victoria Mortgages (Engl.), Netbank (EUA)\nOctubre: UBS (afectada, Suïssa), Merril Lynch (EUA), Inmobiliaria Llanera (ESP, concurs d’acreditors per un deute de 700 milions d’euros)\nNovembre: Citigroup (EUA)\nDesembre: Inmobiliaria Eneaga (ESP, suspensió de pagaments per un deute de 160 milions d’euros)\nGener: Inmobiliaria Marbar (ESP)\nFebrer: Grupo Contsa (ESP, suspensió de pagaments per un deute que implica 9 bancs i 2 grans immobiliàries; José Salas Burcón, dirigent del grup, condemnat a 9,4 anys de presó per estafa piramidal, afecta a 1658 inversors, amb un dèficit patrimonial de 87 milions d’euros), Habitat Inmobiliaria (ESP, suspensió de pagaments per un deute amb 38 entitats bancàries de 1745 milions d’euros)\nMarç: Bear Stearns (EUA, salvada per JP Morgan, que compra les accions del banc amb una rebaixa del 93% per la seva entrada en fallida), Inmobiliaria SEOP Obras y Proyectos (ESP), Grupo Sánchez (ESP, deute de 97 milions d’euros que afecta a Caixa Catalunya i Caja Madrid), Inmobiliaria Prasi (ESP, deute de 35 milions d’euros), Inmobiliaria Lábaro (ESP, concurs d’acreditors per un deute de 700 milions d’euros)\nAbril: Neupro (ESP), Expofincas (ESP)\nMaig: UBS AG (Suïssa, despatxa 5500 treballadors)\nJuliol: Inmobiliaria Martín-Fadesa (ESP, presenta concurs d’acreditors més important de la historia d’Espanya, amb un deute de 7000 milions d’euros)\nSeptembre: Freddie Mac (EUA, rescatada per la Reserva Federal) i Fannie Mae (EUA, rescatada per la Reserva Federal), Lehman Brothers (EUA, 4ta signa més gran dels EUA, una part es comprada per Barclays, les divisions europees són adquirides per Nomura [Japó]), Merril Lynch (EUA, es adquirida per Bank of America, per swaps), HBOS (England, la seva forta depreciació en borsa permet comprar-la per la competència, Lloyds TSB), nacionalització de l’empresa de segurs AIG (EUA, injecció de la Reserva Federal), FORTIS (queda sota control públic, Bèlgica, Holanda i Lexemburg injecten alhora un total de 11200 milions d’euros), Hypo Real State Bank (Alemanya, fregant la fallida)\nAnterior a love letter to a 21st century folk musician\nSegüent La Capella de l’Antic Hospital, territori de conquesta


Girona registra el rècord de morts per coronavirus en un dia amb 17 noves víctimes - Diari de Girona\nHi ha 66 casos més i el total s'enfila als 808\nredacció 30.03.2020 | 18:57\nEl Departament de Salut ha confirmat la mort d'un total de disset persones més a causa del covid-19. Amb aquesta nova dada s'assoleix el màxim de morts registrades en un sol dia, després que dilluns passat se'n confirmessin catorze. El total de víctimes a la Regió Sanitària de Girona ja arriba a 83.\nA més, s'han diagnosticat 66 nous casos de noves infeccions, set més que ahir i el nombre total s'eleva a 808. Cal tenir en compte que dissabte el Govern va canviar el criteri de recompte i ara només se sumen els positius que han fet la prova i ha sortit positiva.\nEl nombre de persones ingressades en estat greu és de 106 i els professionals sanitaris confirmats per coronavirus és de 444. La nona notícia és que ja s'acumulen 171 altes hospitalàries.\nEl decret del govern que endureix el confinament no contempla els treballadors autònoms.


Moviment, paraula i espai en una proposta específica de dansa al Convent de les Arts\nAquest diumenge 19 de novembre a les 19h, el col·lectiu Big Bouncers ens proposa un treball centrat en la relació entre el moviment, la paraula i l’espai, en aquest cas, el Convent de les Arts d’Alcover. L’especificitat que ofereix cada espai on es presenta el treball, serveix com a detonant per a desplegar un imaginari sobre el qual es construeix una composició específica donant com a resultat una peça única.\nLa investigació gira entorn del Convent de les Arts, i més concretament al voltant dels seus origens. S’indaga en la seva història, la seva transformació, els seus usos diversos, les persones que l’han habitat, la seva funció dins la comunitat, la seva influència en l’entorn en què es troba i viceversa, en anècdotes i memòries personals, esdeveniments destacats, etc. De tot el material sorgit de la investigació prèvia, se’n fa una recopilació documental que serveix de material base per a desplegar el joc creatiu i és la font d’inspiració per la composició, posant en funcionament les eines per a la creació i el treball escènic.\nBig Bounce / Site Specific és un treball que s'emmarca en la proposta Fem Dansa del Pla Integral de la Dansa impulsat pel Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i l'Associació de Professionals de la Dansa de Catalunya.\nLes entrades per l'espectacle, recomanat per a partir de 8 anys, es poden adquirir a 9€ (6€ amb el carnet del Convent de les Arts) a www.conventarts.cat, a la Casa de Cultura Ca Cosme d’Alcover o el mateix dia a taquilla des d'una hora abans de l'inici de l'espectacle. La proposta es troba inclosa en els abonaments Teatre i General.\nAquest treball inclou l'escola de l'espectador que pretén ser un complement als diversos espectacles per aprofundir en diversos aspectes culturals.\nDissabte 18 de novembre a les 17h, l'església Vella acollirà el taller de dansa Catàleg d’errors per descobrir possibilitats de moviment del nostre cos amb Cecilia Colacrai, Mireia de Querol i Anna Rubirola del Col·lectiu de dansa Big Bouncers. Per a persones a partir de 8 anys.\nTotes les propostes de l'escola de l'espectador són gratuïtes i no hi ha compromís d'assistència a l'espectacle.


Zapatero compareixerà dilluns al Congrés per informar sobre política antiterrorista\nL'anunciada compareixença del president del govern espanyol, José Luis Rodríguez Zapatero, per informar el Congrés de la política antiterrorista després de la ruptura de l'alto el foc i l'atemptat d'ETA a Barajas ha quedat fixada per dilluns que ve a les quatre de la tarda, segons han avançat fonts parlamentàries. La decisió l'ha adoptada la Junta de Portaveus del Congrés, i en conseqüència s'ha suspès el debat que s'havia de fer a la Diputació Permanent sobre la conveniència que el president del govern anés a la cambra.\n09/01/2007 - 12.55 Actualitzat 09/01/2007 - 17.46\nEl govern va formalitzar a última hora de dilluns aquesta petició de compareixença al Congrés, i la va justificar dient que era per informar sobre política antiterrorista, sense més precisions, segons consta a l'escrit registrat a la cambra.\nL'executiu ha opat per un format de compareixença de sessió informativa, sense comunicació prèvia ni opció a presentar propostes de resolució. D'acord amb aquest model, el president farà una exposició inicial i després intervindran tots els grups parlamentaris.


Lux Mundi: Aprendre de l'Avi\nAixò és el que crec intuir que passa: quan hi poses la vida en un ideal, hi poses tot el teu potencial, tota la potència esdevé material-efectiva i acostuma a ser GRAN, de "Great", un bon resultat. És, però, complicat posar-hi la vida en el que sigui...Com l'Avi.\nPrimer, perquè cal ser molt valent en assumir el risc de que la bombolla t'exploti als nassos i et destrossi sencer. (Així va acabar Hitler, i tants empresaris que es vessen en l' empresa)\nSegon, perquè cal confiar prou en un mateix, en la consciència correcta "del que hi ha" i això és en la pròpia intel·ligència/sentit comú, i per estar segur d'això calen proves difícils de veure en les senyals quotidianes.\nI pel que fa al plànol polític general, sóc dels que creu que això cada cop està més limitat.\nEl SISTEMA (total: econòmic, polític, social) on ens hem anat ficant, deixa cada cop menys marge per a nous projectes. Independència d'Espanya? Difícil però possible. Però mantenir la multiculturalitat a occident.... és cada cop més difícil. Ens estem carregant un quadre i no sabem ben bé què hi estem pintant a sobre.\n21 de novembre de 2009, a les 18:31


La Societat Sacerdotal de la Santa Creu és una associació de clergues intrínsecament unida a la prelatura de l'Opus Dei. Té com a finalitat fomentar la santedat dels sacerdots seculars en l'exercici del seu ministeri al servei de l'Església, segons l'esperit i la praxi ascètica de l'Opus Dei. Està formada pels sacerdots incardinats a la prelatura i per altres preveres incardinats en les seves respectives esglésies particulars. Actualment compta amb uns 4.000 socis. El seu president és el prelat de l'Opus Dei.\nEls clergues de les diòcesis que s'adscriuen a la Societat Sacerdotal de la Santa Creu segueixen incardinats en la seva pròpia església particular: depenen només del seu bisbe – nihil sine episcopo, expressió de sant Ignasi d'Antioquia, que recordava sovint sant Josepmaria i que es pot traduir com res sense el bisbe– i no estan de cap manera sota la jurisdicció del prelat de l'Opus Dei.\nEls mitjans de formació que reben els socis són anàlegs als que s'ofereixen als fidels laics de la prelatura, adequada a les dimensions específiques de la formació sacerdotal (cf. Presbyterorum Ordinis, n. 9, Pastores dabo vobis , nn. 70-81, i el Directori per al ministeri i la vida dels preveres de la Congregació per al Clergat ) i complementen, sense superposar-se, les disposicions sobre la formació permanent que doni el bisbe per al presbiteri de la seva diòcesi. Així, els socis poden rebre direcció espiritual personal, classes doctrinals o ascètiques, dies de recés, etc., organitzades de manera que no interfereixin amb el seu ministeri.\nEn efecte, el missatge de l'Opus Dei sobre la santificació del treball professional s’adreça també als sacerdots seculars, ja que "si es pot parlar així, per als sacerdots el seu treball professional, en el qual s'han de santificar i amb el qual han de santificar als altres, és el sacerdoci ministerial del Pa i de la Paraula" (A. de Fuenmayor, V. Gómez -Iglesias, J.L. Illanes, El itinerario jurídico del Opus Dei , Eunsa, Pamplona 1989, pàg. 289).\nPrinted | document generat automàticament des de https://opusdei.org/ca/article/una-associacio-de-clergues/ (17/01/2022)\nLes memòries del bisbe Pèlach, publicades a Girona\n«El bisbe Pèlach és reconegut com arquitecte d’obres socials»\nEl bisbe Enric Pèlach, nascut a Girona, mor als 89 anys al Perú\nDe Girona als Andes


Avisos legals - Communico\nEl present Avís Legal regula les condicions generals d’accés i utilització del lloc web accessible en l’adreça URL https://www.grupocommunico.com (d’ara endavant, el lloc web), que Letras y Píxeles, S.L. posa a la disposició dels usuaris d’Internet.\nLa utilització del lloc web implica l’acceptació plena i sense reserves de totes i cadascuna de les disposicions incloses en aquest Avís Legal. En conseqüència, l’usuari del lloc web ha de llegir atentament el present Avís Legal en cadascuna de les ocasions en les quals es propose utilitzar la web, ja que el text podria patir modificacions a criteri del seu titular o a causa d’un canvi legislatiu, jurisprudencial o en la pràctica empresarial.\nRaó social de l’empresa: Letras y Píxeles, S.L.\nNom del titular: Letras y Píxeles, S.L.\nDomicili social: C/ Albacete, núm. 8, porta 2\nC.I.F.: B 98 701 386\nTelèfon de contacte: 963 818 039\nCorreu electrònic: infor@grupocommunico.com\nDades registrals: Inscrita en el Registre Mercantil de València, tom 9905, foli 75, inscripció 1 amb fulla V-163307.\nEl lloc web facilita als usuaris d’aquest l’accés a informació i serveis prestats per Letras y Píxeles, S.L. a aquelles persones o organitzacions interessades en ells.\nAmb caràcter general, l’accés i la utilització de la web no exigeixen la prèvia subscripció o registre dels usuaris d’aquesta.\nL’idioma utilitzat pel titular en la web serà el castellà. Letras y Píxeles, S.L. no es responsabilitza de la no comprensió o enteniment de l’idioma de la web per l’usuari, ni de les seues conseqüències.\nLetras y Píxeles, S.L. podrà modificar els continguts sense previ avís, suprimir-los o canviar-los dins de la web, així com la forma en què s’accedeix a aquests, sense justificació alguna i lliurement, i no es responsabilitzarà de les conseqüències que aquests canvis puguen ocasionar als usuaris.\nEs prohibeix l’ús dels continguts de la web per a promocionar, contractar o divulgar publicitat o informació pròpia o de terceres persones sense l’autorització de Letras y Píxeles, S.L., ni remetre publicitat o informació valent-se per a això dels serveis o informació que es posen a la disposició dels usuaris, independentment de si la utilització és gratuïta o no.\nEls enllaços o hiperenlaces que incorporen tercers en les seues pàgines web dirigits a aquesta web seran per a l’obertura de la pàgina web completa, i no poden manifestar, directa o indirectament, indicacions falses, inexactes o confuses, ni incórrer en accions deslleials o il·lícites en contra de Letras y Píxeles, S.L.\nTant l’accés a la web com l’ús inconsentido que puga efectuar-se de la informació continguda en ella és de l’exclusiva responsabilitat de qui el realitza. Letras y Píxeles, S.L. no respondrà de cap conseqüència, mal o perjudici que pogueren derivar-se d’aquest accés o ús. Letras y Píxeles, S.L. no es fa responsable dels errors de seguretat que es puguen produir ni dels danys que puguen causar-se al sistema informàtic de l’usuari (maquinari i programari), o als fitxers o documents emmagatzemats en ell, com a conseqüència de:\nLetras y Píxeles, S.L. no es fa responsable de la fiabilitat i rapidesa dels hiperenlaces que s’incorporen en la web per a l’obertura d’unes altres. Letras y Píxeles, S.L. no garanteix la utilitat d’aquests enllaços, ni es responsabilitza dels continguts o serveis als quals puga accedir l’usuari per mitjà d’aquests enllaços, ni del bon funcionament d’aquestes webs.\nLetras y Píxeles, S.L. no serà responsable dels virus o altres programes informàtics que deterioren o puguen deteriorar els sistemes o equips informàtics dels usuaris en accedir al seu web o altres webs a les quals s’haja accedit mitjançant enllaços d’aquesta web.\nÚS DE LA TECNOLOGIA COOKIES\nLa web empra cookies. Pot consultar la nostra Política de cookies, que respecta en tot moment la confidencialitat i intimitat de l’usuari.\nSón propietat de Letras y Píxeles, S.L. tots els drets de propietat industrial i intel·lectual de la web, així com dels continguts que alberga. Qualsevol ús de la web o dels seus continguts haurà de tindre un caràcter exclusivament particular. Està reservat exclusivament a Letras y Píxeles, S.L. qualsevol altre ús que supose la còpia, reproducció, distribució, transformació, comunicació pública o qualsevol altra acció similar, de tot o part dels continguts de la web, per la qual cosa cap usuari podrà dur a terme aquestes accions sense l’autorització prèvia i per escrit deLetras y Píxeles, S.L.\nLetras y Píxeles, S.L. garanteix la protecció i confidencialitat de les dades personals, de qualsevol tipus, que ens proporcionen les nostres empreses clients d’acord amb el que es disposa en la Llei orgànica 15/1999, de 13 de Desembre de Protecció de Dades de Caràcter Personal.\nTotes les dades facilitades per les nostres empreses clients a Letras y Píxeles, S.L. o al seu personal seran inclosos en un fitxer automatitzat de dades de caràcter personal creat i mantingut sota la responsabilitat de Letras y Píxeles, S.L., imprescindibles per a prestar els serveis sol·licitats pels usuaris.\nLes dades facilitades seran tractats segons el Reglament de Mesures de Seguretat (Reial decret 1720/2007 de 21 de Desembre). En aquest sentit, Letras y Píxeles, S.L. ha adoptat els nivells de protecció que legalment s’exigeixen i ha instal·lat totes les mesures tècniques al seu abast per a evitar la pèrdua, malament ús, alteració i accés no autoritzat per tercers. No obstant això, l’usuari ha de ser conscient que les mesures de seguretat en Internet no són inexpugnables. En cas que considere oportú que se cedisquen les seues dades de caràcter personal a altres entitats, l’usuari serà informat de les dades cedides, de la finalitat del fitxer i del nom i direcció del cessionari, perquè done el seu consentiment inequívoc sobre aquest tema.\nEn compliment d’el que s’estableix en el RGPD, l’usuari podrà exercir els seus drets d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició. Per a això ha de contactar amb nosaltres en infor@grupocommunico.com\nEl present Avís Legal s’interpretarà i regirà de conformitat amb la legislació espanyola. Letras y Píxeles, S.L. i els usuaris, amb renúncia expressa a qualsevol altre fur que poguera correspondre’ls, se sotmeten al dels jutjats i tribunals del domicili de l’usuari per a qualsevol controvèrsia que poguera derivar-se de l’accés o ús de la web. En el cas que l’usuari tinga el seu domicili fora d’Espanya, Letras y Píxeles, S.L. i l’usuari se sotmeten, amb renúncia expressa a qualsevol altre fur, als jutjats i tribunals del domicili de Letras y Píxeles, S.L.


Pirates de Catalunya es presentaran el 21D amb la CUP | L'Alerta\nPirates de Catalunya es presentaran el 21D amb la CUP\nAixí ho han decidit els integrants de Pirates de Catalunya després d’un procés de negociació a diverses bandes; el 21 de desembre Pirates de Catalunya participarà dins les llistes de la CUP – Crida Constituent. Segons expliquen a la seva pàgina web, aquesta candidatura “reuneix les condicions que l’Assemblea General de Pirates demanava per considerar […]\nAixí ho han decidit els integrants de Pirates de Catalunya després d’un procés de negociació a diverses bandes; el 21 de desembre Pirates de Catalunya participarà dins les llistes de la CUP – Crida Constituent. Segons expliquen a la seva pàgina web, aquesta candidatura “reuneix les condicions que l’Assemblea General de Pirates demanava per considerar la proposta”.\nEls membres que aniran a les llistes de la CUP seran escollits en primàries, i consideren que aquesta és una oportunitat per impulsar els valors de l’ideari pirata dins del grup parlamentari de la CUP-Crida Constituent.\nEl passat diumenge 5 de novembre, en una votació dirigida als seus militants, Pirates va decidir la seva posició respecte el 21-D, presentar-se sota una llista de front comú.


ASM patrocina esportistes Dakar - ASM PATROCINA ESPORTISTES DAKAR\nASM PATROCINA ESPORTISTES DAKAR\nDes de ja fa forces anys ASM patrocina esportistes Dakar com la Laia Sanz i en Nani Roma deixant alguns dels nostres vehicles per participar en el Dakar.\nPoder tenir a la seva disposició autocaravanes d’AutoSuministres Motor fa que, per uns dies, casa seva estigui sobre rodes, i que puguin estar còmodes a l’arribar als campaments d’aquest ral·li tan dur.\nLes autocaravanes d’ASM també els permet tenir certes comoditats que es converteixen en petits luxes en zones molt remotes del planeta.\nCom ens han explicat els mateixos pilots, els permet estar més relaxats i descansar d’una manera més còmoda, i així afrontar en millors condicions l’etapa del dia següent.\nAquesta setmana passada, en Nani Roma, va venir a AutoSuministres Motor a recollir la seva autocaravana LAIKA que serà casa seva durant els 15 dies que dura el Dakar.\nEn Nani Roma, en passades edicions, expressava que “No m’imagino el Dakar sense una autocaravana de suport”.\nSi us hi fixeu durant les retransmissions i directes que aquests dies fan els canals de televisió, com per exemple TV3 o TVEspanyola, veureu molt sovint les nostres autocaravanes. Podreu observar com s’organitzen la vida a la seva casa sobre rodes, com l’aprofiten per preparar roadbooks o com cuines i mengen.\nSi us pregunteu: Com podem saber quines són les autocaravanes d’AutoSuministres Motor si n’hi ha moltes? Doncs per exemple, perquè estan clarament identificades amb el nostre logotip de ASM.\nPel que fa a la Laia Sanz, ja fa dies que està entrenant al desert amb un altre projecte on també compta amb el suport d’AutoSuministres, es tracta del projecte Extreme E com a companya d’equip del Carlos Sainz.\nCom a amants de les aventures i el motor i si es amb autocaravana millor, volem desitjar molta sort a tots els pilots que participen al Ral·li Dakar d’aquest 2021 però sobretot als esportistes Dakar que patrocina ASM!\nNosaltres prometem seguir-vos tant per Teledeporte com al Canal Esport3 i vibrar amb les vostres etapes d’aquest nou recorregut del Dakar a Arabia Saudi.\nUS ESPEREM A LA TORNADA!!


Es reparteixen els primers identificadors de la nova xarxa de punts segurs de violència masclista -Societat- 10/02/2020\nL'Ajuntament de Ripollet i el Comitè de Dones van donar dissabte al migdia el primer pas de la nova xarxa de punts segurs contra casos de violència masclista. En un acte, amb la presència d'algunes membres del Comitè i encapçalat per la regidora de Feminismes, Meritxell Caler, es van repartir els identificadors als primers establiments adherits al barri de Can Mas.\nL'acció es va iniciar al Centre Cívic de Can Mas, on es va pintar a la seva entrada la frase "Espai lliure de violència masclista". "Al mes d'octubre, el Comitè de Dones ens va traslladar la inquietud davant de casos de violència masclista i vam pensar que creant aquesta xarxa de punts les dones assetjades es podien sentir més segures, ja que són establiments pròxims i que coneixen el protocol a seguir en aquests casos", va explicar la regidora Meritxell Caler. Des de l'Ajuntament s'estan posant en contacte amb els establiments de la vila informant-los per tal d'ampliar el nombre d'adherits. Àngels Leiva, membre del Comitè de Dones va explicar que "els establiments que s'hi sumen no només penjaran el cartell, sinó que també atendran a la persona i seguiran un protocol d'actuació, volem que a tot Ripollet hi hagi punts de protecció per a les dones agredides o assetjades".\nDesprés de l'acció a davant del Centre Cívic de Can Mas, es van repartir alguns distintius a diverses botigues. La primera d'aquestes tendes va ser la perfumeria Mary, regentada per la Montse Arenas. "Vaig viure un cas en què una noia molt jove va entrar a la meva botiga i em va explicar que un home l'estava assetjant i em va demanar si es podia quedar uns minuts a dins l'establiment", explica la Montse Arenas, que considera que és molt necessària aquesta xarxa de punts segurs. Els establiments de Ripollet que es vulguin adherir a aquesta iniciativa poden enviar un correu electrònic a alcaldia@ripollet.cat.\n- diferents moment de l'acció\n- Perfumeria Mary i Papereria Quatre van ser alguns dels comerços que s'hi van sumar


El maridatge ideal: tapes i vermut Espinaler - Espinaler\nDediquem aquesta publicació als maridatges. Sí, per aquelles ocasions especials a casa, amb la família o amics, on ve de gust preparar un vermut excepcional. O també per indicar-vos quines tapes triar quan aneu de vermut fora. Us assegurem festa grossa pel paladar!\nEn aquesta recomanació ens centrem en quines conserves de peix i marisc mariden especialment bé amb el vermut Espinaler, tant el blanc com el negre. ¿Comencem la ruta gastronòmica?\nEl vermut negre (o vermell) Espinaler s’elabora a partir d’una recepta única basada en vi blanc d’alta qualitat. En aquest procés, la matèria prima se sotmet a una delicada i elegant maceració amb herbes aromàtiques, com l’artemíssia vulgaris, el díctam de Creta i la Kina. És aquesta combinació la que aconsegueix donar-li un bouquet únic. El resultat és un vermut vermell rubí amb tonalitats teula, dolç, brillant i amb un aroma fresc i intens que recorda a orenga, menta i caramel.\nLes conserves de peix i marisc ideals per maridar amb el vermut negre Espinaler són les que porten escabetx, salses o són molt salines. Us indiquem les més recomanables:\nAnxoves al natural o en oli\nSeitonss en vinagre\nBonítol del Nord en escabetx\nMuscloss en escabetx\nPop en salsa gallega\nSardines en escabetx o en tomàquet\nZamburiñes en salsa gallega\nEl vermut blanc Espinaler s’elabora amb una recepta única a base de vi blanco sec d’alta qualitat. La cuidadosa selecció d’herbes aromàtiques, d’entre les que destaquen l’artemíssia vulgaris, el díctam de Creta i la Kina li aporta un bouquet únic. És d’un color gros pàl·lid amb matissos d’esmeralda, brillant i amb aroma i sabor intensos i frescos, amb notes de safrà, menta i vainilla.\nLes conserves Espinaler que mariden especialment amb aquest vi macerat són les més naturals i suaus: aquelles que van envasades amb el seu propi suc i/o sense sense sales afegides.\nCloïsses (blanques, extra…) al natural\nNavalles de l’Illa de Sàlvora\nSardines o Sardinilles en oli\nVentresca de bonítol en oli\nAmetlla marcona amb trufa\naperitiu, aperitivo, conservas de pescado, conserves de peix, Espinaler, gourmet, maridaje, maridatge, marisc, marisco, vermut blanc, vermut blanc Espinaler, vermut blanco Espinaler, Vermut Espinaler, vermut negro Espinaler, vermut vermell


Interior de la Biblioteca de les Franqueses del Vallès, inaugurada el maig del 2020 (ACN / Jordi Pujolar)\nEls préstecs es poden gestionar per internet i els documents es fan arribar a qualsevol dels més de 400 equipaments que hi ha a Catalunya\nLaura Galan 18/03/2021 - 20.20 Actualitzat 19/03/2021 - 08.45\nDes d'ara, ja es pot accedir des de qualsevol punt de Catalunya als 15 milions de llibres i documents dels fons de totes les biblioteques públiques. L'acord entre la Generalitat i la Diputació de Barcelona per crear un catàleg únic dona resposta a una de les principals reivindicacions dels usuaris.\nFins ara, com que el sistema de biblioteques el porten les dues administracions -a Barcelona són de la Diputació i a la resta de Catalunya, de la Generalitat-, una persona no podia buscar un llibre que estigués a qualsevol lloc. Sí que es podia fer anant a la biblioteca en alguns casos, però era un procés complicat i lent.\nEl que canvia és que qualsevol persona pot, des de casa seva, consultar una base de dades i demanar llibres o documents siguin on siguin i, a més, el procés no ha de tardar més d'una setmana. És l'evolució d'un sistema d'organització que va començar fa molts anys.\n🔴 #Atena permet que els usuaris/es de #bibliotequescat puguin demanar llibres i altres documents de qualsevol #bibliotequescat i els recullin a la #biblioteca més propera.\nLa @CprestecCultura està més que preparada per gestionar el PI!\n Biblioteques (@bibliotequescat) March 18, 2021\nLa unificació dels catàlegs i la creació de la xarxa única accessible per a tots els ciutadans porta per nom Atena. Els préstecs es podran gestionar per internet i el sistema aprofitarà les balises internes per fer arribar els documents arreu del territori.\nCom buscar i obtenir un document al catàleg Atena? Mira-ho aquí:\nTambé s'unifiquen els quatre milions de carnets de biblioteques existents i a la llarga es crearà un carnet únic del Sistema de Biblioteques Públiques de Catalunya.\nLa nova xarxa compta amb 429 equipaments -417 biblioteques i dotze bibliobusos. Hi ha dotze milions de llibres i la resta és material audiovisual i sonor.\nLa presentació d'aquest nou sistema s'ha fet a la Biblioteca Corró d'Avall, a les Franqueses del Vallès, perquè va ser l'única que es va obrir el 2020. Un any en què aquests equipaments van ser essencials per cuidar la salut cultural de la població, amb un augment de les peticions via internet del 300 per cent.\nMira aquí l'exemple de la biblioteca de Palafrugell, al Baix Empordà:\nAcord per unificar el sistema de biblioteques de Catalunya\nLa biblioteca de Palafrugell, satisfeta amb la unificació de catàlegs


Pokémon: The Mastermind of Mirage Pokémon - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nThe Mastermind of Mirage Pokémon ('El cervell dels Pokémon Miratge') als Estats Units, coneguda al Japó com a '''''Senritsu no Mirāju Pokemon (戦慄のミラージュポケモン, , lit. L'aterridor miratge Pokémon?) és un episodi especial de televisió de l'anime Pokémon, creat per al desè aniversari de la franquícia Pokémon. Va ser estrenat als Estats Units el 29 d'abril del 2006 a Kids' WB!. Al Japó, va ser llançat al web oficial com a 戦慄のミラージュポケモン el 13 d'octubre del 2006. A Hispanoamèrica, va ser estrenat per Cartoon Network el 13 de juliol del 2008 en un especial pel dia del nen anomenat «Dia Super Secret».\nAquesta va ser la primera producció doblegada per Pokémon USA i TAJ Productions en lloc de 4Kids als Estats Units. A causa del canvi de concessió de llicències, els actors de doblatge que havia treballat durant vuit anys en la versió de 4Kids, van ser reemplaçats per altres actors de veu.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Pokémon:_The_Mastermind_of_Mirage_Pokémon&oldid=16376873»\nPel·lícules dels Estats Units del segle XXI\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 31 gen 2016 a les 12:29.


Casado avisa que dividir el vot de dretes és "posar-li fàcil als enemics d'Espanya"\n"El 28-A hem de triar si volem que a Espanya manin aquells que donen rodes de premsa des de la presó o si els demòcrates posem ordre", diu el líder dels populars\nper ACN 20 d’abril de 2019 21:01\nEl president del PP, Pablo Casado, ha avisat aquest dissabte al vespre des d'Almansa (Albacete) que qui divideixi el vot de dretes ho "posa fàcil als enemics d'Espanya". "El patriotisme avui dia és votar el PP", ha afirmat el líder dels populars. Segons Casado, aquells que aposten "per mantenir Espanya unida" ja són "majoria social" però encara no saben que són "majoria electoral" i ha demanat el vot a tots ells, hagin votat algun cop el PP, n'hagin "desconfiat" darrerament o vinguin d'altres formacions, inclús del PSOE. "No som un partit arrogant, som l'única alternativa", ha dit Casado, per evitar una "aliança de socialistes, independentistes, comunistes i 'batasunos'". "El 28 d'abril hem de triar si volem que a Espanya manin aquells que donen rodes de premsa des de la presó o aquells que treuen pit de no condemnar els crims d'ETA o si els demòcrates posem ordre, aquells que hem decidit que és millor viure junts i volem seguir estimant una nació descentralitzada, diversa i plural però unida i vertebrada", ha afirmat.\nCasado ha insistit que com a espanyol li fa "vergonya aliena" veure com es permeten compareixences de presos polítics des de Soto del Real i ha dit que vol encapçalar un "govern digne, patriòtic, responsable i que miri a la cara dels espanyols i els digui que els defensarà". El líder del PP, amb un to triomfalista, ha promès "recuperar el futur d'Espanya que han posat en risc els de sempre". "A per totes", ha exclamat Casado, que ha dit que sempre que ha governat el PP "a la gent li ha anat bé".\n"És entrar el PSOE i l'ocupació se'n va per la finestra", ha dit el líder del PP, que ha insistit si "Sánchez es queda, la crisi torna". Casado ha insistit en el missatge que ja ha llançat aquest matí des d'Alacant sobre les "amenaces terribles" i els "llums vermells" de l'economia als quals s'enfronta Espanya i només el PP pot solucionar, segons Casado. El president dels populars ha criticat la gestió de la crisi del govern socialista de José Luís Rodríguez Zapatero i ha culpat els socialistes, i concretament a Pedro Sánchez, de "la precarietat" que "comença a haver-hi a Espanya".\nSegons Casado, d'ençà que governa Sánchez, hi ha 126.000 aturats més i la contractació indefinida s'ha aturat. En canvi, ha promès crear 400.000 llocs de treball en el sector privat si arriba al govern i pot aplicar les mesures que planteja el PP. Casado ha fet un repàs dels municipis que ha visitat des que va començar la campanya electoral i ha recordat algunes de les mesures que ha proposat. Segons Casado, el PP sí té un projecte per governar Espanya a diferència d'altres formacions i ha assegurat que durant la campanya: "No hem insultat i no ens hem deixat endur per l'actualitat", ha assegurat.\n"No deixaré que triïn pels meus fills. No deixaré que els fills de Torra tinguin més drets que els meus fills. No per ser independentista s'és de millor condició", ha dit Casado, que ha assegurat que garantirà la igualtat entre espanyols i governarà "per a tothom".


Outdoor d'estiu: Acció-Reacció | Servicios integrales de informática empresarial\nInici » News » Outdoor d'estiu: Acció-Reacció\nEl passat 14 de juliol es va celebrar el outdoor d'estiu a Infinitum Factory. L'activitat va consistir en treballar diverses habilitats aplicables en el dia a dia de l'empresa: creativitat, innovació i planificació.\nL'objectiu de l'outdoor era la construcció d'una màquina simple de reacció en cadena. Totes les peces de la màquina havien de sincronitzar-se, pel que era indispensable treballar en equip amb la resta de participants. En finalitzar l'activitat es van unir totes les peces per descobrir si l'invent havia funcionat.\nA la galeria superior trobaràs alguns dels millors moments de la jornada.


Unió Agrària Corporativa\nL'ARRELAMENT AL TERRITORI\nUnió Agrària Cooperativa es distingeix per ser una de les cooperatives més arrelades a les comarques tarragonines i per haver estat la primera aglutinadora dels moviments associatius del camp de Tarragona. Durant més de 50 anys ha potenciat:\n• el valor de la qualitat i seguretat del producte, amb el control des de l'origen i en totes i cadascuna de les fases d'elaboració, que permet la comercialització dels productes amb un valor afegit, per fer front a la competència del sector;\n• el valor del compromís amb el territori, mitjançant la comercialització dels productes dels socis i sòcies cooperatius, que permet enfortir el teixit social, apostant així per la continuïtat a l'agricultura de les comarques tarragonines;\n• el valor de l'experiència i el sacrifici, que li donen els 64 anys de vida empresarial amb recursos econòmics limitats;\n• el valor de la gestió empresarial i la professionalització dels recursos humans que permet que les persones implicades amb la cooperativa se sentin identificades amb el projecte comú;\n• el valor de la tradició-innovació, combinant el conreu tradicional de l'ametlla, l'avellana, el raïm i l'oliva –fruites tradicionals de la Mediterrània– amb la tecnologia més actual, que permet anticipar-se i adaptar-se a les necessitats dels clients;\n• el valor de la gestió responsable que suposa la integració de criteris d'ètica social i respecte al medi en la base de les estratègies empresarials i en les relacions amb els grups d'interès.\nLA UNIÓ DE COOPERATIVES AGRÀRIES\nLa cooperativa compta amb un capital humà de 20.000 socis productors i es fa càrrec de la distribució i comercialització dels productes de més de 80 cooperatives del camp de Tarragona.\nAl llarg de la seva història, ha unit els esforços dels diferents socis per millorar la qualitat dels productes, incorporant els mitjans tècnics necessaris, i ha comercialitzat els fruits tant dins com fora de Catalunya. Actualment, el valor de les seves exportacions suposa el 50% de les vendes.\nEls principals factors de diferenciació comercial de la cooperativa són:\n• la traçabilitat del producte. La possibilitat d'incidir en totes les fases d'elaboració dels productes, des de la matèria primera fins al producte final de venda, permet garantir la seva procedència, seguretat i qualitat, així com, facilitar l'adaptació a les necessitats dels clients;\n• integració de la RSE –participació dels grups d'interès. L'adopció i la implantació dels valors de la RSE en el desenvolupament de les activitats diàries, millora la relació i la participació amb cada un dels grups d'interès;\n• multisectorial. La varietat de productes que ofereix al mercat diversifica el risc.\nEstàs aquí:Inici Bones pràctiques Unió Agrària Corporativa


Sant Pol opta a la nova marca turística “Viles Marineres” | Ajuntament de Sant Pol de Mar\nSant Pol opta a la nova marca turística “Viles Marineres”\nLa convocatòria per aconseguir el segell s’obrirà el proper mes de febrer.\nLa regidoria de Turisme de Sant Pol ja està treballant per presentar la seva candidatura en la nova marca turística que ha impulsat l’Agència Catalana de Turisme. Es tracta de la distinció “Viles Marineres”, una marca adreçada a les poblacions litorals que conserven viva la cultura lligada al mar i que permeten oferir experiències vinculades a la descoberta dels paisatges i espais naturals marins.\nEl passat 9 d’octubre, la nostra població va ser convidada per l’Agència Catalana de Turisme a la presentació d’aquesta nova marca. Durant l’acte, l’organisme turístic va destacar la forta personalitat que donarà la possessió de la marca i com es valoraran certs aspectes relacionats amb la història, la cultura, la gastronomia o la promoció d’esdeveniments relacionats amb el mar per atorgar-la.\nDe totes les poblacions costaneres catalanes, l’Agència Catalana de Turisme ha fet una preselecció de 25 municipis, entre els quals es troba Sant Pol de Mar, que optaran al programa de treball de les “Viles Marineres”. Amb l’objectiu de seleccionar les poblacions més adients, el proper mes de febrer s’obrirà la primera convocatòria per a poder sol·licitar l’accés a la marca. Un procés on l’Ajuntament de Sant Pol té previst presentar la seva candidatura amb la col·laboració de la Diputació de Barcelona i del Consorci de Turisme del Maresme.\nL’Agència Catalana de Turisme (ACT) és un dels organismes de la Direcció General de Turisme que treballa per la promoció de Catalunya, tant al nostre país com a l’exterior. Des de l’ACT es porten a terme diferents programes de treball mitjançant els quals s’accedeix a les marques i segells turístics, que són distintius atorgats per la mateixa ACT a aquells municipis que compleixen uns requisits específics e els fan mereixedors d’alguna de les distincions que atorga l’organisme.\nSortida de la gent gran a Pals i Peratallada


Article del Partit Popular del mes de novembre: “Gràcies, Puçol!”\nTal com contempla el Reglament de mitjans de comunicació aprovat en 2008, els grups polítics municipals tenen dret a publicar en la web municipal un article d'opinió sobre cada ple que es realitze i un altre de tema lliure cada mes. Este és el text enviat pel Partit Popular en el mes de novembre, titulat “Gràcies, Puçol!”.\nEl passat 20 de novembre, el Partit Popular va aconseguir el millor resultat a nivell local i nacional de la seua història, tant en percentatge de vots com en percentatge de províncies en què va obtindre la victòria.\nA Puçol ens congratulem de ser la formació política més votada des de les primeres eleccions celebrades al març de 1979, batent tots els rècords obtinguts fins ara per cap altre partit polític en democràcia.\nÉs temps del canvi, de desterrar projectes caducs, temps de renovar-nos i regenerar l'economia, la productivitat i la vida política espanyola\nEl nombre de vots aconseguit pel Partit Popular, ens encoratja a seguir amb la mateixa il·lusió i la responsabilitat amb què hem assumit el govern local, agraint la confiança que l'electorat espanyol ha depositat, de forma tan aclaparadora, en el nostre líder, Mariano Rajoy, i en el nostre partit.\nÉs temps de reconeixement de la tasca desplegada pels militants i d'agraïment per la confiança depositada pels votants de Puçol, i també de renovació del compromís en el Partit Popular, per a respondre amb la major dedicació i voluntat, amb tots quants desitgen sumar-se en l'interés, a combatre la crisi.\nEl principal repte és els 5.000.000 de parats, persones a la fi, de la mateixa condició i capacitat que altres que conserven la seua ocupació, les il·lusions del qual es perden alhora que desapareix la forma de sustentar la seua família.\nNo serà tasca senzilla afrontar la Presidència d'un país la situació econòmica del qual és probablement la més greu des que es va instaurar la democràcia. Ha de ser un esforç de tots i per a tots, i per això en este govern, tots els espanyols, votants o no del Partit Popular, tindran el seu espai i hem d'aconseguir no defraudar les expectatives que quasi onze milions de persones per tota Espanya (5.500 a Puçol) han consignat en el nostre govern.\nÉs temps del canvi, de desterrar projectes caducs, temps de renovar-nos i regenerar l'economia, la productivitat i la vida política espanyola.\nPer tot això, volem agrair al poble de Puçol la seua maduresa democràtica, amb una participació de més del 76%, del qual un 50,47% van ser vots cap al nostre partit, el Partit Popular.\nMoltes gràcies a tot el poble de Puçol, continuem treballant.


Redefinint el comerç just\nEntregant una proposta completament nova per la gama de productes de comerç just d'Oxfam Intermón.\nFa vint anys, Oxfam Intermón va promoure i va ajuda a popularitzar el concepte de comerç just. El moviment es va dissenyar per ajudar els agricultors de països en vies de desenvolupament a aconseguir unes millors condicions comercials al mateix temps que es fomentava una agricultura sostenible. El compromís fort i incondicional d'Oxfam Intermón es va materialitzar en el llançament de la seva línia de productes alimentaris amb el mateix nom que el moviment. Comerç just d'Oxfam Intermón.\nLa seva estratègia va generar un augment de la consciència sobre els problemes socials i de sostenibilitat entre els consumidors. També va ajudar a impulsar que grans corporacions alimentàries creessin més línies de productes ètics.\nDurant les dècades posteriors al llançament del Comerç just d'Oxfam, la empresa ha vist com moltes altres empreses adoptaven el seu model. Això ha generat un repte. Tot i que el moviment continua sent fort, molts consumidors no tenen clar què significa comerç just en l'actualitat. Avui en dia, els consumidors ja esperen una agricultura sostenible i l'ètica del comerç just. No obstant això, la gent cada cop és més conscient de la qualitat dels ingredients i dels beneficis per a la salut del que mengen i beuen. Oxfam Intermón va venir a nosaltres buscant redefinir el significat i l'aspecte del Comerç just per als seus consumidors més fidels.\nSabíem que l'estratègia principal s'havia de centrar en la qualitat dels productes. També vam creure que els consumidors no estaven gaire segurs sobre què es considera comerç just en l’actualitat. Necessitàvem trobar una manera de diferenciar l'oferta d'Oxfam Intermón de la dels seus competidors: tornar-los a situar novament al capdavant. Així es com va néixer Tierra Madre.\nTierra Madre és una nova marca amb la que Oxfam Intermón demostra el seu compromís amb els petits productors, el medi ambient i els gustos i les opcions alimentàries dels consumidors moderns. La marca ofereix productes irresistibles de gran qualitat. A més, igual que fa vint anys, sempre es produeixen de manera ètica.


El terrible incendi dels Ports i les seves tràgiques conseqüències ens deixen capítols més desconcertants cada dia que passa. Pels qui no seguiu el succés, us en recordo un dels darrers episodis: Medi Ambient ha autoritzat una mina de bauxita dins de la zona cremada, protegida pel PEIN i Xarxa Natura 2000.\nÉs inevitable formular-se les pitjors preguntes possibles. ¿Per quin motiu un grup que es defineix com a ecologista autoritza un projecte d'aquestes característiques? ¿Quins interessos s'amaguen darrere l'obstinada ocultació d'informació sobre les causes de l'incendi, per part de la branca verda del tripartit? I el més esborronador: el foc al bosc...era un encàrrec?\nAl meu parer, aquest afer situa el cas Palau o el Pretòria a l'alçada d'un inofensiu joc de criatures, cinc vides humanes es van volatilitzar entre les cendres i els principals responsables van mirar cap a una altra banda, mentre silenciaven les veus discrepants. A Horta de Sant Joan, no hi ha mitges tintes que valguin. S'ha d'arribar fins al final, depurar responsabilitats, costi el que costi. Que es faci justícia, ni que sigui per una vegada.\nno estic segur, en l'enrenou d'informacions i contrainformacions de l'incendi i les seves conseqüències, però em sembla van dir que aquesta notícia no era certa. No ho sé! ja no em crec ningú, ni a uns ni a altres.\n19 de gener de 2010, a les 21:16\nLa informació va sortir publicada a La Vanguardia i em va sorprendre bastant, la veritat és que no ha tingut gaire ressò. Com bé dius, ja no saps massa bé on has de dipositar la confiança, s'han dit tantes mentides!\n20 de gener de 2010, a les 10:07


Fluidra supera els seus objectius i factura 781,4 milions d'euros\nL’empresa catalana especialitzada en el sector de la piscina millora els ingressos un 9,5% el 2017 i incrementa les vendes al mercat exterior\nper Europa Press Barcelona. 20 de febrer de 2018 11:13\nLa multinacional catalana Fluidra, especialitzada en el sector de la piscina, ha registrat una facturació de 781,4 milions d'euros el 2017, la qual cosa suposa un increment del 9,5% respecte als 713,3 milions d’euros del 2016 i amb el qual supera l'objectiu de 750 milions d’euros fixat en el seu pla estratègic per al 2018. Les vendes de Fluidra a Espanya han caigut un 0,5%, però han crescut a la resta de mercats internacionals.\nLa companyia ha comunicat aquest dimarts a la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV) la declaració pre-tancament sobre l'evolució del negoci corresponent a l'any passat, el mateix dia en què celebra una junta extraordinària d'accionistes per aprovar la fusió per absorció de la nord-americana Zodiac.\nLes vendes a Espanya han assolit els 152,4 milions d’euros, un 0,5% menys que l'any anterior. Tot i això, la companyia ha destacat que s'ha registrat un creixement del 9,1% un cop ajustada la desinversió d'ATH que es va executar en el primer trimestre del 2017, així com Calplas, que es va vendre en el quart trimestre del 2016, i ha assenyalat que el creixement ha vingut tant del mercat professional com del mercat massiu.\nA la resta del sud d'Europa, les vendes s'han situat en els 191 milions d’euros, un 16% més; al centre i nord del continent, en 118,5 milions d’euros (+8,6%), i a l'est, en 40,7 milions d’euros (+25,8%).\nA Àsia i Austràlia, la facturació ha crescut un 8,9% fins als 152,2 milions d’euros, mentre que a la resta del món les vendes han assolit els 126,8 milions d’euros (+10,9%), amb un rendiment ha estat "excel·lent" a Amèrica Llatina i Amèrica del Nord, però amb un acompliment més feble a Àfrica i altres regions.\nFluidra omple més que mai la piscina de beneficis\nDispur surt del consell de Fluidra després de comprar Zodiac\nFluidra i Zodiac es fusionen


Margarida Abril, la líder obrera - Dones: indústria, ciència i tecnologia\nMargarida Abril. Font: Fundació Pere Ardiaca\nLa revista Sàpiens va dedicar l’exemplar del setembre de 2018 a diverses dones que van viure la Guerra Civil espanyola en primera persona. S’explica la història de 12 dones d’àmbits diferents, des de milicianes o falangistes a infermeres, obreres, monges burgeses o espies. Entre aquestes, trobem la figura de Margarida Abril, obrera d’una fàbrica tèxtil i dirigent política.\nAbril va treballar a la fàbrica tèxtil Can Colomer situada a Mataró, fins que es va veure obligada a deixar el seu lloc de treball després de participar en una vaga per aconseguir augments salarials. Seguidament va entrar a la fàbrica Molfort’s, també situada a Mataró. En ambdues fàbriques va mostrar el seu caràcter de líder, ja que va encapçalar vagues i protestes quan només tenia 14 anys. L’abril del 1936, les seccions joves dels partits d’esquerra es van unificar en les Joventuts Socialistes Unificades de Catalunya (JSUC) i Margarida Abril es va convertir en la seva líder a Mataró i el Maresme. Abril també organitzava conferències i donava consignes sobre com protegir els drets dels treballadors a les fàbriques.\nL’any 1938 va viatjar al front d’Aragó per ajudar els ferits, fer arribar informació a les famílies, etc. Quan l’ofensiva franquista a Catalunya va ser imparable, es va replegar a Barcelona on va començar a dirigir el diari La Rambla, editat pel PSUC i posteriorment per les JSUC. L’abril del 1939 Margarida es va incorporar al grup d’activistes que va intentar defensar la ciutat de Barcelona aixecant una barricada al passeig de la Bonanova.\nAbril es va convertir en la responsable de la Direcció General de les JSUC l’any 1943. Tres anys més tard es va exiliar a França i no va tornar a Catalunya fins al 1975, quan va formar part del Comitè Central i el Comitè Executiu del PSUC. Finalment, va morir el 13 d’agost del 2003 a Mataró als 93 anys.\nLlibre D’un roig encès de Margarida Abril\nMargarida Abril. L’aventura d’una dona revolucionària | Raco


Mor una anciana de Cabanes que van trobar lligada i malferida en un camp a prop de casa seva\nLa dona, que tenia 75 anys, se sospita que hauria estat víctima d'un assalt violent\n2 min. Cabanes 05/03/2014 09:48\n651x433 Imatge del pati on van trobar la dona malferida./ACN Imatge del pati on van trobar la dona malferida./ACN\nUna anciana de Cabanes (Alt Empordà) que van trobar lligada i malferida en un camp a tocar de casa seva ha mort a l'hospital. La víctima, que tenia 75 anys, va aparèixer semiinconscient en un descampat divendres passat, lligada de peus i mans. Des d'aleshores, estava ingressada a l'UCI de l'Hospital Josep Trueta de Girona. La dona, arran del seu estat, no havia pogut explicar als Mossos d'Esquadra què li havia passat, cosa que dificulta la investigació i fa que es tracti d'un crim ple d'interrogants. Se sospita que l'anciana podria haver estat víctima d'un assalt violent quan tornava cap a casa seva, situada a pocs metres d'on va aparèixer.\nLa víctima va ser trobada divendres passat, a primera hora del matí. Tenia moltes ferides a la cara, un fort cop al cap i també presentava signes d'hipotèrmia, cosa que fa pensar que havia passat la nit al ras.\nQui va localitzar l'anciana va ser un treballador d'una empresa propera, ja que a la zona hi ha un polígon industrial. L'home va anar a alertar els Mossos d'Esquadra i tant els agents com els serveis d'emergència van anar ràpidament fins al lloc dels fets. A conseqüència de la gravetat de les ferides, l'anciana va haver de ser traslladada d'urgència al Trueta, on des de divendres estava ingressada en coma induït.\nAquest dimarts la dona va morir al centre hospitalari, segons han comunicat els Mossos aquest dimecres. La mort de la veïna de Cabanes fa que aquest cas es converteixi en el primer crim de l'any a les comarques gironines. Un crim ple d'interrogants en què els Mossos tenen totes les hipòtesis obertes.\nVíctima d'uns lladres violents?\nSe sospita que uns desconeguts haurien assaltat l'anciana dijous al vespre, quan tornava cap a casa o bé quan feinejava per fora de casa. Els lladres, per evitar que la dona donés l'alarma, haurien actuat amb molta violència, lligant-la de mans i peus amb brides i colpejant-la amb brutalitat.\nEl descampat on va aparèixer és molt a prop de casa seva, un mas a tocar d'una empresa de pinsos que regenta la família. Tant divendres com ahir, els Mossos d'Esquadra van estar pentinant la zona a la recerca de pistes que permetin esclarir el cas.\nDetenen dos homes acusats de la mort d'una veïna de 75 anys de Cabanes el febrer passat


El Tramvia podrà transportar fins a 118.000 viatgers al dia, però no contempla que el 90% dels barcelonins que fan aquest recorregut no tenen la necessitat d’agafar-lo\nCatalunyaPolíticaZPortada IzquierdaZResto 3 March, 2017 CatDialeg.cat 1\nInici » Historic » L’alta capacitat del tramvia, una necessitat real?\nEl Tramvia per la Diagonal, l’obra faraònica que Colau vol implantar a Barcelona com el seu llegat, no resoldrà la qüestió de sufragar la demanda de viatgers. Es preveu que en el nou tram del Tramvia, aquest podrà transportar fins a 118.000 persones. Un nombre realment molt alt. Però que tingui aquesta capacitat, significa que necessita aquesta capacitat? Per veure i entendre, doncs, la necessitat real d’aquestes instal·lacions, cal comparar el tram amb la capacitat de la xarxa de busos que sufragarien (en el mateix període) el mateix recorregut. Ja que la capacitat del tramvia es calcula amb sincronització semafòrica i els autobusos actuals no tenen aquest mecanisme. Així, fent la comparació amb les línies d’autobús que fan el servei per la Diagonal, i sumant-li la línia D30, prevista fins fa un mes, el transport a través del bus tindria una capacitat de 80.000 passatgers.\nEl 70% d’aquests 118.000 viatgers ja van actualment en autobús. A més, el 10% fan el trajecte a peu, i que per tant no necessiten agafar el tramvia; i finalment, un 8% més no necessita fer aquest recorregut. Per tant, gairebé el 90% de la capacitat total del tramvia no necessita aquest servei. És a dir, d’aquests 118.000 barcelonins, només entre el 10 i el 15% necessiten més transport.\nI per un percentatge tan petit, no seria millor ampliar la xarxa d’autobusos i evitar fer aquesta inversió tan costosa per una estructura d’aquestes dimensions i complicació? És evident que si es prenen mesures com la de suprimir la línia d’autobusos prevista D30, els barcelonins necessitaran un substitutiu, com podria ser el Tramvia. Però tot plegat sembla més aviat una mesura desesperada per aconseguir dur a terme l’obra, que no pas un servei a la ciutadania. La manera de calcular la capacitat, és veure quin és el tram de demanda coberta, no fer els càlculs sobre la gent que ja té resolt el transport en el trajecte, perquè aleshores els números s’inflen sense sentit.\nCertament, el tramvia té més capacitat, però no es tracta de maximitzar el nombre teòric de viatgers, sinó determinar quines són les necessitats reals. No és el màxim, sinó l’òptim el que cal assolir. I l’actual servei per la Diagonal no està ni de bon tros desbordat. Un sistema millorat de busos elèctrics amb temps de desplaçaments optimitzats seria la millor opció.\nEls costos del Tramvia\nCal recordar que per fer una inversió d’aquestes característiques s’ha d’estar molt segur. I és que es tracta d’una infraestructura costosa, rígida i irreversible. En total, es necessiten 175 milions d’inversió, més els 200 milions pel rescat de la concessió de l’empresa privada que ara explota el tramvia, juntament amb 33 milions de cost d’explotació addicional en relació al bus elèctric. En definitiva, més de 400 milions d’euros per una obra que en una dècada quedarà obsoleta de la mà de la telemàtica, la intel·ligència artificial, i els nous materials i sistemes d’impulsió. El tramvia sense rescat és 1,5 vegades més costós (per la inversió més el manteniment) per passatger transportat, i 3,36 vegades més rescat.\nAda Colau165 catdialeg1747 Diagonal7 TMB5 xarxa d'autobusos Barcelona2\n17 March, 2017 #1 Author\nUs demanaria més rigor per escriure les notícies. El pressupost es de 100 milions d’euros els 3 primers anys (175 milions a 30 anys). Es à carrec del Ajuntament, per tant, això del rescat de la concesió no es cert. El cost per viatger en un tramvia es inferior al del bus elèctric i no al revès.\nTampoc entenc que qualsevol obra de transport públic com metro i bus el 80% de passatgers de la nova infraestructura també provenen del transport públic, per tant no se com això pot ser una desavantatge per el tramvia i en canvi una avantatge per el bus.


Col·legi d'Educadores i Educadors Socials de Catalunya: Biblioteca Pública i Compromís Social\nAquesta setmana s’ha realitzat l’acte de lliurament de la 3a edició del Premi “Biblioteca pública i compromís social”.\nAquesta 3a edició l’ha guanyada la Biblioteca Eugenio Trias de Madrid pel projecte “La lectura que da vida”, dirigit a un col·lectiu d´infants i adolescents afectats per càncer o patologies psiquiàtriques i que estan hospitalitzats a l´Hospital Niño Jesús.\nPodeu veure el vídeo del projecte guanyador, que reflecteix molt bé la tasca que fa la biblioteca a l’hospital:\nSegons l´acta del jurat, el projecte “trenca les barreres entre institucions, en aquest cas culturals i sanitàries; sense renunciar a cap de les virtualitats de la lectura, la transforma en genuïna eina de salut esdevenint per extensió la biblioteca en un espai vivificador, sanador i de recuperació”.\nAquest any el premi també compta amb un accèssit pel projecte titulat “Nosotros te leemos” de la Biblioteca Municipal “Pilar Barnés” de Lorca (Murcia), que destaca per l’elaboració de recursos sonors destinats a usuaris amb discapacitat física o falta d’hàbit lector, material susceptible d’una àmplia difusió.\nJa us vam parlar de la Fundació en el Full Informatiu número 69, en el que la seva presidenta, Adela d'Alòs-Moner ens parlava de la necessària col·laboració entre diferents perfils professionals: bibliotecaris, assistents socials, educadors socials, etc. conscients que només amb la suma de coneixements i d’actuacions –que multipliquen resultats- es podran dur a terme els projectes amb garantia per obtenir millors resultats.\nLa Fundació vol, precisament, potenciar aquesta col·laboració de manera que les persones que treballen en el tercer sector vegin en les biblioteques públiques el seu aliat natural, i viceversa. El CEESC participem d’aquest premi des del seu inici, com a part del jurat, que està integrat per professionals de les Biblioteques i del Tercer Sector, a través del Xavi Campos, director de l'equip de gerència del Col·legi.\nDes del CEESC creiem fermament en la introducció de l’Educació Social a les biblioteques publiques. Aquesta figura ja existeix en les biblioteques del Bon Pastor i Trinitat Vella J. Barbero de l’Ajuntament de Barcelona, per exemple.


Presa de jurament\nObligar a jurar o prometre un càrrec va contra la llibertat de consciència perquè revela si s’és creient\n04/01/2016 a les 07:13\nEl cònsol demanava a cada elegit en les eleccions comunals si jurava o prometia complir les obligacions del càrrec, i cadascun contestava jurant o prometent. A qui prometia se l’advertia amb un “si així ho feu bon andorrà sereu” que –a contrario sensu– significa que la sanció per incompliment seria la infàmia que li cauria a sobre de ser un “mal andorrà”. Per a qui jurava es feia un prec “Déu us doni bon encert”, que substituïa aquella antiga expressió “... i si no que Déu us ho demandi...” Sostinc aquí que el fet d’obligar a aquest jurament/promesa com a condició d’accedir al càrrec no té lloc de ser en els nostres procediments de dret públic, puix és contrari al dret fonamental de la llibertat de consciència inscrit en la nostra Constitució en el seu vessant de no ser obligat a fer pública la pròpia confessió o aconfessionalitat. El fet de jurar implica la creença per se en Déu i la pràctica religiosa. Sense que calgui fer aquí la història del jurament, tan vell com les religions, es pot definir com el fet d’invocar Déu posant-lo com a testimoni que és veritat el que hom diu o que de veritat es complirà allò a què hom s’engatja. Acceptant una doble sanció: si hom falseja la veritat o incompleix l’engatjament, Déu, a qui s’ha pres com a testimoni, ho jutjarà i/o castigarà, i davant dels homes no solament quedarà deshonrat, sinó que fins fa poc se’l tenia per delinqüent i castigava penalment. Això és precisament el contingut del segon dels deu manaments de la Llei mosaica (Èxode 20,7; Deuteronomi 5,11), “no pronunciaràs el nom de Déu en va i no faràs fals testimoni car Déu no deixa impune qui ho fa”. Manament que segons l’Evangili (Mateu 5, 33-37) Jesús evoca dient: “Sabeu encara el que es va dir als antics (llei mosaica), no perjuraràs i compliràs el jurament que has fet” (més avall em tornaré a referir a aquesta citació de Mateu). El jurament pressuposa doncs intrínsecament la fe en Déu i en el seu eventual càstig. El jurament en l’esfera política i civil és fruit de la cultura cristiana que paradoxalment contravé frontalment l’ensenyament de Jesucrist, expressat en aquell compendi de la doctrina evangèlica cristiana que és el Sermó de la muntanya que evocava suara: “Sabeu encara que es va dir als antics no perjuraràs i compliràs el jurament que has fet. Jo també us dic: res de jurar! En absolut! Ni pel cel, perquè és el tron de Déu, ni per la terra, que és l’escambell pels seus peus, ni per Jerusalem, perquè és la ciutat del gran Rei. No juris tampoc pel teu cap, perquè no pots tornar blanc o negre ni un sol cabell teu. Simplement digueu sí quan és sí i no quan és no. El que passa d’aquí ve del Maligne” (l’Evangeli condemna allò que l’església ha inspirat a la societat occidental...). Puix el jurament és intrínsecament religiós, d’ençà un temps hom s’ha adonat que demanar el jurament pressuposava que aquell que l’havia de fer era creient (en el nostre cas cristià practicant), per qual cosa es podia vulnerar la llibertat de consciència d’aquell a qui s’obligava jurar tot i que podia no ser creient. Per això es va imaginar l’alternativa de donar-li la possibilitat de prometre. Mentre l’incompliment de la promesa no comporta sanció de perjuri, sinó la de la pèrdua de l’honor, la sanció de l’incompliment del jurament és incórrer en un pecat contra Déu i fins i tot abans significava la comissió del delicte de perjuri. En realitat, però, avui en ambdós casos, a la pràctica, l’única sanció que pot rebre l’incomplidor és la que eventualment correspongui al tipus penal o administratiu de la infracció amb la qual ha trencat l’engatjament si n’hi ha de prevista en la llei. El fet d’obrir aquesta alternativa, jurament per als creients, promesa per als no creients o per als que no volen públicament mostrar-se com a tals, pot semblar un avenç en el sentit de preservar la llibertat de consciència. Però sota l’aparença d’un avenç i una preservació de la llibertat, en realitat vulnera la mateixa llibertat de consciència en el sentit que no solament hom ha de ser lliure de tenir una creença religiosa, filosòfica, etcètera, o no tenir-ne cap, sinó que no ha de ser obligat a manifestar explícitament o implícita tal o tal altra creença o absència de creença. Ningú no ha de ser posat públicament –ni privadament– en la situació d’haver de declarar si té una o altra creença, o cap, i si vol o no manifestar-la, si no té cap creença i la vol o no manifestar públicament. El simple fet de donar l’alternativa de jurar o de prometre i l’obligació d’haver de fer una o altra cosa, altrament no es pot accedir al càrrec, vulnera els dret fonamentals i en particular l’article 11 de la Constitució andorrana: “Ningú no pot ésser obligat a declarar o manifestar-se sobre la seva ideologia, religió o creences.” És de notar que l’article 9 de la Convenció europea dels Drets Humans estableix la llibertat de manifestar la religió i conviccions però no la de no manifestar-se com fa la nostra Constitució. No obstant això, el Tribunal Europeu dels Drets de l’Home té jutjat en Alexandridis c/ Grècia (21/02/2008), que hi hagué violació de la Convenció europea, en obligar un advocat, que per exercir havia de prestar jurament, a declarar-se no creient i poder substituir el jurament que refusava de prestar per una declaració solemne. La mateixa Cort, en Buscarini i altres c/ San Marino (18/02/1999), declarà que constitueix vulneració dels drets humans sotmetre els diputats electes al jurament com a condició per gaudir del càrrec per al qual foren elegits. Quan hi ha col·lisió entre drets i obligacions, en especial entre drets fonamentals, cal fer un judici de proporcionalitat per veure en quina mesura es poden compatibilitzar o a fi de fixar quin ha de privilegiar-se totalment o parcialment sobre l’altre. En la matèria que ens ocupa, els dos termes de la comparació no constitueixen dos drets fonamentals conflictius i antagònics, sinó que tenim, d’una banda, la llibertat de consciència, que és efectivament un dret fonamental i, de l’altra, l’interès que té l’Estat que els càrrecs públics se sentin encoratjats, engatjats i obligats personalment a complir llur funció, cosa que no constitueix un dret fonamental. Aquest interès de l’Estat no pot prevaldre sobre el dret a la llibertat de consciència. Entre el bé jurídic perseguit per l’Estat i el dret fonamental sacrificat no hi ha proporcionalitat, i doncs aquest darrer ha de prevaldre. I l’única manera d’aconseguir-ho és suprimir el jurament/promesa, purament i simplement, com a condició d’accessió als càrrecs i funcions. Sense que tampoc sigui possible deixar a l’arbitri de la persona mateixa d’escollir entre tres possibilitats: jurar, prometre, o no jurar ni prometre. Perquè així també se l’obligaria a haver de manifestar-se sobre les creences, increences, conviccions o absència de totes elles. I el que val per als membres dels comuns del 28 de desembre darrer, val per al jurament de tots els càrrecs i funcions polítics, administratius, judicials, etcètera. Cap precepte conté la Constitució obligant els titulars dels poders públics a presentar jurament o promesa. Res es preveu per als membres del Tribunal Constitucional, però el Reglament del Consell General, article 3, subordina l’adquisició de la condició de conseller a la prestació de jurament. Res es preveu per als membres del Govern. La llei de la Justícia preveu el jurament per als membres del Consell Superior, magistrats i jutges abans de prendre possessió del càrrec. Igualment per al Tribunal de Comptes, la funció pública, els comuns, etcètera. No obstant això, tant els que hi són obligats com els que no ho són, són sotmesos al jurament/promesa, a començar pels Coprínceps: per a uns és un precepte legal, per a altres un costum. L’acceptació d’una elecció, d’un nomenament, d’una designació confereix automàticament el càrrec des d’aquell moment. El titular del mateix ha de complir les obligacions del mateix, i si no ho fa l’única sanció serà la sanció política i eventualment la penal o l’administrativa si l’incompliment constitueix també infracció. En conclusió, sóc de l’opinió de suprimir tots els juraments i promeses impropis d’una societat laica. Així es preservarà la llibertat de les persones de tenir o no tenir creences religioses, ideològiques, filosòfiques o cap d’elles, i se salvaguardarà el dret de no expressar-les per activa o per passiva, explícitament o implícita. Si es vol continuar amb aquest tipus de cerimònia a fi de solemnitzar el moment de la presa de possessió, o d’inici efectiu del mandat, i a fi de dignificar el càrrec i la persona que hi accedeix, certament es poden imaginar altres fórmules substituint la pregunta i la resposta actuals per una formulació del tipus següent: “Declaro acceptar el càrrec per al qual he estat elegit/designat/nomenat amb totes les seves obligacions constitucionals i legals, drets i atributs, etcètera.”\n1.- Molta gent, desconeixent la distinció entre les dues esferes del religiós i el civil i la relació corresponent amb el jurar o el prometre, opta per jurar o prometre (erròniament) en funció de la força que volen donar al seu acte dacatament. És a dir, hi ha qui jura pensant que així manifesta un compromís més ferm, com si jurar o prometre només fossin dos esgraons duna mateixa escala. 2.- Acceptem però que qui jura o promet coneix exactament el contingut del seu acte. Si bé el no creient promet, enlloc és dit que forçosament el creient ha de jurar. També pot prometre. Si decideix jurar, opta amb tota llibertat per manifestar la seva creença. No és obligat a fer-ho. Podria perfectament prometre, en considerar, potser, que lesfera de les creences religioses és una esfera privada que no cal evidenciar en un acte públic dacatament. No se li contraria doncs el seu dret fonamental de la llibertat de consciència inscrit en la nostra Constitució en el seu vessant de no ser obligat a fer pública la pròpia confessió o aconfessionalitat. Daltra banda, del fet que els no creients puguin també prometre, el que un individu ho faci no permet de concloure que aquest sigui no creient. Per tant, a tots els que prometen no sels contraria tampoc el seu dret fonamental de la llibertat de consciència inscrit en la nostra Constitució en el seu vessant de no ser obligat a fer pública la pròpia confessió o aconfessionalitat.


L'aeronàutica s'enlaira a Catalunya amb la T1 i 21.000 llocs de treball\nARTUR ZANÓNNOTICIA15.06.2009 - 13:18h\nNomés la inauguració de la T1 del Prat suposarà 3.000 empleats més.\nEls experts pronostiquen que el sector aeronàutic s'impulsarà.\nEl sector de l'aeronàutica a Catalunya s'està envolant. La inauguració, dimarts, de la nova T1 del Prat n'és el màxim punt d'inflexió. De fet, els aeroports catalans donaran feina a prop de 21.000 treballadors, quan es desenvolupi tot el pla d'aeroports, aeròdroms i heliports que ja està en marxa.\nL'evolució és més lenta del que ens agradaria. Moltes empreses estan transformant-se cap al sector aeronàutic.\nSols amb l'ampliació del Prat, l'aeroport passarà de 15.000 a 18.000 treballadors. A això cal afegir-hi Reus (400), Sabadell (400) i Girona (uns 1.500), Lleida-Alguaire (900, segons el Govern) i el petit degoteig d'altres aeròdroms.\nExperts i dirigents consultats per 20 minutos consideren que amb la T1, l'encara feble indústria aeronàutica es consolidarà i s'impulsarà. Per exemple, un hangar permetrà que al Prat s'hi faci manteniment i reparació d'avions, cosa que ara no passa. El 2008, el sector aeronàutic (50 empreses) va facturar 109 milions (el 10% espanyol). Aquí hi ha 885 empleats directes.\n«Amb la T1, hi guanyen la tecnologia de construcció de satèl·lits, el desenvolupament de material aeronàutic per fer avions o el manteniment i les empreses d'assistència», explica el cap de projectes del Centre d'Innovació del Transport de la UPC, César Trapote.\nLa directora de la Barcelona Aeronautics & Space Association, Glòria García, adverteix de «la manca de grans contractistes», que permeten «subcontractes en cascada» i crear un sector fort. Un 14% de la facturació és per a investigació. Per això se'l considera estratègic. «L'evolució és més lenta del que ens agradaria. Moltes empreses estan transformant-se cap al sector aeronàutic. Hem de tenir paciència», conclou Antoni Soy, secretari d'Indústria.


Vilanova de Meià - Les fonts\n:-) Inici > El Montsec de Meià > Les fonts\nAl Montsec, el nombre de fonts passa del centenar, però la seva distribució és irregular, ja que les fonts brollen allà on una capa impermeable del terreny aflora a l'exterior en determinades condicions. Hi ha determinats cursos d'aigua subterranis, fàcilment accesibles, relacionats amb les fonts.\nAl vessant nord del Montsec de Rúbies, les fonts es concentren prop de l'hostal Roig (Fonts de l'Oriol, del Cumó, del Bou, de s'Amorrés i de la Sarga) i en plena vall del riu Barcedana (Font del Tibell i l'Estanyó).\nAls vessants meridionals, les aigües afloren de manera especial a la graonada mitjana a causa de l'existència d'un nivell impermeable present al llarg de tota la serra. Les més conegudes són: la font de Rúbies, la del Reguer, la de sòl Tamany (la més copiosa de totes amb una bassa i un dipòsit d'aigua contra incendis construït el 1998), la de sòl Sitó, la del pla de la Gallina, la de sòl Mans, la del Nari, la de Meià, i la de Paús, totes elles força cabaloses.\nCada poble té emblemàtiques fonts en els seus nuclis urbans, com la Fontanella a Santa Maria, la font del Poble a Tòrrec, o la font de Caps, la de la Plaça, la del Postal de Jos, la del Portal de Ratera o la font del Porró a Vilanova de Meià.\nA la costa del riu Boix trobem manantials notables com la font Blanca, la de la Figuera, la del Boix, la del Pansot (Barmó), la del Gandol, la del Paradís, la de l'Hedra, el sobreeixidor del Banc de la Paciència, la de la Sarguera (desapareguda), la del Riu (il.localizable), la de la Canal, la de la Llenasca, la de Mullor o del Galan, la de l'Ampolla, la del Mañé, la dels Estiradors, la de les Costes o del Verro, la de les Aspassades, la del Siscar, la de sòl Torro, la de sòl Marcó, la del Bufador a Gàrzola, la de cal Petit, la Fonteta, la font d'Aupont a Argentera... Al Riuet, afluent del Boix, la font dels Escallissos, la de Segon (la del Porró), la de Sant Jordi...\nAl riu de l'Obac, nascut a coll d'Orenga, dollen nombroses fonts en els termes de Santa Maria, Vilanova i Gàrzola. També al riu de la Vansa, entre Lluçars i Tòrrec, hi brollen nombroses fonts.\nEscampades per les muntanyes hi ha algunes fonts intermitents, anomenades "fonts mentideres" que ragen de forma irregular quan plou amb intensitat i bufa el vent de llevant. Les més conegudes són la Font Mentidera del Pas Nou, a llevant de l'Hostal Roig, que entra en activitat més d'una vegada a l'any però mai a l'estiu; el Forat Negre, al vessant nord del Montsec de Rúbies, que s'ha vist rajar molt poques vegades; els Bullidors, prop de Gàrzola.


Salvem El Cabanyal s'acomiada 21 anys després\nVan nàixer amb un objectiu clar: frenar el projecte d'ampliació de l'avinguda Blasco Ibañez fins al mar impulsat per l'Ajuntament de València durant l'etapa de Rita Barberá. Ara, 21 anys després de la seua fundació, Salvem el Cabanyal ‘baixa la persiana’ i posa fi a les protestes.\nLa decisió va ser presa aquest cap de setmana en una sessió extraordinària, i aprovada amb dues abstencions i dos vots en contra. Ara el barri dels pescadors i de la tradició valenciana, queda lliure de reivindicacions actives però no extens d'elles perquè – a través d'un comunicat – els seus membres han assegurat que continuaran treballant a nivell intern per a completar l'arxiu històric de l'associació.\nDes del primer moment, l'objectiu de la plataforma va ser mostrar la seua oposició al projecte municipal però la cosa no es quede allí sinó que, durant tots aquests anys han augmentat les seues protestes per a demanar tant a l'Ajuntament de València com a la Generalitat una “rehabilitació integral que li permeta un desenvolupament sostenible, racional i respectuós” amb les característiques de la zona.\nAmb la seua dissolució, Salvem El Cabanyal insta a l'Associació de Veïns del Cabanyal-Cabyamelar a “seguir amb la defensa dels interessos generals del barri, de la justícia social i de tots els veïns”.\nLes coses han canviat molt des que en 1998 un grup de veïns del barri uniren les seues veus per a lluitar per la preservació del Cabanyal tal com el coneixem hui dia. Ara, en 2019 i amb un nou govern municipal que no es planteja continuar amb el polèmic pla, Salvem el Cabanyal cedeix el testimoni a les noves organitzacions ciutadanes per a continuar reivindicant els recursos necessaris per a la zona.


SVERTA Frame 2-tier bed (503.668.17) - comentaris, preu, on comprar\nnombre d'article 503.668.17\nMàx. gruix del matalàs: 22 cm\nLa càrrega màxima indica una càrrega estàtica, és a dir, el pes que el llit resisteix quan està estirat o assegut.\n2 llits-lliteres i llits altes, blanc, lliteres, lliteres 2-frame, dormitori\nDarrera actualització: 17.05.2022. Els preus són presos dels respectius països en els llocs web d'IKEA.\nEl preu mínim per a l'article 0 $ era equivalent a 2022-05-17 al país: Indonèsia.\nEl preu màxim d’un producte 163.42 $ era equivalent a 2019-04-16 al país: Rússia.\n3.5 /5 Avaluació (25 vots)\nlliteres-frame 2 TUFFING\nExcel·lent solució per a sales petites. L'alçada del llit és més petit que la dels llits estàndard, que permet als pares veure el nen.\nlliteres-frame 2 Midal