Projecte Prehistòria – LA CULTURA CRÍTICA\nDiferents etapes. Diferents tallers\nTaller d'Art Rupestre\nL’art rupestre és la primera manifestació artística de la humanitat. Amb aquest taller ens aproparem al món simbòlic i religiós de la Prehistòria gràcies a l’art. Així doncs, analitzarem el per què d’aquestes manifestacions i a més farem servir reproduccions arqueològiques com a recurs didàctic per inspirar-nos. On es pintaven aquestes manifestacions artístiques? Quins colors utilitzaven? Quins materials feien servir per fabricar els seus pigments? Què simbolitzaven les obres que feien?


Notícies - Dades sobre el plàstic biodegradable\n1. Què és el plàstic degradable?\nEl plàstic degradable és un concepte gran. És un període de temps i conté un o més passos sota unes condicions ambientals especificades, donant lloc a canvis significatius en l’estructura química del material, la pèrdua de certes propietats (com ara la integritat, la massa molecular, l’estructura o la resistència mecànica) i / o plàstic.\n2. Què és el plàstic biodegradable?\nEls plàstics biodegradables són plàstics que es poden descompondre per l’acció d’organismes vius, generalment microbis, en aigua, diòxid de carboni i biomassa. Els plàstics biodegradables es produeixen habitualment amb matèries primeres renovables, microorganismes, petroquímics o combinacions de tots tres.\n3. Què és un material biodegradable?\nEls materials biodegradables inclouen materials de polímers naturals biodegradables com la cel·lulosa, midó, paper, etc., així com els plàstics biodegradables obtinguts per biosíntesi o síntesi química.\nEl plàstic biodegradable es refereix a la sal inorgànica mineralitzada i a la nova biomassa (com cossos microbians, etc.) la degradació de la qual es produeix principalment per l’acció de microorganismes a la natura en condicions naturals com el sòl i / o la sorra i / o condicions específiques condicions de compostatge o digestió anaeròbica o en fluids de cultiu aquosos, que finalment es degradaran completament en diòxid de carboni (CO2) o metà (CH4), aigua (H2O) i els elements que hi contenen.\nCal tenir en compte que tot tipus de material biodegradable, inclòs el paper, requereix certes condicions ambientals per a la seva degradació. Si no té les condicions de degradació, especialment les condicions de vida dels microorganismes, la seva degradació serà molt lenta; al mateix temps, no tot tipus de materials biodegradables poden degradar-se ràpidament sota cap condició ambiental. Per tant, es recomana determinar si un material és biodegradable estudiant les condicions ambientals que l’envolten i analitzant l’estructura del mateix material.\n4. Diferents tipus de plàstics biodegradables\nSegons el tipus de matèria primera que s’utilitzi, el plàstic biodegradable es pot dividir en quatre categories. La primera categoria és un plàstic que es processa directament a partir de materials naturals. Al mercat actualment, el plàstic biodegradable, produït per polímers naturals, inclou principalment midó termoplàstic, biocel·lulosa i polisacàrids, etc. La segona categoria és un polímer obtingut per fermentació microbiana i síntesi química, com l’àcid polilàctic (PLA), etc .; La tercera categoria és un polímer, que és sintetitzat directament per materials de microorganismes, com el polihidroxialcanoat (PHA), etc .; La quarta categoria és un plàstic biodegradable que s’obté barrejant els materials esmentats anteriorment o afegint altres productes sintètics químics.


NA PAULA GINARD I N’ARTURO BALVAS PARTICIPEN EN EL CAMPUS TALENT MINI DE LA FEDERACIÓ DE BÀSQUET DE LES ILLES BALEARS\nNa Paula, jugadora del nostre equip mini femení, ha participat al Campus Talent Mini en categoria femenina juntament amb les nines en edat mini amb més progressió de les nostres illes. Per la seva banda, n’Arturo està participant al llarg d’aquesta setmana al Campus Talent en categoria masculina a Capdepera també amb els nins minis amb més projecció.\nUna gran oportunitat per a tots dos de seguir la seva formació i de seguir disfutant al màxim del nostre esport.\nEn Joanma Bernabé també representa el nostre Club com a seleccionador masculí de minibàsquet.\nDes d’aquí els enviam l’enhorabona a tots tres!!!\nPORTES OBERTES DEL CLUB BÀSQUET MANACOR A PARTIR DE L’AGOST\nAl llarg del mes d’agost els equips federats del nostre Club iniciaran la pretemporada. Si teniu una filla o un fill amb ganes de conèixer el bàsquet o amb ganes de seguir amb la seva formació al nostre Club podeu contactar amb nosaltres al 667025063 o mitjançant el correu basquetmanacor@gmail.com.\nASSEMBLEA GENERAL ANUAL CLUB BÀSQUET MANACOR\nDia 5 d’agost tindrà lloc l’assemblea general anual del CLub. Per aquest motiu convidam als pares i mares dels jugadors del Club a participar-hi.\nL’assemblea es realitzarà de manera telemàtica mitjançanat la plataforma meet de Google i qui hi vulgui participar haurà d’enviar un correu electrònic a basquetmanacor@gmail.com amb el nom i llinatges de l’assistent i amb una direcció de correu electrònic.\nPer poder participar de l’Assamblea és indispensable ser el pare o mare d’un jugador o jugadora inscrit en el nostre Club.\nLa primera convocatòria serà a les 19:30 i la segona convocatòria serà a les 20:00.\nEl Pi acusa el Govern d’improvisar i no avançar-se en la gestió sanitària i econòmica de la pandèmia\n27 de juliol de 2021 Bàsquet Manacor Esports Deixa un comentari


 LITHOVIT Aminoàcids 1 Kg\nAquest producte conté 16 L-aminoàcids essencials com a subministrador de Nitrogen a les plantes, que són compostos primaris per a la síntesi de proteïnes: Són necessàries causa de les seves funcions estructurals, metabòliques (enzims) i de transport\nIgual que Lithovit, els aminoàcids estan directament relacionats amb la fisiologia de l'estrès a la planta i per tant ajuden a les plantes a resistir contra l'esbós, les gelades i les plagues.\nEls aminoàcids actuen com a agents quelants del quelat per al Ca i el Mg, així com els micro nutrients en el Lithovit. Això condueix a un millor transport i metabolisme d'aquests elements.\nEspecialment Glycineand GlutamicAcids forma amb Mg compostos primaris de la formació de clorofil·la i conduir a un augment addicional de la fotosíntesi.\nL-metionina és un factor de creixement precursor que estabilitza les parets cel·lulars de la flora microbiana.\nL-Prolina i HydroxyProlineaccionan principalment en l'equilibri hídric de la planta que reforça les parets cel·lulars.\nL -Alanina, L -Valina & L -Leucina milloren la qualitat de les fruites. L-Histidine ajuda a la maduració apropiada de les fruites.\nEls aminoàcids són precursors o activadors de fitohormones i substàncies de creixement. L-Metionina és un precursor de l'etilè i de factors de creixement com ara Espermine i Espermidine. El L-triptòfan és precursor de la Auxinsíntesis. L-Arginina indueix la síntesi d'hormones relacionades amb flors i fruites.\nL -Proline ajuda a la fertilitat del pol·len. L - lisina,\nL-Metionina, L-GlutamicAcid són aminoàcids essencials per a la pol·linització. Aquests aminoàcids augmenten la germinació del pol·len i la longitud del tub pol·línic.\nL-GlutamicAcid actua com a agent osmòtic del citoplasma de la cèl·lula de tancament al voltant dels Stomata ajudant a obrir-lo.\nReferència LITAMINO 1 KG


Desestimen les mesures cautelars per aturar la construcció de les dues centrals eòliques de la ZDP a la Terra Alta - EbreDigital.cat\nAmb l’arribada de la maquinària a la comarca al febrer i mentre no es resol el recurs, la DO Terra Alta va demanar mesures cautelars dins del contenciós per aturar les obres de Barrancs i Punta Redona –amb una potència instal·lada de 22,8 i 26,6 MW, respectivament–. A principis d’aquest mes de juny, el TSJC ha desestimat la petició. “Sempre hi ha esperança i les mesures cautelars eren una possibilitat de parar les obres. Era l’última fitxa que movíem. Que les hagin desestimat és molt negatiu“, ha apuntat Núria Altés, membre del Consell Regulador de la DO Terra Alta. El magistrat no fa cap valoració en aquest recurs i assenyala que ho farà durant el judici perquè és un cas “complex“.\nDes del Consell Regulador lamenten també la lentitud del procediment administratiu. Al juliol es compliran tres anys des que el recurs es va admetre a tràmit, però les obres avancen ràpidament. “La construcció es fa de pressa i hem sentit que els parcs estaran funcionant el tercer trimestre d’enguany. Això està sentenciat“, ha lamentat Altés. També preveuen que en cas de guanyar el judici, les promotores presentar recursos “constantment” i el procediment judicial “s’allargarà moltíssim“. “Pensàvem que el judici ja s’hauria celebrat i encara no s’ha fixat la data. Està anant molt més lent del que esperàvem. És bastant decebedor i veus que qui mana és el capital“, ha denunciat. Els lletrats del Consell Regulador han desestimat presentar un recurs a la decisió de revocar les cautelars.\nEn el cas de Gandesa la modificació de la rotonda de la plaça Francesc Serres se segueix negociant amb l’Ajuntament per evitar que calgui retirar la Creu de Terme que la presideix. Fins ara s’ha arrencat part de la vegetació de la rotonda perquè puguin passar els camions. A Vilalba les obres per facilitar el pas de camions avancen “segons el calendari previst“, com ha apuntat fonts de Naturgy.


AulaMèdia. El veritable canvi de la televisió no ha de ser tecnológic. [Ramon Breu]\nEl veritable canvi de la televisió\nno ha de ser tecnológic\nDes que en el primer terç del segle XX van començar les primeres proves per retransmetre imatges a distància amb la idea que el coneixement de com eren i vivien la gent d’altres latituds posaria les bases d’una harmonia o concòrdia universal, la televisió ha sofert una evolució certament interessant.\nDurant més de quaranta anys la televisió fou un monopoli d’unes poques cadenes (que a Europa eren de titularitat estatal) que emetien uns continguts determinats (ficció, informació, concursos, publicitat, etc.), en uns horaris concrets i força restringits.\nEls primers canvis significatius es van produir entre finals dels setanta i principis dels vuitanta amb el pas del blanc i negre al color i amb la introducció del vídeo. A l’estat espanyol, a més, a la dècada dels vuitanta van començar aparèixer nous canals analògics –les anomenades televisions autonòmiques i les privades– que van trencar l’hegemonia de TVE. El comandament a distància i el zàpping es van convertir en poderoses eines que va estimular la competència entre cadenes per aconseguir la màxima audiència.\nAquest fou un primer seguit de canvis. Ara ens endinsem de ple en el segon, propiciat per l’extensió de la televisió digital, per l’alta definició i, sobretot, per Internet. La televisió a través d’Internet permet una televisió sense horaris, sense una graella rígida i tancada, sense lligar-se a la pota del sofà. Es parla que la televisió que se’ns apropa és una televisió de multitud de canals, dirigits a microaudiències, que permetrà mirar continguts al gust de cadascú en qualsevol lloc i a qualsevol hora, des d’un aparell de televisió, des del mòbil, des de l’ordinador o des d’una consola.\nProbablement tot això va començar amb YouTube que va demostrar a partir del 2005 que es podia consumir vídeo a través d’Internet i que tothom que volgués podia produir els seus propis clips i penjar-los a la xarxa. Una mica més tard van sorgir noves televisions que es basen en la web 2.0, de banda ampla i social. Es constitueixen al voltant de comunitats interessades en uns continguts determinats, que opinen, que participen i que, a la vegada, creen més continguts.\nEl següent pas ha consistit en el fet que les televisions generalistes han anat penjant en les seves webs part de la seva programació com ara TV3 o TVE, de manera que donen a l’espectador la possibilitat de fer-se el seu propi menú, amb els continguts que els interessin, en l’ordre que vulguin i a l’hora que els vingui de gust. Cadascú es pot fer el seu menú, sí, però algú ja ens ha cuinat els plats i potser algun d’aquests plats se’ns segueix indigestant...\nCreiem, però, que no ens hem de deixar enlluernar per aquest desplegament tecnologic. Una veritable revolució televisiva encara no ha arribat. És cert que s’estan fent experiències de gran interès en l’àmbit de les televisions socials o comunitàries. Però una veritable revolució ha d’incidir en la immensa majoria dels telespectadors, en la forma com perceben els continguts mediàtics i en la consolidació de la seva capacitat crítica.\nDes de la creació de TVE l’any 1956, el darrer any ha estat l’any que s’ha vist més televisió en aquest país: 231 minuts per persona i dia. Tot això en l’era de la multiplicitat de pantalles: Internet, xats, mòbil, consoles... El consum de televisió convencional ha augmentat en un 10 % entre els nens i nenes de 4 a 12 anys, degut a la nova oferta de canals infantils temàtics de la televisió digital terrestre, especialment de Disney Channel amb productes com Hanna Montana; High School Musical o Camp Rock que ens donen una molt determinada i repetida visió del món. Uns canals infantils que representen un enorme atractiu pels interessos publicitaris en un grup d’edat (4-12) tan receptiu als missatges comercials i tan poderós dins les decisions de compra de cada família. És a dir, que el consum de televisió, contràriament a allò que ens deien diversos analistes que preconitzaven el sorpasso d’Internet, no només no disminueix sinó que augmenta; i, per tant, la seva influència en la visió del món que tenen els telespectadors es reforça. El canvi no realitzat encara, el salt qualitatiu de la televisió consistiria en l’Educació en Comunicació, en la formació dels telespectadors, en una ciutadania il·lustrada davant de l’oracle de la televisió, oracle que directament o indirecta llaura les consciències de les persones i hi diposita la seva llavor.


L'impost Solar Eliminat ðŸŒž Benvinguts a l'Era Solar\nL’impost Solar Eliminat ðŸŒž Benvinguts a l’Era Solar\n27 octubre, 2019 24 octubre, 2018 per Gerard\nEl Consell de Ministres ha aprovat un nou reial decret sobre el autoconsum que elimina oficialment l’anomenat impost solar, aixÃ com les barreres administratives imposades als projectes de autoconsum.\nL’impost solar sobre la generaciÃ³ solar distribuÃ¯da (“impost al sol”), va ser introduÃ¯t en 2015 per l’anterior govern de Rajoy.\nL’associaciÃ³ espanyola d’energia solar (UNEF) va dir: “La UNEF valora positivament el gir que ha pres la polÃtica de autoconsum del nostre paÃs. Per fi veiem un marc jurÃdic que permetrÃ el seu desenvolupament Ã²ptim. La UNEF defensa des de fa set anys una regulaciÃ³ del autoconsum lliure de barreres administratives o tÃ¨cniques perquÃ¨ els consumidors i la societat puguin gaudir dels beneficis socials, ambientals i econÃ²mics que aporta el autoconsum”.\nAfegint ” UNEF valora enormement que el reial decret reconegui el dret dels ciutadans al autoconsum de l’energia elÃ¨ctrica que no passa per la xarxa, aixÃ com el reconeixement del autoconsum colÂ·lectiu en la legislaciÃ³ energÃ¨tica espanyola. â€�\nAurelie Beauvais, Directora de PolÃtiques de SolarPower Europe, va dir: “L’eliminaciÃ³ de les barreres fiscals i administratives del sol Ã©s una excelÂ·lent notÃcia per als consumidors espanyols, que ara poden instalÂ·lar energia solar en les seves llars i negocis sense haver de pagar taxes innecessÃ ries.\nAquesta decisiÃ³ impulsarÃ el sector solar espanyol i, en particular, el segment de les teulades. La nova llei d’avui recolza una transiciÃ³ energÃ¨tica impulsada pel consumidor i s’ajusta plenament a la nova norma de la UE que estableix que els ciutadans de la UE tenen dret a generar, consumir, emmagatzemar i vendre electricitat sense imposar-los imposats i taxes punitius”.\nSegons la UNEF, el nou reial decret inclou importants mesures que contribueixen a la introducciÃ³ del autoconsum, com la definiciÃ³ de procediments administratius simplificats adequats a les caracterÃstiques de les instalÂ·lacions, aixÃ com l’adopciÃ³ d’un sistema de sancions que funciona en funciÃ³ de l’impacte real del autoconsum en el sistema elÃ¨ctric.\nA mÃ©s, el reial decret inclou mesures per promoure el autoconsum compartit, una resoluciÃ³ que permet aconseguir una major eficiÃ¨ncia en les instalÂ·lacions i que beneficiarÃ mÃ©s als consumidors.\nA Espanya, on predomina l’habitatge vertical, la possibilitat d’instalÂ·lar el autoconsum compartit als edificis ofereix una gran oportunitat per reduir els costos energÃ¨tics.\nEl nou reial decret tambÃ© inclou mesures urgents per reduir els preus de l’energia que contribueixen directament a la creaciÃ³ d’ocupaciÃ³ i al lliure mercat, aixÃ com a la lluita contra el canvi climÃ tic.\nA mÃ©s d’aixÃ², porta a la reducciÃ³ dels costos d’energia no nomÃ©s per als consumidors, sinÃ³ per a la societat en el seu conjunt.\nAixÃ, la nova regulaciÃ³ anunciada el divendres pel ministre Ribera “elimina una sÃ¨rie de barreres regulatÃ²ries que, fins ara, han dificultat la introducciÃ³ del autoconsum elÃ¨ctric a Espanya”.\nLes claus del nou reglament sÃ³n:\nse simplifiquen els procediments burocrÃ tics i tÃ¨cnics necessaris, com la inscripciÃ³ en un registre d’instalÂ·lacions que no superin els 100 quilowatts.\nes reconegui el dret al autoconsum compartit per un o diversos consumidors, la qual cosa permetrÃ explotar les economies d’escala.\nes reconeix el dret a autoconsum d’energia elÃ¨ctrica sense peatges ni cÃ rregues. Es deroga l’anomenat “impost solar”, que grava al autoconsumidor per l’energia generada i consumida en la seva prÃ²pia instalÂ·laciÃ³.\nNom Correu electrÃ²nic Lloc web


Ulldecona, exportadora mundial de marbre gràcies a la Sagrada Família\nUlldecona és una de les principals exportadores de marbre d'abast mundial, que compta amb una gran indústria d'extracció de pedra ornamental. Aquesta població del Montsià és coneguda pels seus jaciments de pedra calcària marmòria, és a dir, de marbre, però també per elaborar i subministrar peces per a la Sagrada Família. Una és l'altar de marbre en el qual el papa Benet XVI va oficiar la missa quan va visitar Barcelona.\n28/03/2011 - 11.26 Actualitzat 28/03/2011 - 13.00\nUlldecona exporta pedra arreu del món\nLa indústria del marbre és una de les principals activitats econòmiques d'Ulldecona. Diferents empreses exporten material arreu del món, tot i que també en destinen gran part a la construcció d'edificis tan rellevants com el de la Sagrada Família. Les empreses que subministren material al temple han hagut d'innovar tecnològicament, ja que els encàrrecs acostumen a ser molt complexos i específics, com per exemple, les peces que formaran part dels finestrals del pati interior. Aquestes són procedents d'un jaciment de Vinaixa, a les Garrigues, però també n'han elaborat amb pedra d'Ulldecona, del Garraf o fins i tot de l'Iran.\nL'extracció de pedra ornamental és una activitat centenària a Ulldecona, que compta amb importants jaciments de pedra calcària marmòria de qualitat. Avui dia només hi ha quatre pedreres que l'exporten per tot el món.


Radio Catalunya - EL SOBIRANISME ES MOBILITZA PER TURULL, RULL I FORN: " LLIUTAREM FINS QUE SIGUEU LLIURES "\nEL SOBIRANISME ES MOBILITZA PER TURULL, RULL I FORN: " LLIUTAREM FINS QUE SIGUEU LLIURES "\nEn un acte en què a cada proclama s'han sentit els cops i crits des de dins de la presó com a resposta, s'ha demanat de nou la llibertat dels presos polítics i que el Parlament no cedeixi a les demandes de Llarena perquè els retirin l'acta de diputats. L'acte s'ha fet davant la presó de Lledoners a les set de la tarda, després que els presos haguessin arribat a aquesta presó al migdia.\n"La reivindicació permanent mostra la determinació d'un poble que lluita pels seus propis drets", ha dit Laura Masvidal obrint el manifest que ha llegit conjuntament amb les dones de Jordi Turull i Josep Rull. "L'acostament no és cap privilegi, no és el nostre objectiu. Els volem a casa, no a prop de casa", han proclamat en nom de totes les famílies de presos i exiliats.\nMarcel Mauri, d'Òmnium Cultural, ha denunciat que "les estructures de l'Estat segueixen aplicant de forma implacable la suspensió de la democràcia". "Al govern del PSOE li hem de dir que ja no pot mirar cap a una altra banda, l'únic gest que ens val és l'alliberament dels presos i el retorn dels exiliats. El govern espanyol pot acabar amb la repressió si ho vol".\nLa dona del temps Míriam Santamaria ha presentat l'acte amb un manifest demanant "llibertat immediata" i deixant clar que "l'acostament no és cap gest polític sinó una obligació legal".\n"No ens aturarem fins a aconseguir la llibertat dels presos i el retorn dels exiliats", ha acabat el manifest donant veu a tots els partits polítics.\n"Aquests murs empresonen idees", ha dit Eduard Pujol, de Junts per Catalunya. "La llibertat és un gelat a la plaça porxada, un cafè a la Fonda Europa de Granollers i les havaneres de Calella", ha rubricat el portaveu parlamentari.\nEl diputat i portaveu adjunt del Grup Parlamentari d'Esquerra Republicana al Parlament, Gerard Gómez del Moral, ha cridat: "No pararem fins que siguin lliures". L'estat espanyol ha intentat suspendre la democràcia", ha dit Gerard Gómez i ha recordat la proclama d'Oriol Junqueras: "Fins a la victòria sempre".\nMaria Sirvent, de la CUP, ha demanat "l'alliberament social i nacional del nostre poble".\nL'acte d'avui ha estat diferent, davant el caos que es va originar la setmana passada. S'ha fet a uns camps segats de darrere de la presó, al turó de Torres de Bages. L'accés a Lledoners, completament tancat, perquè el vicepresident, Pere Aragonès, i el conseller d'Interior, Miquel Buch, poguessin entrar sense grans estridències i, en el cas de Buch, poder fer el traspàs amb Joaquim Forn, a qui succeeix a la conselleria.\nA la concentració hi han assistit, del PDeCAT, la coordinadora general, Marta Pascal; el coordinador organitzatiu, David Bonvehí; i la portaveu, Maria Senserrich. També hi han anat altres membres de l'executiva. Per part d'ERC, el diputat i portaveu adjunt del Grup Parlamentari d'Esquerra Republicana al Parlament, Gerard Gómez del Moral; la diputada i secretària quarta de la Mesa del Parlament, Adriana Delgado; els diputats, Francesc Viaplana i Titón Laïlla; i el senador Xavi Castellana. I de la CUP ha vingut la diputada Maria Sirvent.\nAl vespre hi h hagut una manifestació a Barcelona a favor dels presos que ha recorregut la via Laietana i la plaça deSant Jaume.


Aquest dijous, Capolat dirà adéu al ple i Cobo i Borque passaran a ser regidors no adscrits - Política - Rubí TV\nAquest dijous, Capolat dirà adéu al ple i Cobo i Borque passaran a ser regidors no adscrits\nEl volum de les festes populars, la plantilla de la Policia Local i la jardineria urbana centraran el plenari\nAquest dijous, a partir de les 17h, tindrà lloc a la sala Enric Vergés de l'Ajuntament la sessió plenària corresponent al mes d'abril. Es preveu que sigui una sessió llarga, donat el gran nombre de mocions i tràmits previstos.\nDurant aquesta sessió es farà oficial l'expulsió dels regidors Jonatan Cobo i Noelia Borque del PP, un fet que obligarà a suspendre el grup municipal popular (veure notícia).\nTambé es faran efectives les noves competències de la regidora Maria Mas (PSC), que ara tindrà dedicació parcial de mitja jornada (veure notícia). Rafael Güeto es convertirà en el nou portaveu del grup municipal socialista en substitució de Maria Mas.\nA més, Ramon Capolat (ICV) renunciarà a la seva acta de regidor (veure notícia) i Ànnia Garcia es convertirà en la nova portaveu del grup.\nDurant la sessió també es donarà compte dels darrers informes de la Síndica de Greuges, l'aprovació del Pla Anual Normatiu 2018, la nova directriu reguladora del servei de Protecció Civil i s'aprovarà la declaració institucional de les Ciutats Defensores dels Drets Humans. També es portarà a ple l'aprovació del Pla Local de Joventut 2018-2021 i el projecte de millora de seguretat viària (C-1413, BP-1503 i polígon de La Llana). L'ordre del dia també preveu l'aprovació inicial de diversos projectes menors.\n9 (+1) mocions al ple d'abril\nEn el capítol de mocions, l'AUP portarà al ple una moció sobre el compliment de l'article 73.3 de la llei de bases de règim local; una altra que proposa redactar un protocol que reguli el volum de les festes i actuacions; i una tercera de suport als Comitès en Defensa de la República i la resistència civil activa i no violenta (veure notícia).\nEl grup municipal de Ciutadans (Cs) instarà el govern municipal a incrementar els efectius de la Policia Local amb sis nous agents (veure notícia) i Veïns per Rubí (VR) portarà al ple un text que torna a reclamar la gratuïtat del peatge de Les Fonts (veure notícia). ERC farà debatre als regidors sobre l'accessibilitat en establiments comercials i de restauració, que, segons ERC, estan 'poc adaptats' en termes generals (veure notícia).\nEl PDeCAT portarà al ple un text en defensa de la llibertat d'expressió després que, segons ells, l'Estat estigui vulnerat aquest dret bàsic (veure notícia), i una moció que proposa l'adhesió de Rubí i de la Finca Font del Ferro al projecte de Viles Florides de Catalunya (veure notícia).\nFinalment, el PSC, l'AUP, ICV i VR presenten de forma conjunta una moció de suport al Moviment per unes pensions dignes.\nCal tenir en compte que també és molt probable que els regidors debatin sobre una moció d'ERC, l'AUP, ICV, PDeCAT i VR que demanen que s'aturi el projecte de reforma del Parc de Ca n'Oriol. Els cinc partits acusen l'alcaldessa d'haver vetat el text, que no apareix a l'ordre del dia. Tanmateix, el debat sí que es produirà si s'acorda que entri per la via d'urgència (veure notícia).\nRUBÉN CABÚS / Foto: Ajuntament de Rubí\nVallhonrat otra vez olvidada...\nEtiquetes: ple, mocions, PSC, PP, Cs, ERC, AUP, ICV, PDECAT, VR


Parc Nacional d’Aigüestortes i Estany de Sant Maurici. Tossal de la Cabana dels Caçadors. Planes de\nSon_Planes de Son_Collada del Pas del Coro_Son\nDesnivell: 690 m\nPAS 002_Esterri d’Aneu\nVolta al Tossal de la Cabana dels Caçadors\nRuta que recorre les Planes de Son i a través de la Collada del Pas del Coro enS porta a la magnífica avetosa, la major de la península, de la Mata de València, gaudint en tot moment de paisatges d’alta muntanya, cims pirinencs del Parc Nacional d’Aigüestortes i Estany de Sant Maurici i de l’exquisida bellesa dels boscos de la Mata de València que recorrem per un divertit corriol.\nIniciem la ruta en direcció a Jou. Passat el riu ens desviem a la dreta per una pista cómoda que ens puja emboscats fins a les Planes de Son. A partir d’aquí continuem pujant tenint sempre a la vista Lo Tesol, la serralada que tenca la petita vall, entrant al límits del Parc Nacional d’Aigüestortes i Estany de Sant Maurici.\nA la part alta deixem la pista que duu al Refugi forestal del Pla de la Font, conegut a la zona com el Refugi dels Coms, per una pista secundària que ens puja a la Collada del Pas del Coro. Al coll ens desviem per un camí a l’esquerra en baixada que ens deixa als idílics Plans de Breviari sota mateix dels cims del Pui de la Bonaigüa i el Pic de Xemeneies. Travessem el petit rierol per una passera de troncs, passant a la vall de Cabanes, iniciant el descens per un sender, en algún tram més tècnic, que s’endinsa de ple en una magnífica avetosa de gran bellesa que farà les delicies del viatger, realment una autèntica delicia.\nArribem a un encreuament de camins on deixem a l’esquerra el que baixa al Refugi de Gedar continuant en dirección a Son. Sortim a una pista que recorre la vessant nord del Tossal de la Cabana dels Caçadors. Seguim sempre el PR, amb senyals grogues ben visibles i que travessa la pista un parell de cops. Nova bifurcació de senders on anem a l’esquerra, per tornar a Son. En aquest punt hi ha algun tram de fort pendent que ens obliga a baixar de la bici.\nCasa Masover. Tel. 973626383 - 609863166


Almassora ha iniciat els tràmits per a la devolució de vora 3.000 euros les quotes de l'Escola Matinera i Vespertina | Castellón Información\nAlmassora ha iniciat els tràmits per a la devolució de vora 3.000 euros de quotes de l’Escola Matinera i Vespertina\nSerán més de 200 famílies locals les que rebran el reembolsament tan prompte con ho permeta la plataforma virtual\nL’Ajuntament d’Almassora ha iniciat els tràmits per a la devolució de les quotes de l’Escola Matinera i Vespertina. En total, la quantia frega els 3.000 euros pels serveis no prestats des de l’inici de l’estat d’alarma a mitjan març. El departament de Gestió Tributària escomet el procediment per a la devolució dels rebuts a les més de 200 famílies amb l’objectiu que reben el reembossament tan prompte com ho permeta la plataforma virtual.\nEn aquesta línia, el decret ja està signat per a la devolució de 75 rebuts per als quals els serveis tècnics disposen de les dades bancàries. D’aquesta forma, els interessats no hauran d’iniciar cap tramitació de manera presencial ni electrònica. Tampoc rebran notificació amb l’avanç de la gestió, sinó que directament rebran el reembossament en el seu compte bancari en els pròxims dies.\nEls altres 130 usuaris que van pagar els serveis d’Escola Matinera i/o Vespertina per al mes de març rebran una comunicació de l’Ajuntament d’Almassora perquè faciliten de manera telemàtica les seues dades bancàries i així poder cursar el reembossament de la part proporcional pels serveis no prestats sense necessitat de desplaçar-se a l’edifici consistorial.\nLa devolució de les quotes, que afecta la meitat del mes de març, se suma també al reintegrament de les taxes pels serveis no prestats en matèria esportiva. En aquest cas, el procediment per a la devolució de les quotes és totalment digital per a evitar els desplaçaments al Servei d’Informació i Atenció Ciutadana (SIAC). Per a iniciar els tràmits cal disposar de certificat electrònic. En cas de mancar d’ell, les persones interessades poden sol·licitar-ho a través del correu electrònic e-ajuntament@almassora.es amb les dades personals, el motiu de la sol·licitud i una còpia del DNI.\nUna vegada en possessió del certificat, l’usuari ha d’accedir a l’enllaç https://cutt.ly/4yp3nbm per a comunicar, en primer lloc, les dades bancàries i, a continuació, realitzar la sol·licitud de devolució. També és possible fer-ho des de la web www.almassora.es a través de l’apartat Serveis i, dins d’aquest, en Tràmits. Aquesta pestanya ha incorporat un nou tràmit: la sol·licitud de devolució de rebuts d’esports per Covid-19.\nAquest apartat inclou diverses opcions perquè la persona afectada pel tancament marque una o diverses: part proporcional de l’abonament mensual de març, part proporcional de l’abonament trimestral de gener a març, part proporcional del curset 2n trimestre gener-març i la totalitat del curset del tercer trimestre abril-juny.\nAlmassora5544 devolució6 escola192 matinera2 quota5 tramits37 vespertina4


La casa de l'arbre: El ranxo\nFestivitat tradicional de Vidreres. En altres temps cada dimarts de carnestoltes els rics omplien tres grans olles per fer una escudella que després es repartia entre els habitants de la vila. Avui els rics s'han canviat per l'ajuntament i els pobres per tot un conglomerat de rics i pobres, vidrerencs i estrangers. I sobretot s'ha passat de tres peroles a vint-i-set. Els ranxers però a primera hora del matí han encès, com cada any, el foc de llenya per començar-ho a cuinar tot molt lentament. Al final ha sortit un àpat d'un gust realment increïble i s'han escurat totes les olles.\nNomés una cosa m'ha sobtat i és que realment sí que deu haver-hi crisi, perquè tot i que tothom semblava benestant, hi ha hagut empentes, picardia i algunes males paraules amagades entre rialles. Avui m'ha quedat clar que com menys ric més comparteixes :D\nPublicat per Albert Johé i Martí a les 21:37\nUnknown 25 de febrer de 2009, a les 11:58\nEi que bé s'ho munten a Vidreres! Vint-i-set olles d'escudella! M'hagués agradat poder-hi ser!\np.d.: No deixa de ser irònica la teva última frase, però definitivament estic d'acord amb tu!\nmca 26 de febrer de 2009, a les 14:51\nHeu fet mai la prova dels conguitos? (bé, es pot fer també amb lacasitos eh?)\nConsisteix en donar 30 conguitos a 10 persones i 10 conguitos a 30 persones.\nA quin grup hi quedarà més gent sense menjar conguitos?\nProveu-ho! us sorprendrà la distribució de la riquesa!!!\nInvertir durant la crisi (Caixa Manresa)\nLa cabana de l'arbre\nYo no he sido (Bart Simpson)\nLa llegenda del HUNGU


Xoc d’alcaldes Madrid-Barcelona per les mesures contra la contaminació\nJosé Luiz Martínez-Almeida titlla la mesura de "cortina de fum"\nXoc d’alcaldes a propòsit de la zona de baixes emissions (ZBE). El de Madrid, José Luis Martínez-Almeida, ha qualificat la mesura de “cortina de fum” per tapar problemes de Barcelona com ara la inseguretat, segons ha dit a un esmorzar informatiu d’Europa Press a Madrid. L’alcaldessa Ada Colau li ha contestat a través de Twitter, on ha assegurat que la iniciativa és, “precisament”, per acabar amb la “cortina de fum”.\nA més, Colau ha fet una segona referència a les paraules d’Almeida, i ha afirmat que la ZBE lluita contra la “inseguretat que suposa que 350 veïns i veïnes morin cada any per contaminació”. Finalment, ha desitjat que la prohibició als vehicles més contaminants a Barcelona funcioni “tan bé” com Madrid Central a la capital de l’Estat. El govern d’Almeida ha eliminat les multes als cotxes que accedeixin a la zona, i Vox reclama que s’elimini la mesura. El partit ultra va ser clau en la investidura de l’alcalde del PP.\nAda Colau Contaminació Zona de Baixes Emissions\nEn l’última dècada han mort més de 3.700 persones per l’exposició continuada a nivells elevats de pol·lució\nUna Barcelona amb 503 superilles evitaria 700 morts prematures anuals, segons un estudi\nISGlobal estima que els nivells de contaminació atmosfèrica es reduiria un 24%


Sí, amics, les nostres regles també són política\nCrec que no descobreixo res de nou si dic que la medicina, la investigació i la ciència, no han estat en general al servei de la salut, la comoditat o les preferències de les dones\nMilitant feminista i membre del Grup de Treball Antipatriarcal de la CUP — 22 de abril de 2016 06:00h\nAquest dijous ens llevàvem amb una notícia que ha generat consternació, si atenem a la dimensió mediàtica de tot plegat, arreu del territori. I no m'estranya. La CUP vol imposar alternatives als tampons i les compreses. I, el més greu, vol que les dones joves rebin informació sobre què passa dins dels seus cossos i, impacta només d'escriure-ho, que la rebin per part d'organismes públics i no d'empreses privades. De les mateixes empreses privades que després els venen els seus productes com si fossin els únics existents.\nSí, comprenc perfectament la indignació generada, els nervis de punta de molts homes que han expressat el seu fàstic, desacord i disgust per la proposta. Ells, que parlen amb coneixement de causa i experiència, que frisen per sentir cada mes la sensació plaent d'extreure un tampó sec de l'interior dels seus cossos.\nA priori, sembla fora de tota lògica que algú desitgi evitar a les dones, i especialment a les dones joves, un dispositiu de cotó recobert de blanquejants tòxics i que genera efectes tan beneficiosos per a la salut com ara la Síndrome del Xoc Tòxic (SST). Ei, i no ho diu Teresa Forcades en un vídeo, no. Us heu llegit mai aquells paperets doblegats que venen amb les caixes de la marca de tampons citada a la moció? Doncs de fet, el pamflet comença amb aquesta frase lapidària: "Probablement has sentit a parlar de la SST alguna vegada".\nDoncs no. No, perquè ningú no t'explica, tan aviat com et ve la primera regla, que els tampons són perillosos si oblides que els duus a dins i que et rasquen les parets de la vagina, amb la possibilitat de patir petites infeccions. El mateix que et pot passar si t'exposes a l'ambient humit de les compreses de cel·lulosa. Però això tant és quan la prioritat absoluta és evitar formes i olors, que ningú noti que ets humana i, el pitjor, que tu també ets portadora de l'estigma de sagnar de tres a cinc dies cada mes.\nHe de reconèixer que, d'entre la munió de comentaris que ridiculitzen la moció de Manresa, n'hi ha d'encisadors. Com ara el d'un home que assegura sentir-se molest per "la història de les compreses i tampons". La "història", la minúcia, la ximpleria de considerar d'importància política una fotesa com ara la salut pública de les dones. I suggereix, "sigueu més delicades/cats amb les qüestions fisiològiques d'un o altre sexe".\nEl que recomana, en definitiva, és que els nostres ovaris i el què hi passa no siguin de domini públic. Paradoxalment, però, podria ser que aquest home que s'ha sentit molest tingui una opinió conformada sobre l'avortament, una altra qüestió que afecta eminentment el funcionament dels nostres propis ovaris, i que fins i tot el consideri un tema prou important per a ser debatut en les sagrades institucions.\nHom podria pensar, doncs, que el que molesta aquest home, i a tants d'altres que s'han atrevit a menysprear la moció, és que les dones joves s'hagin atrevit a qüestionar el que es considera o no política amb majúscules, que hagin tingut el valor de treure les seves regles de l'àmbit privat i les hagin fet esdevenir una qüestió de debat municipal, carregant-se pel camí l'estigma i el secretisme que acompanya la menstruació com si fos un fotut ritus ancestral.\nEl que molesta, en definitiva, és haver de parlar, en un àmbit tan extremadament masculinitzat com la política, de la salut de les dones. Perquè molt més enllà de l'anècdota, el fons de la polèmica, que de tan gastada se li veuen les costures, és que els nostres cossos només són una qüestió pública quan cal assegurar que la roda de la reproducció no s'aturi. Llavors sí, polítics, legisladors, metges i bisbes s'asseuen en una taula a disseccionar els nostres úters i ovaris. Perquè allò sí, allò és política amb majúscules i ningú es planteja que l'accés a l'avortament potser ni tan sols hauria de ser un tema de debat.\nEl problema no és que parlem de sang menstrual, el que cou és que les dones joves recuperem els nostres cossos introduint-los en la política, que la nostra salut sexual i reproductiva escapi del control de legisladors i polítics i que, a més, ens neguem que l'educació sexual i afectiva que rebem depengui d'empreses privades de productes higiènics.\nCrec que no descobreixo res de nou si dic que la medicina, la investigació i la ciència, no han estat en general al servei de la salut, la comoditat o les preferències de les dones. I, tot i així, hi ha qui ha desenvolupat mètodes naturals, o barats, o ecològics, o simplement més saludables que ens permeten controlar els nostres processos menstruals i conèixer-nos millor a nosaltres mateixes. I l'obligació de les institucions, especialment de les més properes, és proporcionar-nos-en tota la informació i l'accés.\n22 de abril de 2016 - 06:00 h


Coll i Escot > Wellness Molins\nHome / Coll i Escot\nEl coll i l’escot és una zona de gran visibilitat i amb una pell molt sensible que envelleix abans que la resta del cos. És una de les zones més delicades que s’ha de cuidar sempre, des que som joves. La prevenció és primordial en aquesta zona.\nEls principals motius pels quals es produeix un envelliment prematur de la zona del coll i escot, són:\nQuan ens fem grans, la divisió cel·lular es fa més lenta, això fa que disminueixin en qualitat i quantitat les fibres de col·lagen i elastina, i per tant, la pell perd elasticitat.\nEn tenir menys musculatura que en altres parts del cos, hi ha menys suport i fa que la pell perdi fermesa.\nÉs la gran descuidada. Cuidem constantment la pell de la cara i oblidem anar més enllà i cuidar una zona que realment necessita més atenció.\nPoca existència de glàndules sebàcies, la pell està menys protegida i es deshidrata més.\nApareixen més taques i envelliment prematur d’aquesta zona perquè tampoc hi posem suficient protecció solar.\nPer combatreu, a Wellness Molins t’aconsellem els següents tractaments:\nPrevious Project Contorn UllsNext Project Tractaments clàssics Facial\nTractaments Flash de revitalització


Tres morts i nombroses destrosses en el pitjor temporal de vent des del 2009\nUns 7.000 abonats continuen sense llum i la R3 interrompuda després de la ventada mentre que la R4 ja ha recuperat el servei\nRedacció 09/12/2014 - 06.30 Actualitzat 10/12/2014 - 13.01\nEl fort vent que afecta Catalunya ha provocat la mort de dues persones aquest dimarts a Terrassa, després que els hagi caigut un mur a sobre quan caminaven pel carrer. El temporal de vent més intens que es produeix des del de gener del 2009 a Catalunya ha fet que la Generalitat activés en fase d'emergència el pla de vents. A les vuit del vespre, quan ha amainat el vendaval, Protecció Civil l'ha rebaixat a fase d'alerta.\nLes dues víctimes són un jove de 27 anys i una dona de mitjana edat. El mur s'ha ensorrat al voltant de la una del migdia. Cap a dos quarts de dues, els Bombers han trobat el cadàver del jove, i no ha estat fins més tard, a les quatre de la tarda, que han descobert el cos de la dona quan retiraven la runa. El mur que ha caigut, de trenta metres de llargada i tres d'alçada, és d'una antiga fàbrica d'electrodomèstics, situada a la plaça de la Dona Treballadora, a la cantonada de l'avinguda Jaume I, que no estava operativa, però es mantenia pel seu valor històric.\nAl marge d'aquestes dues víctimes, el vent també és la causa més probable de la mort d'una dona de seixanta anys aquest dilluns al vespre a l'autopista AP-7, a l'alçada de Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant.\nEl fort vent que ha bufat a Terrassa ha fet caure arbres i teulades, i des de l'ajuntament s'ha desaconsellat qualsevol activitat al carrer o desplaçament, i també s'ha demanat precaució amb la sortida dels nens de les escoles. De fet, el vent s'ha endut moltes teulades, com la de l'escola Tecnos. A Sabadell, un arbre ha caigut damunt d'un cotxe amb ocupants, que s'han pogut rescatar. Les classes, a més, s'han suspès a les dues ciutats vallesanes.\nEl perill del vent sostingut\nEn roda de premsa, el conseller d'Interior, Ramon Espadaler, ha demanat als ciutadans que extremin la precaució, que segueixin les advertències de les autoritats locals i que evitin circular pel carrer si no és estrictament necessari.\nAl llarg d'aquest dimarts, a diversos punts del país s'han registrat ratxes de vent superiors als 120 km/h, com és el cas de Portbou (139 km/h), Caldes de Montbui (124 km/h). Altres registres rellevants han estat els 116 km/h de Montserrat o els 101 km/h a Sabadell. Espadaler, però, ha destacat que el més problemàtic ha estat que la força del vent ha estat sostinguda, amb forces que han rondat els 40 km/h durant bona part del dia, que és el que ha provocat la major part d'incidents.\nAfectacions a l'R3 i l'R4 de Rodalies\nEl fort vent ha complicat la circulació ferroviària, especialment a les línies R3 i R4. L'R4 s'ha interromput entre Sabadell i Terrassa a causa d'alguns arbres que han caigut a la via. Més arbres caiguts a la via han fet descarrilar un tren de la línia R3, i el maquinista ha resultat greument ferit en rebre un fort impacte. El descarrilament, segons Renfe, ha obligat a interrompre el servei entre les Franqueses i Centelles i els passatgers que anaven al tren han hagut de ser evacuats. Mentrestant, el maquinista ha estat traslladat a l'Hospital de Granollers.\nFins aquest dimecres s'ha mantingut tancat el servei de Rodalies R3, entre Vic i la Garriga, i la línia R4, entre Terrassa i Manresa. A mig matí, ja s'han restablert les dues línies.\nD'altra banda, la caiguda d'arbres també ha obligat a tallar diverses carreteres locals, a més de la C-59 en els dos sentits de la marxa a l'alçada de Caldes de Montbui; i també s'han hagut de tallar parcialment la C-17 a la Garriga i la C-58 a Vacarisses, segons ha indicat el Servei Català de Trànsit.\nEn aquesta hora, només la BV-4024 entre Guardiola de Berguedà i Coll de Pal es manté tallada pel vent i la BV-4031, entre Castellar de n'Hug i la Molina, per la neu. Una intensa nevada també obliga a usar cadenes al port de la Bonaigua i al pla de Beret.\nTanquen tots els parcs públics a Barcelona\nPel que fa a Barcelona, l'ajuntament ha tancat tots els parcs públics de la ciutat davant del temporal de vent i també ha recomanat a les escoles que no facin activitats a l'exterior. La Fira de Santa Llúcia també s'ha hagut de tancar i no obrirà fins aquest dimecres. El vent ha enderrocat tres de les parades de la fira nadalenca i dues persones han quedat ferides lleus. Des de mitja tarda, el consistori ha rebaixat d'emergència a alerta el Pla Bàsic Municipal pels vents.\nA la resta de Catalunya, han caigut alguns arbres a Girona i s'ha decidit no obrir per precaució el mercat de Nadal de Figueres. I a Lleida, el vent ha afectat el transport escolar i ha obligat a tancar les pistes de Boí Taüll.\nMés de 40.000 usuaris sense electricitat en el moment més crític\nEl temporal de vent també ha deixat al llarg del dia sense subministrament elèctric gairebé 30.000 abonats del Vallès, sobretot l'Occidental, i el Maresme. A les comarques gironines, 9.800 tampoc tenien llum, la gran majoria al Gironès, igual que 2.500 clients més de la Catalunya central, a les comarques del Bages, el Berguedà i l'Anoia.\nEn el moment més crític, la xifra d'abonats sense llum ha arribat a 43.000, però al vespre ja eren només uns 26.500. Aquest dimecres, encara queden 6.896 persones sense llum, principalment al Vallès, amb 6.777 clients, i Girona, amb 119. Endesa confia poder restablir en les pròximes hores el subministrament.\nMés de 2.000 trucades pel vent\nAl llarg del dia hi ha hagut moltes incidències, sobretot a l'Àrea Metropolitana, el Vallès i el Baix Llobregat. El telèfon d'emergències 112 ha rebut més de 2.000 trucades per incidències derivades de la ventada. Els bombers han fet 2.022 sortides, sobretot per retirar objectes caiguts a les vies, com branques d'arbres i elements del mobiliari urbà, o també a causa de l'activació d'alarmes en vehicles i pàrquings a causa de les ventades.\nEspadaler ha fet una crida a la prudència a l'hora de fer activitats a la via pública. Emergències ja ho demanava a primera hora, sobretot en aquells llocs on no són habituals les ventades.\nEl Vallès, molt tocat pel fort vent\nEl tren del Figaró descarrilat pel vent\nMenorca fort vent\nSalt d'aigua invertit pel vent\n"La ventada va ser excepcional, per les ratxes de vent registrades a zones poblades com Terrassa"\n"El matí de Catalunya Ràdio Tarragona i l'Ebre": Pocs desperfectes pel vent a les nostres comarques\n"El matí de Catalunya Ràdio Lleida": La ventada i el gel deixen rastre al Pirineu de Lleida


Gibraltar passa a ser membre provisional de la UEFA\nDimarts, 02/10/2012 | Actualitzat el 03/10/2012 a les 03:06 CEST\nEl comitè executiu de la UEFA, reunit ahir a Sant Petersburg, va admetre la federació de Gibraltar com a membre provisional de l'organisme esportiu. El Govern espanyol ha anunciat que s'oposarà a aquesta decisió «amb tots els mitjans jurídics possibles».\nSegons informa la UEFA, l'admissió de Gibraltar és conseqüència d'una resolució dictada pel Tribunal d'Arbitratge Esportiu (TAS) l'agost del 2011, en què va demanar a aquest organisme que fes tot el possible per admetre la colònia britànica al seu si.\nEn qualsevol cas, la decisió sobre la possible admissió definitiva de Gibraltar com a membre de ple dret de la UEFA no es prendrà fins al 37è congrés ordinari d'aquesta organització, que se celebrarà a Londres el maig del 2013. Des del 1997, la colònia persegueix el seu ingrés a la FIFA i a la UEFA. El desembre del 2006, el comitè executiu de la UEFA va admetre també Gibraltar de forma provisional, però el congrés posterior va rebutjar la sol·licitud.


“Si no mato l'os jo no estaria viu”\nLa fiscalia demana vuit mesos de presó per al cuidador d’animals que va matar el plantígrad que va fugir del recinte a Naturlandia. També sol·licita 15.000 euros de multa, 30 mesos d’inhabilitació per a l’exercici del càrrec i 30 mesos de privació de la llicència de caça.\nEl cuidador que va abatre l'os de Naturlandia a l'exterior de la seu judicial.\nEl cuidador que va abatre l'os a l'exterior de la seu judicial.\nActualitzada 10/07/2020 a les 12:17\nLa vida d’una daina estava en perill i el vigilant del parc d’animals de Naturlandia va escridassar Torb –l’os que va fugir del seu recinte el 14 de juny de 2017– i acte seguit va comunicar la trobada del plantígrad al director del parc lauredià, qui li va demanar que s’esperés que ell hi anés per immobilitzar l’animal amb un rifle carregat de dosis d’anestèsia. No obstant això, en el precís instant que l’os va escoltar el seu nom va girar el cap i en reconèixer el seu cuidador va accelerar desbocadament cap a ell pel pendent. Els separaven 40 metres i tenia la furgoneta aparcada a uns 15 metres, però la velocitat del plantígrad va impossibilitar el retorn al vehicle i va prendre la decisió de disparar un tret contra l’animal prou encertat a la pota dreta per deixar-lo estabornit al terra. Dos segons després, un nou tret va acabar amb la vida de l’os.\nAquest és el relat mental que va sostenir ahir en seu judicial el cuidador d’animals per justificar la mort del plantígrad. “Era el meu dia de festa i em van trucar dient que almenys s’havia escapat un os. Vaig agafar una arma de foc i vaig pujar corrent. Em vaig posar molt nerviós quan em van dir que havia matat una ovella perquè ell no havia matat mai cap animal. Vaig arribar al parc i amb la furgoneta vaig anar a buscar-lo. Quan vaig passar pel tancat de les daines em va estranyar que no fossin al seu lloc habitual. Vaig baixar del cotxe sense veure l’os. Vaig avançar i quan vaig veure l’os el vaig cridar i vaig avisar per ràdio. Ell va baixar en la meva direcció i en dècimes de segon vaig haver de disparar perquè la meva vida estava en perill. Encara es bellugava i vaig fer un segon tret de gràcia per evitar el seu patiment. No tenia cap interès a matar-lo, però si no ho hagués fet possiblement no ho hauria pogut explicar”, va exposar el cuidador durant el seu al·legat.\nUn seguit de càlculs que tant la fiscalia com l’acusació particular, liderada per Apapma, no només van qüestionar, sinó també de desmentir. “És evident que ell es va posar sol en la situació de risc aplicant una conducta contrària a tota la lògica dels protocols. Per què va sortir del vehicle? Quin sentit tenia cridar l’animal?”, va manifestar l’acusació particular. “El parc estava tancat al públic. El processat no va fer cas del seu superior per l’emissora. El perill és molt relatiu perquè disposaven de 15 minuts perquè l’anestèsia fes efecte. Es va recolzar a les fustes del tancat per assegurar el tret. Tenia la voluntat inequívoca de matar l’os”, va argumentar la fiscalia.\nEl tirador a la presó i ha tancar Naturlandia d'una vegada, que l'única cosa que dóna és problemes.\nGiozia va dir..Si, tal i com ha sortit als mitjans de comunicació, pressumptament, aquest senyor estaria darrere dels sabotatges als telesquí i telecabines de Pal, potser parlarem d'algú amb problemes seriosos\nCOMPLETAMENT D'ACORD!!! JO JÀ ESTIC FARTA DE Q NO EM PUBLIQUIN..TOT EL COMENTO..SEMPRE DES D'EL RESPECTE, EDUCACIÓ I RIGUROSITAT!!!!PERO VISCA LA DEMOCRÀCIA..CRITIQUEM A CUBA??? MIREM-NOS PRIMER ALS NOSTRES MITJANS I POLITICS!!!\n#6 "Llum, més llum"\nSimplement, allò que molts hem pensat i no ens hem atrevit a formular per escrit. Això sí: sempre sense sortir de la zona "presumptament".\nSi, tal i com ha sortit als mitjans de comunicació, pressumptament, aquest senyor estaria darrere dels sabotatges als telesquí i telecabines de Pal, potser parlarem d'algú amb problemes seriosos\n#4 Policía del pensament\n#3 viva la censura\nViva la llibertat d'expressió i Viva la censura del diari d'andorra, que només publica el que li don la gana al seu censor i és dels interessos dels seus.\nFelicitats a Apapma pel seu compromís.\n#1 El millor de la selecció de personal.\nHollywood ha comprat ja la història?


L’informe de l’ONU afirma que la covid ha fet poc per aturar el canvi climàtic – mónverd\nL’informe de l’ONU afirma que la covid ha fet poc per aturar el canvi climàtic\nL’informe United In Science, publicat per l’Organització Meteorològica Internacional en col·laboració amb l’ONU, l’IPCC i altres organismes internacionals relacionats amb el clima i el patrimoni el passat setembre, ens dona una breu mirada a l’estat del clima global en aquest any on les reduccions d’emissions pels confinaments han estat més que significatives, amb un 17% menys de gasos d’efecte hivernacle expulsat a l’atmosfera de manera artificial en el mes d’abril, si comparam les dades amb les del 2019.\nEmperò, aquesta reducció en les emissions ha estat curta i recuperada quasi a l’instant. Amb les economies més contaminants tornant a treballar, les emissions tornaren a créixer i ja a juny es trobaven a uns nivells molt similars als dels anys anteriors. Si contemplam tot l’any, es calcula que les emissions es reduiran entre un 4% i un 7%.\nEncara que les emissions ens expliquen què ocorr en les societats humanes, i és necessari veure-les reduïdes de manera significativa, són les concentracions d’aquests gasos a l’atmosfera terrestre que condicionen els augments de temperatures globals, ja que el diòxid de carboni, igual que altres gasos, poden durar des de desenes fins a centenars d’anys, i només un petit increment de les concentracions pot provocar una reacció en cadena que provoqui que els gasos usin el seu potencial màxim d’escalfament. És per això que una breu anomalia com fou el confinament no té quasi cap impacte en les emissions, ja que aquests foren revertits ràpidament.\nAquest nou estudi, té en compte aquestes dades, i els resultats no són massa positius.\nA l’observatori del Mauna Loa, a Hawaii, les emissions mesurades a les mostres d’aire han augmentat des de les 441 parts per milió (ppm) al juliol del 2019 fins a les 414 ppm al juliol d’aquest any.\nA altres estacions, els resultats són similars. A Cape Grim, a l’illa de Tasmania, les concentracions creixeren des de les 407 ppm fins a les 410ppm tenint en compte les dades del juliol passat i les de l’any anterior.\nEncara que una mostra global de les emissions no estarà disponible fins a finals d’aquest any o principis del següent, els experts estan d’acord en que la direcció que segueixen les concentracions d’aquests gasos és clara.\nEl Professor Petteri Taalas, el Secretari General de l’Organitazció Meteorològica Internacional, afirma en el preàmbul que “les concentracions de gasos d’efecte hivernacle, les quals actualment es troben en els seus nivells més alts dels darrers tres milions d’anys, han continuat augmentant”.\n“Mentre, grans parts de Sibèria han vist una llarga i potent ona de calor durant la primera meitat del 2020, la qual hauria estat molt estranya sense el canvi climàtic antropogènic.”\n“I ara, el període 2016-2020 és considera que serà el període de cinc anys més calorós del que tenim registre. Aquest informe mostra que mentre que molts d’aspectes de la nostra vida quotidiana han canviat al 2020, el canvi climàtic ha continuat sense canvi” va dir.\nL’informe també mostra la distància que trobam entre les accions governamentals necessàries per a complir els objectius establert i les que estam aplicant actualment, amb no massa positivisme. Segons “Clímate Action Tracker” només trobam al Marroc i a Bhutan entre els països que estan complint els objectius, una mostra que no fa falta ser un país desenvolupat per a reduir les seves emissions, i aquestes han de ser reduïdes de forma alarmant per tal d’evitar el superar el grau i mig d’escalfament.\nA més a més, l’estudi afegeix que a l’any 2030, s’haurien de reduir les emissions totals en torn a un 60% si volem que la temperatura no pugi més d’1,5 ºC. Encara que no sigui impossible, el que l’estudi proposa es que es redueixin les emissions anuals en un ritme igual que el de la pandèmia fins al final de la dècada (entorn un 4-7% anual mínim), mentre que els impactes del canvi climàtic segueixen creixent sense control, tal i com afirmen els autors.\nJaume Reus Bennàsssar 26/10/2020 14/10/2020 COVID, IPCC, ONU\nAnterior Entrada anterior: Captura i emmagatzematge de diòxid de carboni, una opció de futur?\nSegüent Entrada següent: El príncep Guillem crea un premi “Nobel” per a lluitar contra el canvi climàtic


(S'ha redirigit des de: Championnat de France de football)\nEl campionat francès de futbol (oficialment Ligue 1 Conforama) és la màxima competició de futbol que es disputa a França. Fundat el 1932, actualment el campionat està format per 20 clubs i té un total de 38 jornades entre agost i maig. El guanyador d'un partit guanya tres punts, el perdedor no suma cap punt, i un punt per cada equip en cas d'empat. Al final de la lliga l'equip que suma més punts és el campió i es classifica per la Lliga de Campions de la UEFA juntament amb el segon classificat. El tercer classificat disputa una eliminatòria prèvia per accedir a la Lliga de Campions. El quart classificat té una plaça de la UEFA Europa League. Els tres últims equips baixen a la Ligue 2 i són reemplaçats pels tres primers classificats d'aquesta categoria.\nParis Saint-Germain (8è títol)\nSaint-Étienne (10 títols)\n1 Clubs participants en la temporada 2019-20\nClubs participants en la temporada 2019-20Modifica\nAmiens SC Amiens Stade de la Licorne 12.097\nFC Metz (*) Metz Stade Saint-Symphorien 26.661\nMontpellier Montpellier Stade de la Mosson 32.939\nStade Brestois 29 (*) Brest Stade Francis-Le Blé 15.931\nToulouse Toulouse Stadium Municipal 33.150\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Campionat_francès_de_futbol&oldid=22232153»\nLast edited on 4 nov 2019, at 19:40


L’UJI i Fobesa creen l’Observatori del Canvi Climàtic de Castelló\nUn conveni signat per la Universitat i l’empresa de gestió ambiental permet aprofundir en les mesures d’adaptació i mitigació de la província davant l’escalfament global\n30/05/2018 | SCP\nLa Universitat Jaume I (UJI) i l’empresa de gestió ambiental Fobesa, del Grupo Gimeno, han signat un conveni que permet la creació de l’Observatori de Canvi Climàtic de Castelló. Aquest acord, amb vigència per a 2018, té l’objectiu de visibilitzar i promoure la investigació en aquest àmbit pluridisciplinari, així com aprofundir en les mesures d’adaptació i mitigació en la província davant l’escalfament global.\nEl Vicerectorat d’Investigació i Doctorat va promoure a principis d’any la constitució del Seminari Interdisciplinari d’Investigació en Canvi Climàtic a Castelló per tal de fomentar la recerca transversal vinculada amb els efectes i les causes de l’escalfament global, alhora que afavorir sinergies entre els investigadors i divulgar aquesta temàtica a la ciutadania. La Universitat Jaume I és «una institució compromesa amb la societat i que treballa per a millorar la qualitat de vida de les persones. En l’àmbit de la recerca el canvi climàtic ha esdevingut un desafiament global; per aquest motiu, volem impulsar grups de treball multidisciplinaris que afronten de manera global i col·lectiva aquest repte», assevera el vicerector Jesús Lancis.\nPer la seua banda, l’empresa de gestió ambiental Fobesa ha donat suport a la iniciativa de l’UJI vinculada amb l’escalfament global mitjançant la promoció d’un Observatori de Canvi Climàtic de Castelló, el qual, des de l’àmbit de la recerca, puga aportar claus de futur perquè la província dispose de mesures per a l’adaptació davant nous escenaris climàtics, com ara l’increment de les temperatures o el canvi de patrons de precipitacions, com també en eines de mitigació dels efectes d’aquest fenomen global.\nEl director general de Fobesa, Juan Pablo Mateo, considera que és fonamental que universitat, empresa i societat «avancen conjuntament en la conscienciació davant el canvi climàtic a fi de fomentar la qualitat de vida en un horitzó de futur». «Com a empresa de gestió ambiental, volem estar al costat de la Universitat Jaume I, com a font de coneixement, i pensem que tant el seminari com l’observatori en canvi climàtic permetran avançar en la divulgació d’aquesta temàtica, com també generar noves iniciatives que contribuïsquen a millorar la qualitat de vida i la salut de les persones a Castelló», conclou Mateo.\nFobesa, dins del seu compromís amb el respecte per l'entorn, compta amb la certificació de la norma internacional ISO 14064-1:2006 relativa a la verificació de l'emissió de gasos d'efecte hivernacle. Aquesta iniciativa ha permès a la firma del Grupo Gimeno implantar una metodologia certificable per tal de calcular la petjada de carboni, tant als seus centres de treball com a les explotacions on presta els seus serveis, com a pas previ a la seua reducció.\nLa petjada de carboni és, segons Fobesa, l'indicador ambiental més utilitzat en relació al canvi climàtic, a més de contribuir a fomentar la conscienciació social i empresarial davant aquesta problemàtica. Aquest últim procediment s'uneix a la resta d'avals que disposa Fobesa com a mostra del seu compromís amb l'excel·lència en la qualitat del servei, la seguretat dels treballadors, la igualtat d'oportunitats, la innovació o el respecte pel medi ambient.\nPRIORITATS CLIMÀTIQUES A CASTELLÓ\nL’acord de l’UJI i Fobesa en matèria climàtica s’inicia, a més a més, amb la posada en marxa la campanya divulgativa Recerca i diàleg sobre canvi climàtic a Castelló, en l’àmbit audiovisual i a les xarxes socials -amb el marcador #ClimaUJI- per tal de conèixer els àmbits de recerca i les perspectives de la comunitat investigadora d’aquesta universitat, experta en diverses disciplines, davant l’escalfament global.\nAmb motiu de la celebració del Dia Mundial del Medi Ambient, la Universitat Jaume I ha organitzat la jornada Castelló davant el canvi climàtic, la qual tindrà lloc el pròxim 6 de juny a l’espai cultural Menador. La sessió s’iniciarà a les 11 hores amb la presentació del Seminari Interdisciplinari d’Investigació en Canvi Climàtic per part del vicerector d’investigació i Doctorat de l’UJI, Jesús Lancis, amb la participació del director general de Fobesa, Juan Pablo Mateo. A més a més, també es donaran a conèixer les conclusions del I informe Castelló davant el canvi climàtic.\nEl professor dels departaments d’Enginyeria i Política Pública i d’Enginyeria Mecànica de la Carnegie Mellon University de Pittsburg, qui ocupa la càtedra Alumni Professor d’Enginyeria Mediambiental i Ciència, dictarà la conferència Climate Change Challenges and the Role of University Research and Education. La trobada serà clausurada pel secretari autonòmic de Medi Ambient i Canvi Climàtic de la Conselleria d’Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, Fran Quesada.


"Em fascina explicar històries des de la imatge" | Ginebró\n“Em fascina explicar històries des de la imatge”\nQuan el Gerard Bufí (La Roca del Vallès, 2001) estudiava batxillerat artístic a l’escola Ginebró, ni ell ni els seus professors no tenien cap dubte a què s’acabaria dedicant… I així ha estat! Amb 19 anys, està fent el segon curs del grau de direcció de fotografia a ECIB, i té molt clar que el seu futur és al cinema.\nEG: Quan comença el teu interès pel cinema?\nGB: Sempre m’ha agradat. De fet el meu pare treballa en direcció de fotografia i per això sempre m’ha fascinat tot el que implica un rodatge, que no té res a veure amb el que acaba sortint en pantalla. Amb 16 anys vaig començar a treballar en aquest món com a ajudant en il·luminació, i això em va ajudar a descobrir que el que més m’agrada és la direcció de fotografia. I sé que no és fàcil ni barat dedicar-se al cinema, cal posar-hi molts esforços i temps. Per això ha de ser totalment passional o no val la pena. I a mi m’encanta!\nEG: Què t’atreu de la professió de direcció de fotografia?\nGB: Em fascina dirigir narrativament i artísticament una història, ser capaç d’explicar una història visual des de la imatge. Penso que el cinema i les pel·lícules són mentides molt ben fetes, i m’agrada ajudar a crear-les. Al cinema se li diu el 7è art precisament perquè conté la resta d’arts. I per això m’agrada, perquè permet abordar tots els elements artístics que formen part d’una obra audiovisual: so, pintura, color, fotografia, dansa, escenografia…\nTambé soc un apassionat de la fotografia en analògic. Penso que tirar carret és un mètode més romàntic i interessant que el digital, perquè permet explotar molt més la fotografia creativament i, com que es fan menys fotografies, cada una d’elles pren molta més importància.\nEG: Creus que estudiar batxillerat artístic al Ginebró va ajudar-te també a encarrilar aquest ofici?\nGB: I tant! Al Ginebró, on vaig estudiar des de 1r de primària, recordo gaudir molt de les classes d’art i plàstica des de ben petit, amb la Maria Victòria i en Josep. Realment és una escola on es potencia molt la vessant artística, i encara més si esculls el batxillerat artístic. Vaig tenir-hi professors excepcionals amb qui vaig aprendre una barbaritat! Teníem molta llibertat a l’hora de fer projectes, crear i experimentar, i les classes estaven molt orientades a treballar de manera pràctica, i realment crec que aquesta és la manera d’ensenyar arts.\nEG: I ara compagines els estudis amb la feina?\nGB: Sí, els estudis me’ls estic pagant amb el que guanyo fent d’elèctric (tècnic d’il·luminació). Això em dona autonomia, i a més tinc molt clar que la millor manera d’aprendre és aquesta: rodant i rodant! Durant el primer any de grau vaig estar fent ja algunes feines i aquest curs ja em comencen a trucar per fer de jefe d’elèctric en projectes petits com curtmetratges i clips. A més, els últims dos estius també he participat en pel·lícules: “Las niñas” de Pilar Palomero i “Espejo espejo” de Marc Crehuet. I amb els meus companys de classe també ens movent molt i ens van sortint projectes.\nTreballar en projectes reals també permet adonar-te que tot és molt bonic a la pantalla, però que implica una quantitat de feina, temps i diners impressionant. També et fa adonar que la feina és una cosa totalment col·lectiva, i que cal saber treballar en equip, perquè en un pel·lícula fan falta moltíssims especialistes (càmeres, tècnics de so, d’il·luminació, realitzadors, guionistes…). És molt complex fer un rodatge, fer d’elèctric és dur i les jornades de rodatge són molt llargues. I et mires la pel·lícula amb uns altres ulls, perquè saps la feina que implica cada escena i cada plànol.\nEG: Fa poc has obert un verkami, per quin projecte?\nGB: Amb uns companys vam obrir un verkami per poder realitzar un projecte de final de carrera: un curtmetratge que rodarem a Raimat (Lleida). El nostre projecte va ser escollit guanyador a ECIB i vam rebre una subvenció, que ens va molt bé per començar i també és molt gratificant. Ara, per dur a terme aquest projecte de la manera més professional possible, necessitem seguir recaptant, i qualsevol petita aportació és molt benvinguda!\nEG: Acabem l’entrevista presentant-vos el curtmetrate d’en Gerard, que amb la seva empatia, inquietud i passió, cerca la col·laboració per fer realitat el seu projecte cinematogràfic:\narts, batxillerat, batxillerat artístic


Villar Mir admet donacions a la fundació del PP i també a la del PSOE\nCOMISSIÓ D'INVESTIGACIÓ DE SON ESPASES\nL'empresari perdedor a Son Espases denuncia "greus irregularitats" i nega que Castillo l'afavorís per aconseguir l'hospital: “Va fer tot el contrari”\n5 min. Palma 28/01/2015 00:53\n260x366 El president d'OHL, Juan Miguel Villar Mir, durant la compareixença a la comissió d'investigació de Son Espases. / ISAAC BUJ El president d'OHL, Juan Miguel Villar Mir, durant la compareixença a la comissió d'investigació de Son Espases. / ISAAC BUJ\nJuan Miguel Villar Mir, president d'OHL, l'empresa que s'havia d'adjudicar l'hospital de Son Espases i que va acabar perdent el concurs, ha assegurat al Parlament que no ha fet mai donacions a cap partit, ni tampoc al PP com apareix en els 'papers de Bárcenas', però sí que ha reconegut que fa aportacions a la fundació del PP, la FAES, i també a una altra de vinculada al PSOE, Mujeres por África, que ha rebut la donació més alta de la seva empresa.\nEn la compareixença davant la comissió d'investigació de Son Espases, l'empresari ha assegurat que les suposades donacions anotades per l'extresorer del PP Luis Bárcenas en els seus papers (100.000 euros l'any 2004, 180.000 l'any 2006 i 250.000 l'any 2008) són “absolutament falses” i ha negat amb rotunditat que existís cap relació també entre aquestes suposades donacions i l'adjudicació d'obres com Son Espases, malgrat que els dos primeres pagaments estan datats en el moment en què se li havia d'adjudicar l'hospital. Villar Mir ha acabat dient que potser Bárcenas ho hauria confós amb els donatius que va fer a la FAES, perquè “directament al partit no n'he fet mai ni en faré mai”.\nEl constructor ha justificat que si la seva oferta havia de guanyar el concurs, és perquè tècnicament era millor, no perquè tingués el suport de Matas inicialment. En aquest punt, no ha volgut entrar a valorar l'oferta de Dragados, 105 milions més baixa (635 milions per 705 milions d'euros), que finalment va guanyar. Precisament el responsable de la constructora guanyadora, Florentino Pérez, compareixerà dijous horabaixa per videoconferència.\nVillar Mir també ha negat la versió que hauria donat a la Fiscalia l'exconsellera de Sanitat Aina Castillo, segons la qual l'expresident Jaume Matas li hauria ordenat que afavorís en l'adjudicació l'empresa OHL, que presideix l'empresari. Ha considerat fals que Matas donàs instruccions a Castillo, perquè “allò cert és que va fer tot el contrari: aturar l'adjudicació” i “perjudicar OHL”. Ha reconegut que coneixia Matas, però també ha dit que no definiria la seva relació amb ell com d'amistat, sinó de “discrepància”. Ha denunciat que mentre ell va ser president per segon pic, la seva empresa gairebé no va obtenir cap adjudicació pública en un moment en què els seus competidors no aturaven de fer obres per al Govern.\nVillar Mir ha estat molt contundent a l’hora de denunciar “greus irregularitats” en el procés d’adjudicació, sobretot a partir del moment en què la mesa de contractació atura el procés el 26 de juliol de 2006, just quan anava a proposar l’adjudicació a OHL. Segons Villar Mir, l'actuació de la mesa fou contrària a dret i convertiria la seva decisió en “nul·la de ple dret”.\nConcretament ha denunciat que no fou la mesa de contractació sinó l’IB-Salut qui demanà els informes als col·legis d’Enginyers i d’Economistes que acabaren canviant l’adjudicatari. A més, ha recordat que, segons la Llei de contractes, només podia demanar informes tècnics la mesa. També ha advertit que la mateixa llei indica que els col·legis professionals havien de tenir experiència en la redacció d’informes d’aquest tipus en els tres anys anteriors i cap dels dos no en tenia. Ha afegit que una llei balear impedeix que els col·legis puguin fer informes que no estiguin relacionats amb l’exercici de la professió i, en canvi, aquests eren sobre un hospital. Per tant, “eren doblement incompetents”, ha apuntat. Finalment, ha denunciat que els informes costaren més de 30.000 euros, que és el límit permès per fer contractacions directes.\nL’empresari ha considerat “especialment greu” que el resultat del procés fos que dels informes emesos pels col·legis es canviassin els barems de valoració de les ofertes i sortís millor qualificada l’oferta de Dragados. Les manifestacions de Villar Mir han duit el portaveu del PP a la comissió, Carlos Veramendi, a recordar-li que hi ha una sentència judicial arran del recurs interposat per OHL que no li dóna la raó en res i que valida el procés seguit. L’empresari ha advertit que la sentència està recorreguda i ha explicat que en els seus 27 anys d’experiència en licitacions mai no havia interposat un recurs i mai no n’ha tornat a interposar d’altre. “Aquí veiérem que el nivell d’irregularitats era tan greu que hi varen posar recurs”, ha dit. També ha considerat un “cas únic a Espanya” que es demanassin informes a dos col·legis professionals enmig d’un procés d’adjudicació.\nLa compareixença de Villar Mir no ha estat l'única del dia. També han acudit al Parlament dos responsables de les empreses locals que tenien una petita presència en la UTE guanyadora: Melchor Mascaró i Llabrés Feliu. El responsable de Melchor Mascaró, Jaime Mascaró, ha admès que els va “sorprendre” que una adjudicació que semblava destinada a OHL acabàs a mans del grup liderat per Dragados, del qual formaven part. També ha reconegut que, “possiblement” si no s’hagués produït una filtració a la premsa, avançant el nom de qui n'havia de ser l’adjudicatari, la mesa de contractació “no hauria tornat enrere” i la UTE de la qual forma part no se n'hauria endut l’adjudicació. Miguel Llabrés Feliu ha assegurat que només va signar l'acta de constitució de la UTE, però no va participar en el procés.\nAntich sí, Cañellas no\nLes compareixences en la comissió de Son Espases continuen aquest dimecres amb les primeres presències de responsables del Govern del Pacte. El primer d'ells a comparèixer serà l'expresident Francesc Antich. També ho faran els exconsellers de Mobilitat, Biel Vicens (MÉS), i de Salut, Vicenç Thomàs (PSIB).\nQui no compareixerà serà l'expresident del Govern Gabriel Cañellas, després que el PP hagi rebutjat la petició que feia MÉS perquè fos cridat a la comissió. MÉS ho havia demanat després que l'extinent de batle de Palma i exresponsable d'Urbanisme, Javier Rodrigo de Santos, hagués deixat entreveure en la comissió que Cañellas el va pressionar perquè permetés el projecte de geriàtric privat que impulsava devora Son Espases l'empresari de l'oci Bartolomé Cursach, un projecte que denegà.\nVillar Mir declararà, a petició pròpia, davant del jutge pel cas Son Espases


Glossari sobre violència - Centre Dolors Piera d'Igualtat d'Oportunitats i Promoció de les Dones\nAssetjament ambiental: es produeix quan el comportament sexual impropi o un determinat comportament adreçat a una persona per raó del seu sexe crea un ambient intimidador, hostil, ofensiu: comentaris de naturalesa sexual, bromes (normalment requereix insistència i repetició de les accions, en funció de la gravetat del comportament).\nAssetjament d’intercanvi (o quid pro quo): es produeix quan es força la persona assetjada a escollir entre sotmetre’s als requeriments sexuals o perdre certs beneficis o condicions en el treball (incorpora el xantatge sexual). La negativa de la persona a una conducta de naturalesa sexual s’utilitza per negar-li l’accés a la formació, a l’ocupació, la promoció, el salari o qualsevol altra decisió sobre l’ocupació.\nAssetjament horitzontal: pressió exercida per una persona treballadora, un o una membre de l’alumnat o per un grup de persones treballadores, alumnes o sobre un company o companya.\nAssetjament per raó de sexe: Situació on es produeix un comportament no desitjat, relacionat amb el sexe d’una persona, amb el propòsit o l’efecte d’atemptar contra la dignitat d’aquesta persona i de crear un entorn intimidador, hostil, degradant, humiliant o ofensiu.\nAssetjament sexual: Situació en la qual es produeix qualsevol comportament verbal, no verbal o físic no desitjat, d’índole sexual, amb el propòsit o l’efecte d’atemptar contra la dignitat d’una persona, especialment quan es crea un entorn intimidador, hostil, degradant, humiliant o ofensiu.\nAssetjament vertical ascendent: pressió exercida per un/a treballador/a alumne/a o un grup de treballadors/ores o alumnes/as sobre una persona amb superioritat jeràrquica.\nAssetjament vertical descendent: pressió exercida per una persona amb superioritat jeràrquica sobre una o més persones treballadores i/o alumnat.\nAtenció: Conjunt d’accions destinades a una persona per a que pugui superar les situacions i conseqüències generades per l’abús en els àmbits personal, familiar i social, garantint la seva seguretat i facilitant-li la informació necessària sobre els recursos i procediments per a que pugui resoldre la situació.\nDetecció: Posada en funcionament de diferents instruments teòrics i tècnics que permetin identificar i fer visible la problemàtica de la violència masclista, tant si apareix de manera precoç com de manera estable, i que permetin també conèixer les situacions en les que s’hauria de intervenir, per a evitar el seu desenvolupament i cronicitat.\nDiscriminació directa: Situació en què es troba una persona que sigui, hagi estat o pugui ser tractada, atenent el seu sexe, de manera menys favorable que una altra en situació comparable.\nDiscriminació indirecta: Situació en què una disposició, criteri o pràctica aparentment neutres posa persones d’un sexe en desavantatge particular respecte a persones de l’altre sexe, llevat que aquesta disposició, criteri o pràctica es puguin justificar objectivament atenent una finalitat legítima i que els mitjans per assolir aquesta finalitat siguin necessaris i adequats.\nDiscriminació per embaràs o maternitat: Qualsevol tracte desfavorable a les dones relacionat amb l’embaràs o la maternitat.\nPrevenció: Conjunt d’accions encaminades a evitar o reduir la incidència de la problemàtica de la violència masclista a través de la reducció dels factors de risc, i impedir així la seva normalització, i les encaminades a sensibilitzar la ciutadania, especialment a les dones, en el sentit de que cap forma de violència és justificable ni tolerable.\nRecuperació: Etapa del cicle personal i social d’una dona que ha viscut situacions de violència en que es produeix el restabliment de tots els àmbits danyats per la situació viscuda.\nReparació: Conjunt de mesures jurídiques, econòmiques, socials, laborals, sanitàries, educatives i similars adoptades pels diferents organismes i agents responsables de la intervenció en el àmbit de la violència masclista, que contribueixen al restabliment de tots els àmbits danyats per la situació viscuda.\nSensibilització: Conjunt d’accions pedagògiques i comunicatives encaminades a generar canvis i modificacions en el imaginari social que permetin avançar cap a la eradicació de la violència masclista.\nVictimització secundària o revictimització: Maltractament addicional exercit vers les dones que es troben en situacions de violència masclista com a conseqüència directa o indirecta dels dèficits –quantitatius i qualitatius– de les intervencions portades a terme pels organismes responsables, així com per les actuacions no encertades provinents d’altres agents implicats.\nViolència econòmica: Privació intencionada i no justificada de recursos per al benestar físic o psicològic d’una persona i, si s’escau, de llurs filles o fills, així com la limitació en la disposició dels recursos propis o compartits l’àmbit de parella.\nViolència en la parella: Violència física, psicològica, sexual o econòmica exercida sobre les dones i realitzada per part de l’home que és o ha estat el seu cònjuge o persona lligada per relacions similars d’afectivitat.\nViolència física: Qualsevol acció no accidental que provoqui danys físics o malalties.\nViolència laboral: Violència física, sexual o psicològica que es pot produir tant en el centre de treball i durant la jornada de treball, com fora del centre i de les hores de treball, sempre que tinguin relació amb la feina.\nViolència masclista: Violència que s’exerceix contra les dones com a manifestació de la discriminació i de la situació de desigualtat en el marc d’un sistema de relacions de poder dels homes sobre les dones i que, produïda per mitjans físics, econòmics o psicològics, incloses les amenaces, les intimidacions i les coaccions, tingui com a resultat un dany o un patiment físic, sexual o psicològic, tant si es produeix en l’àmbit públic com en el privat.\nViolència psicològica: Tota conducta o omissió intencional que produeixi en una persona desvaloració o patiment, mitjançant amenaces, humiliació, vexacions, exigència d’obediència o submissió, coerció verbal, insults, conductes de restricció, conductes destructives (referides a objectes de valor econòmic o afectiu per a la víctima i el maltractament d’animals domèstics), culpabilització de la dona en les conductes violentes de l’home o qualsevol altre limitació del seu àmbit de llibertat.\nViolència sexual i abusos sexuals: Qualsevol acte de naturalesa sexual no consentit per les persones, inclosa l’exhibició, l’observació, la imposició -mitjançant violència, intimidació, prevalença o manipulació emocional- de relacions sexuals, per part de la persona que té una relació conjugal, de parella o afectiva amb la dona que pateix aquesta situació.


José Martí: "Unión de Mutuas es una referencia nacional de su sector"\nJosé Martí destaca que Unión de Mutuas és una referència nacional en el seu sector\nEl presidente ha visitado el hospital que la entidad tiene en Castellón, donde ha destacado que se trata de una mutua creada en Castellón por empresarios de Castellón\nEl president de la Diputació de Castelló, José Martí, ha mantingut hui una reunió de treball amb la direcció d’Unión de Mutuas, en la qual han participat la directora adjunta, Teresa Blasco; el director de Recursos Humans de l’entitat, Fernando Valle; el director mèdic de l’hospital ITUM, Bernardo Borrás, i el president del comité d’empresa, Manuel Vidal.\nMartí ha manifestat que “l’existència de la Unió de Mútues, de la qual la mateixa Diputació és empresa mutualista, suposa una molt bona notícia per a la província de Castelló, pel prestigi que té en el seu sector, en el qual és una referència”. El president ha destacat que “és una de les 19 mútues que existeixen a Espanya, que va ser creada a Castelló per empresaris de la província i que té implantació en totes les comunitats autònomes”.\nDurant la reunió, el president de la Diputació ha sigut informat del treball i els serveis que desenvolupa la mútua a la província i en la corporació provincial pel que fa a la protecció social i sanitària dels treballadors, amb l’objectiu d’aconseguir la millor salut laboral possible.\nEl treball desenvolupat per la mútua, segons ha manifestat la directora adjunta, Teresa Blasco, té com a principal motor la millora contínua, l’excel·lència i la qualitat, unit al profund respecte dels valors i principis del Codi Ètic i de Conducta de la dignitat, l’excel·lència, la transparència i la confiança.\nBlasco ha destacat que l’esforç per oferir de manera contínua la màxima qualitat en la cura de la salut, té la seua correlació en l’alta satisfacció que mostren els treballadors accidentats, amb uns índexs de satisfacció superiors al 95%, així com pels múltiples reconeixements externs que la mútua posseeix com és el segell d’excel·lència EFQM, en el seu nivell 600+, l’ISO 9001 de gestió de la qualitat, i l’acreditació del màxim nivell QH+ 3 estreles reconeguda per l’Institut per al desenvolupament i Integració de la Sanitat, IDIS.\nAixí mateix la directiva de la mútua ha destacat que com a entitat compromesa amb la salut i el benestar de les persones, Unió de Mútues té implantat un sistema de gestió conforme al model de l’Empresa Saludable d’AENOR, que segueix els criteris de l’Organització Mundial de la Salut, OMS. Un compromís amb la gestió de la promoció i la protecció de la salut que va més enllà del compliment legal de la prevenció de riscos laborals, i que ha sigut reconegut pel Ministeri d’Ocupació i Seguretat Social amb el premi “Empresa Saludable”, en la categoria de Bones Pràctiques de Promoció de la Salut en el Treball.\nTambé, el president de la Diputació, José Martí, ha visitat les instal·lacions de l’Hospital, ITUM, especialitzat en traumatologia laboral, i que hui dia és un referent nacional en patologies laborals. Compta amb les unitats mèdiques especialitzades per a l’abordatge de les malalties de major prevalença en el món laboral, quatre quiròfans robotitzats, i els últims equipaments tecnològics, recentment incorporats, com són la plataforma d’exercici multiaxial, l’electromiografia, o el tapís rodant anti-gravitatori, entre altres.


Manifest 8M 2022 AFdA | Acció Feminista Accio Feminista\nEl 8 de març del 2021, ara ja fa un any, des d’Acció Feminista d’Andorra acollíem amb esperança un projecte de llei d’igualtat entre dones i homes que havia entrat a tràmit parlamentari. Des de la nostra associació demanàvem als poders públics que aquesta iniciativa apliqués mesures que fossin realment efectives i de plena aplicació al nostre país.\nTranscorregut una any, encara no tenim la norma aprovada i ja diem, des d’aquí, que el projecte de llei és un principi, però no serà suficient per permetre la igualtat efectiva, ser diverses, lliures i líders en un futur per a la igualtat. El projecte presenta mancances flagrants, i demanem que no es finalitzi la tasca amb aquest text, que es continuï desenvolupant, que evolucionin les polítiques en igualtat, i que es revisin i s’aprovin noves mesures que impulsin accions legals reals.\nEs continuen ignorant els drets sexuals i reproductius de les dones, amb una manca de polítiques concretes i valentes que impedeixin tota ingerència en les decisions sobre els nostres cossos en matèria de salut.\nLes dones hem de ser lliures per decidir sobre la nostra maternitat i, per tant, reivindiquem fermament despenalitzar l’avortament i l’eliminació de la criminalització de les dones en l’exercici del dret sobre la seva maternitat. L’avortament és un fet social real al Principat que no es pot ignorar, negar-nos aquest dret és un acte de violència institucional sobre les dones inadmissible al segle XXI. L’avortament està acceptat en 38 països europeus i els únics països en què està penalitzat en tots els casos, inclús en cas que la dona pugui perdre la vida, són el Vaticà i Andorra. Aquesta realitat ens hauria de fer mal i vergonya a tots, no només a les que no ens cansem ni ens cansarem de visibilitzar-la i de reclamar solucions. Tal com s’indica clarament en l’informe jurídic que va encarregar el Govern sobre la interrupció de l’embaràs, els atzucacs jurídics es resolen trobant les solucions que el mateix ordenament jurídic ha previst en supòsits idèntics o molt similars, i se subratlla que la nostra Constitució permet aprovar lleis només amb la signatura del copríncep francès. Per tant, exigim als nostres representants polítics que passin a l’acció d’una vegada.\nReivindiquem, també, que s’estableixin mesures de corresponsabilitat en les polítiques de conciliació familiar i laboral: les baixes laborals per maternitat i paternitat han de ser iguals. Cal ser valents per aplicar aquest tipus de mesures per un futur més equitatiu. Fins que no sigui així no existirà un tracte real entre homes i dones.\nManquen també mesures en polítiques d’igualtat de gènere en l’àmbit laboral i empresarial: s’ha de dir prou a la discriminació salarial, a la precarietat laboral, a la temporalitat que afecta més injustament el treball de les dones. Hem d’acabar tant amb el terra enganxós com amb el sostres de vidre, que frenen el nostre desenvolupament professional. I per això ens calen decisions i mesures actives i valentes que fixin l’obligatorietat de plans d’igualtat en les empreses, que exigeixin la paritat en els consells d’administració, que garanteixin les baixes igualitàries per maternitat, paternitat o per la cura de persones al càrrec.\nRecordem, una vegada més, que la violència masclista és una xacra real en la nostra societat, i per extingir-la no només s’ha de reconèixer i penalitzar aquest tipus de violències, sinó que s’han d’aplicar accions preventives i econòmiques reals per erradicar-les.\nAquestes mesures comencen per l’educació dels nens i nenes des de la primera infància, per tant, les institucions educatives han de garantir l’educació en la igualtat, assenyalar i erradicar els estereotips que ens limiten com a éssers humans, tant a homes com a dones, i contribuir a fer créixer les noves generacions de manera més lliure i igualitària. Cal que tinguem ben present que l’educació en la igualtat és la base de la prevenció de la violència masclista i una eina indispensable per enderrocar el sexisme i la desigualtat en la nostra societat, i perquè això sigui possible calen, una vegada més, els recursos i el suport dels poders públics.\nA la vegada, cal garantir la seguretat física i l’assistència legal i psicològica a les dones víctimes de violència masclista i els seus fills; cal ajudar-les a sortir endavant en la societat. Per això cal formació en perspectiva de gènere i ajuda econòmica als sectors públics que hi estan vinculats, garantir advocats de guàrdia en defensa de les víctimes, ajuda psicològica i una administració de justícia preparada. Per assolir aquests objectius no només hem de preveure textos normatius, també cal preveure assignacions econòmiques de l’Estat amb dotacions pressupostàries contundents en aquestes polítiques.\nÉs essencial, doncs, que al sector públic es continuïn aplicant polítiques amb perspectiva de gènere. Trobem a faltar establir sistemes de quotes que permetin equilibrar les desigualtats culturals històriques que ens han precedit. En aquest sentit, no patiu!, el talent no té gènere, el cervell no té gènere. Hi ha molta formació i molt talent femení que s’ha de permetre exercir, desenvolupar i créixer.\nI el mateix passa en el camp de l’esport, cal incentivar la igualtat en aquest àmbit, i evitar subvencions públiques que van dirigides gairebé exclusivament a esportistes masculins. Cal fer aflorar i empoderar el talent femení, per tant, les oportunitats han de ser iguals per a tots i totes.\nPel que fa al nou projecte de creació de l’Institut Andorrà de la Dona, s’ha de permetre que aquest òrgan sigui eficaç i eficient en l’exercici de les funcions que li han estat encomanades. Per això, s’ha d’evitar polititzar-lo, i cal que tingui la dotació pressupostària i els recursos necessaris per generar canvis reals i d’èxit.\nAvui, 8 de març, Dia internacional de les dones, Acció Feminista continua vetllant i treballant incansablement perquè la societat andorrana sigui més respectuosa, igualitària i lliure. Ja veieu que hi ha molta feina per fer. Nosaltres estem obertes a col·laborar amb tothom que també cregui en la igualtat, i us convidem a totes i a tots a sumar-vos a aquesta lluita, que hauria de ser global.\nDes d’Acció Feminista d’Andorra condemnem qualsevol forma de violència i defensem els valors del diàleg i la negociació com a única via per a la resolució de conflictes polítics, territorials i socials, respectant els drets humans fonamentals.\nÉs igual Síria, Iemen, Afganistan o Ucraïna… Les feministes estem totalment compromeses amb la pau i la cooperació i expressem el nostre suport i solidaritat amb els pobles i les persones, especialment dones i infants, que pateixen les conseqüències de les agressions militars.\nPerquè ens volem lliures, perquè ens volem vives, perquè som feministes i ens volem combatives i rebels. Som aquí per fer visibles les nostres demandes, per reivindicar els nostres drets, per reclamar el nostre lloc al món, i defensar que som diverses i que juntes som més fortes: FEMINISTES DE GUÀRDIA!\n← Publicació anterior: Aurora Baena: “Les feministes sembla que estem molt enfadades, però tenim un sentit de l’humor extraordinari”