MERCAT D’EMPRENEDORIA - Escola el Cim Vilanova\nDesprès de setmanes de preparació i dedicació, els alumnes de 5è i 6è de primària de l’escola El Cim, hem participat al Mercat de Joves Emprenedors.\nDimarts passat, dia 29 de maig, vam anar a la plaça de la Vila per muntar la nostra parada de productes artesans juntament amb altres escoles da Vilanova. Durant el matí ens vam repartir en quatre torns per tal de poder organitzar-nos millor i vam vendre 4 productes diferents: torretes amb alfàbrega, llibretes decorades, micados(joc de taula) i sabó. A més vam vendre Candeles(polseres) per tal de col·laborar amb la campanya d’investigació de càncer infantil de Sant Joan de Déu .\nL’experiència va ser molt enriquidora i estem molt satisfets del resultat dels nostres productes i les vendes que vam fer.\nCom que encara ens queden alguns productes, divendres 1 de juny, a partir de les 16h, els posarem a la venda de nou, al pati de l’escola.


La Creu Roja ha facilitat el bany a la platja a 402 persones amb discapacitat aquest estiu - Social.cat\nLa Creu Roja ha facilitat el bany a la platja a 402 persones amb discapacitat aquest estiu\nUna trentena de platges compten amb cadires amfíbies dissenyades perquè persones amb mobilitat reduïda puguin submergir a l’aigua\nDissabte, 20 d'agost de 2016 | 05:00 h\nMés enllà del Servei de Vigilància, Prevenció i Salvament i les tasques més vinculades al socorrisme, la intervenció de la Creu Roja a les platges també contempla una vessant més social. Aquest estiu, l’organització ha fet 402 assistències socials a les platges catalanes per facilitar el bany a les persones amb discapacitat o problemes de mobilitat des de mitjans del passat mes de juny.\nGràcies a aquest servei, moltes persones amb discapacitat han pogut gaudir d'un bany al mar i els seus familiars han disposat d'una ajuda que permès que tots gaudeixin del seu descans en les millors condicions possibles.\nEn total, la Creu Roja té cobertura en 75 platges del litoral català, amb un equip de 182 socorristes diaris. Una trentena de platges compten amb cadires amfíbies per donar suport al bany a les persones amb discapacitat, dissenyades per poder submergir-se a l’aigua. A la resta, es pot donar suport al bany per d’altres vies (crosses o bé armilles salvavides), amb l’acompanyament del personal de la Creu Roja.\nServei de Vigilància, Prevenció i Salvament de la Creu Roja\nEn la majoria de platges amb cobertura de la Creu Roja, el servei de vigilància es va iniciar durant la segona quinzena de juny i acabarà entre finals d’agost i mitjans de setembre. Des de principis de temporada fins a finals de juliol, la Creu Roja ha realitzat 24.724 avisos i recomanacions a banyistes i embarcacions per prevenir conductes de risc a la platja. Durant aquest període, la Creu Roja també ha fet un total de 8.106 assistències sanitàries i 51 rescats.


Platja Fenals | Blog Costa Brava\nPlatja de Fenals, a Lloret de Mar, Girona, Costa Brava\nLa Platja de Fenals és molt popular, i l’accés a ella es duu a terme per la GI-682, entre Blanes i la pròpia localitat de Lloret, el nucli de la qual es troba a uns 1,5 kms de la platja. Estem parlant de la segona platja més gran de Lloret, pel darrere de la coneguda com Platja de Lloret, situada més al nord i a la qual s’hi pot accedir mitjançant el camí de ronda. Amb una longitud de 725 mts i una amplada de 45 mts, és una platja de sorra gruixuda i daurada, adaptada a persones amb mobilitat reduïda, a més de posseir tot tipus de serveis: dutxes, lloguer d’hamaques, restaurants, lloguer de para-sols, papereres, telèfons, etc.\nCostat nord de la Platja Fenals, on comença el camí de ronda, a Lloret de Mar\nFenals és una platja que, per les seves característiques, és força concorreguda a l’estiu. La platja gaudeix d’un ambient excepcional. El passeig marítim que l’envolta li confereix una animació única. Al llarg del passeig trobem dos ambients ben diferenciats. Per una banda, cap al nord, tenim la part més urbanitzada. Aquí podrem trobar apartaments, bars, restaurants, etc. En aquesta part comença un camí de ronda que, travessant un seguit de cales situades en les conegudes com la Punta de Fenals i la Punta d’en Sureda, on es troba el Castell de Sant Joan, del segle XI, porta fins a la principal platja de Lloret, ja esmentada, a uns 30 minuts a peu.\nCastell de Sant Joan, prop de la Platja de Fenals\nLa part sud de la cala es troba envoltada d’un preciós entorn natural i condueix vers la Cala d’en Serrahima i, un xic més enllà, fins Cala Boadella, just sota els Jardins de Santa Clotilde.\nLa Platja de Fenals ofereix un extensa catifa de sorra. Vista cap al sud.\nLes condicions de bany de Platja Fenals són excel·lents. D’onatge moderat, el fons és sorrenc i, tot i que el pendent és una mica pronunciat, no ofereix cap perill. Tal i com esmentàvem, Platja Fenals és una de les millors opcions pels qui, allotjant-se a Lloret de Mar i els seus voltants, cerquin una platja de grans dimensions, familiar, amb serveis i adaptada a tots els públics… i tot això en un entorn interessant fàcil de recórrer mitjançant els seus camins de ronda.\nCap al nord de la Punta de Fenals comença un bonic camí de ronda que ens duu fins a la Platja de Lloret.\n« Cala Jóncols\nPort Bo »\nCastell Sant Joan | Blog Costa Brava - May 15, 2014\n[...] /* *//* */El Castell de Sant Joan de Lloret de Mar es troba entre les platges de Fenals i Lloret, dalt d’una muntanya d’uns 60 metres. Aquest castell té una història gairebé tan [...]


Le Douet Allan Saint-Hilaire-du-Harcouet França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLe Douet Allan, Moulines, Saint-Hilaire-du-Harcouet, França, 50600 - Veure al mapa\nMés informació sobre Le Douet Allan\nConvenientment situat a Moulines, Le Douet Allan és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Le Douet Allan asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nL'ambient de Le Douet Allan es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, articles de tocador, plat de dutxa, assecador de cabell són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Le Douet Allan és una elecció inteligents per a viatgers a Moulines, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Obres al Museu Darder > Museu Darder > Peça destacada\nObres al Museu Darder\nVal la pena dedicar la pàgina d’aquest mes a un fet important pel Museu, en lloc de a una peça concreta. Les darreres setmanes s’ha produït un gran moviment entorn de l’edifici seu del Museu. Durant més d’un mes es va traslladar tot el contingut de l’edifici, i les entitats que hi tenien la seu (Limnos, Ateneu Obert de la Dona i Banyoles Solidària) van haver de treure tot el que hi tenien i portar-ho a d’altres locals municipals des d’on poder continuar oferint els seu serveis.\nQuant al material del Museu, la major part s’ha portat a dos edificis annexos a la Pia Almoina (Can Paulí i Can Xueta), que es van adequar mínimament com a magatzems, i on també es va traslladar el material de l’Arxiu Històric (un munt de documents i pergamins diversos) que es guardava en l’antiga consergeria del Museu Arqueològic, on s’han instal·lat les oficines provisionals del Museu Darder. Per a realitzar aquestes feines es va comptar amb personal de la Brigada Municipal, alguns treballadors de la qual es van dedicar de forma gairebé exclusiva a aquestes tasques durant el temps que van durar. El major inconvenient del moviment de material va ser que s’hagués de tallar algunes estones el C/ Escrivanies per a poder descarregar el camió, amb els inconvenients per al pas d’altres vehicles i les molèsties als veïns, als quals agraïm la seva comprensió.\nPer a fer-nos una idea de tot el que es va moure, direm que es van traslladar gairebé 20.000 peces (les que formen el fons del MDHN), 8.000 documents, més de 2.000 llibres i revistes, diversos armaris, taules, cadires,... Tot plegat, guardat en més de 200 capses de cartró, algunes de les quals s’anaven buidant i reomplint, més de 100 arxivadors definitius, 150 caixes de fusta,... Es van utilitzar també 450 m de plàstic de bombolles i uns 5 m3 de pòrex d’embalatge.\nEs van guardar també algunes vitrines, la majoria de les quals s’han portat a Can Castañer. Les tres mòmies i 25 caps momificats s’han enviat al Servei d’Atenció als Museus de Girona, on rebran un tractament de conservació. Altre material útil s’ha aprofitat en equipaments municipals, o s’ha guardat en previsió de que pugui fer-se servir. El material que s’havia de llençar (bàsicament vidre o restes de mobiliari en mal estat) es va portar a la deixalleria comarcal.\nEls últims viatges, en què es van traslladar els lleons i altres peces grans, van ser els que van atraure més la curiositat dels veïns i les persones que passaven pel carrer.\nA hores d’ara, quan ja han començat les obres del nou equipament, seguim treballant per a l’organització definitiva dels magatzems, i fent tota la feina interna del Museu que, evidentment, no ha quedat aturada. De moment, el que podem dir és que les condicions de conservació han millorat, ja que la humitat als magatzems provisionals és inferior a la que hi havia a l’edifici antic i, el que és més important per a les peces, molt constant. Un primer pas pel que ha de ser una important millora per a un equipament gairebé centenari.\n2003_06_18_Obres Darder (3,00 MB)


Aquest dimecres, es commemora el Dia Internacional de la Infància. Manresa se suma a la proposta d’UNICEF per celebrar els 30 anys de la Convenció sobre els Drets de l’Infant per part de les Nacions Unides. Demà al matí tindrà l’acte commemoratiu de la Setmana dels Drets dels Infants, al Saló de Sessions de l’Ajuntament.\nLa façana de l’Ajuntament de Manresa s’il·luminarà aquest vespre de color blau, des de ¾ de 6 de la tarda. La il·luminació amb aquest color es deu a la proposta a nivell mundial d’UNICEF d'il·luminar edificis emblemàtics per a commemorar el 30è aniversari de la Convenció sobre els Drets de l’Infant per part de les Nacions Unides, celebrada el 20 de novembre de 1989.\nEnguany, l’Ajuntament de Manresa s’adhereix a la petició d’UNICEF per a celebrar l’efemèride i conscienciar sobre la importància dels drets dels infants. Des del dia 11 de novembre i fins aquest dissabte Manresa celebra la 9a Setmana dels Drets dels Infants, dedicada al respecte.\nA 2/4 d’11 del matí,al Saló de Sessions de l’Ajuntament de Manresa, el Manifest Commemoratiu dels Drets dels Infants. És el sisè any que aquest Manifest el realitzen infants de 5 anys de diferents escoles de la ciutat. Aquest any anirà a càrrec de les escoles Fedac Manresa i Puigberenguer. L’alumnat de 5 anys de les escoles que participen han estat treballant el respecte a la diferència a través d’un conte.\nArxivat a: DIA INTERNACIONAL DE LA INFÀNCIA


Preguntes per al 2014 | Catalunya Religió\nPer La puntada. Dij, 09/01/2014\nAmb l’Agulla pràcticament a impremta, ens arriba la notícia que l’edifici del bloc de Salt ha estat desallotjat pels Mossos. No entrarem en l’anàlisi del cas, perquè l’article que obre aquesta edició ho fa molt encertadament, i amb coneixement de causa. Però desconcerta saber que més d’un centenar d’agents antidisturbis hagin desallotjat uns quants adults i infants que hi quedaven, que les forces de seguretat defensin amb tanta rotunditat els interessos dels bancs i no els dels ciutadans, i que el poder polític hagi creat el context legislatiu que faci possible que això passi dia rere dia, sense aturador. I de fet, ja està a punt la nova llei de seguretat ciutadana que no ens permetrà ni protestar. Emmanillats i emmordassats com ens voldrien, no saben que la desesperació acabarà fent possible l’impossible. Però fins a quin punt ens volen ofegar?\nI som en un dia en què Catalunya bull entre l’eufòria i l’escepticisme, a les poques hores de l’arrencada del dia del gran debat del “sí-sí”, “sí-no” o el “no”. Tenim consulta confirmada el dia 9 de novembre i també pregunta, o doble pregunta. Mariano Rajoy surt a escena i assegura que la consulta no se celebrarà, i gosen parlar de “minoria rupturista”, sense, és clar, voler preguntar al poble, que és el que enteníem per democràcia. I posen la Constitució com a principi i fi de totes les coses, la mateixa que assegura que tenim dret a una vivenda i a un treball, la mateixa que ens hauria de garantir uns mínims decents per viure i expressar-nos en llibertat.\nQui sí que ens permet expressar-nos, i també és un fet històric, és el papa Francesc. La trobada mundial de bisbes del 2014 és una oportunitat històrica: ha estat el papa qui ha volgut obrir el treball previ del Sínode de la Família a tothom, no només a la jerarquia. I ho ha fet posant damunt la taula qüestions que fins ara eren fora de tot debat oficial a l’Església, mentre que són realitats quotidianes entre els creients i la majoria de parròquies. El mateix papa ens diu, a l’Evangelii Gaudium: «Prefereixo una Església accidentada, ferida i tacada perquè surt al carrer, abans que una Església malalta pel tancament i la comoditat d’aferrar-se a les pròpies seguretats. No vull una Església preocupada per ser el centre i que acabi clausurada en un embolic d’obsessions i procediments.» Si hem esperat tant de temps algun senyal de canvi, ara hem de respondre-hi i no quedar-nos al marge de donar la nostra opinió, individualment o en grup, o de totes dues formes. El fet de poder-nos expressar ja és un gran avenç, un punt de llum, una esperança. Ara, cal fer-ho sense demora, el termini acaba el 15 de gener.\nconsulta, Evangelii Gaudium, Comunicació, Barcelona


L’Hort de Sant Plàcid – Ayuntamiento de Elche\nL’Hort de Sant Plàcid►\nL’Hort de Sant Plàcid\nHort situat en el camí que unia Elx amb la vila marinera de Santa Pola, conserva les palmeres i els bancals tradicionals, treballats actualment per un palmerer destinat a això per l’Ajuntament. A l’antic magatzem es realitza el trenat de la palma per al Diumenge de Rams.\nActualment envoltat d’edificis, en origen l’hort de Sant Plàcid s’emplaçava al centre dels horts de palmeres de migdia de la població, amb l’hort de les Pataes al nord (que, a principis del segle XX, es convertiria en el barri del mateix nom); l’hort de Ripoll, a l’est; i, un poc més enllà, l’hort de la Porta de la Morera. Per l’oest, l’hort del Cura, el de Quito Escorina, el Que no te Portes o el del Sol…\nAbans de la seua transformació en museu, l’edifici, compost per dos cossos units mitjançant un corredor o pont cobert de fusta, albergava un habitatge en cada planta en l’ala de ponent i un magatzem en la de llevant.\nLa tipologia no és habitual dels horts de palmeres. D’aquesta manera, tant el corredor com els barrots tornejats de les baranes, únics a Elx, remeten a una arquitectura més típica de zones muntanyenques i constitueixen motius que es poden relacionar tant amb l’arquitectura popular (dels mestres d’obra) com amb l’eclecticisme arquitectònic del segle XIX (recuperació i reelaboració de models arquitectònics del passat, d’unes altres latituds o de civilitzacions “exòtiques”). No es tenen dades sobre la seua cronologia, però podria ser de mitjan segle XIX. L’edificació podria estar vinculada amb la burgesia il·licitana, quan comença el nou costum de l’estiueig, a Santa Pola o als horts dels voltants de la ciutat. Sobre l’edificació preexistent solia edificar-se la residència estival, mentre que la planta baixa continuava sent l’habitatge dels hortolans. La jardineria o peces com ara el mirador, accentuaven el caràcter de recreació de l’habitatge.\nELS TREBALLS DE L’HORT\nL’hortolà realitza diversos treballs a l’hort. S’ocupa de les tasques necessàries per a tirar endavant la plantació de les parcel·les, és a dir, el conjunt de plantes sembrades a l’ombra de les palmeres. Per la seua banda, l’explotació agrícola de la palmera necessita, a més d’una sèrie d’operacions habituals d’abonat i reg, una sèrie de tasques especials al llarg de l’any, que exigeixen la seua realització pels palmerers en la part superior de la planta.\nESCARMONDAR: és l’equivalent a la poda dels arbres. Es realitza, preferiblement, al final de l’hivern. El palmerer puja a la palmera amb la soga i el corbellot i talla les palmes més velles. Amb aquesta operació es faciliten les tasques futures, que permetran recol·lectar els dàtils entre la tardor i l’hivern. No s’ha de tallar un nombre excessiu de palmes, ja que tenen un paper fonamental en el procés de fotosíntesi, açò és, en la nutrició de la palmera. Com a exemple, podríem dir que cada palma és una placa solar que produeix energia: com més fulles tinga una palmera, produirà més energia, i el seu creixement i capacitat per a fructificar seran majors.\nENTACONAR: la palmera és una espècie dioica, açò és, hi ha palmeres mascle i palmeres femella. Únicament les palmeres femella produeixen els dàtils. És important que les flors femella siguen pol·linitzades; és una cosa que pot ocórrer per mitjans naturals (el vent, les abelles…). Però, per a assegurar la pol·linització, el palmerer, a la primavera, talla flors mascle quan tenen major quantitat de pol·len i les empolvora i diposita sobre les flors femella, en el raquis de les palmes.\nLLIGAR (nyugar o nyigar): una vegada acabada la pol·linització, els fruits comencen a desenvolupar-se. És llavors quan es puja a la palmera per a seleccionar els millors sanglots de dàtils, eliminant els sobrants per a millorar-ne la qualitat. El sanglot triat es lliga a una palma pròxima, que s’acurta a la meitat de la seua longitud, la funció de la qual és sostindre l’esmentat sanglot, evitant que es trenque pel seu propi pes, i deixar-lo en una posició idònia per a la recol·lecció.\nRECOL·LECCIÓ: entre els mesos d’octubre i desembre els dàtils ja estan preparats per a ser recol·lectats. El palmerer puja a la palmera i agafa els dàtils madurs amb l’ajuda de la saranda (una safata circular d’espart). A mesura que agafa els dàtils, els diposita en la saranda, per a després baixar-los fins a terra amb el sebaïl (cabàs d’espart) lligat a una corda. La maduració de tot el fruit no és simultània, per la qual cosa cal repetir l’operació, anomenada tradicionalment munyir, per a recol·lectar una palmera.\nENCAPERUTXAT: el seu objectiu és l’obtenció de la palma blanca, tradicionalment utilitzada el Diumenge de Rams. Consisteix a lligar les palmes de manera que queden plegades, tancades, i evitar així que la llum arribe fins a les palmes noves que creixeran en el centre de la caperutxa. D’aquesta manera, les noves palmes no poden produir clorofil·la i queden del característic color blanc. Les palmes encaperutxades un any són tallades al següent. Realitzada correctament aquesta tasca, no perjudica la palmera, encara que seran necessàries almenys dues temporades de creixement perquè torne al seu aspecte anterior i l’operació no pot ser repetida fins passats cinc anys.\nEl Diumenge de Rams, que commemora l’entrada de Jesús triomfant a Jerusalem, és l’única processó assenyalada per la litúrgia. Es tracta, per tant, de la desfilada més antiga de la Setmana Santa il·licitana i, el 1997, va ser declarada Festa d’Interés Turístic Internacional.\nLligats a la celebració estan l’encaperutxat de les palmeres per a l’obtenció de palmes blanques i el seu comerç, sent aquest últim una destacada activitat dels il·licitans al llarg de la seua història. La primera referència a aquest data del 1429: es tracta d’un acord del govern municipal en què s’esmenta que uns veïns de la vila havien estat detinguts a València on havien acudit a vendre palmes blanques per al Diumenge de Rams.\nActualment es manté aquesta important activitat comercial de les palmes amb la qual Elx n’assorteix Espanya i diferents països europeus. A la ciutat, durant el divendres de Dolors i el dissabte, hi ha mercats ambulants en diferents punts de la ciutat, especialment a la plaça de Baix, al costat de l’edifici de l’Ajuntament il·licità.\nLa processó, com assenyala la litúrgia, està precedida de la solemne benedicció de les palmes. Antigament era encapçalada per una creu alçada recoberta d’un vel blanc amb què es colpejava lleugerament la porta tancada de l’església perquè aquesta s’obrira i permetre així l’entrada dels fidels. A partir del 1945, es va incorporar a la processó una imatge de Jesús triomfant, popularment coneguda com «pas de la burreta». La processó, després de la benedicció, partia de Santa Maria per la porta del creuer anomenada de l’Òrgan i hi tornava, després de recórrer el centre històric de la ciutat, per la porta Major. En l’actualitat, la benedicció de les palmes es realitza fora del temple, en un altar alçat al passeig de l’Estació, al costat del Parc Municipal i, des d’allí, parteix la desfilada religiosa que, després de recórrer la ciutat, entra a la basílica.\nÉs tradicional que famílies senceres participen en aquesta processó i realitzen el recorregut totalment o parcialment. Processó que es converteix en l’excusa per a estrenar les noves robes primaverals, tal com assenyala el refrany popular: Diumenge de Rams, qui no estrena no té mans.\nLes palmes, una vegada acabada la processó, són penjades en balcons i finestres ja que, en estar beneïdes al començament de la processó, serveixen de protecció als habitants de la casa. També, solen servir d’ornamentació al Monument del Dijous Sant i, incinerades l’any següent, serveixen per a marcar els fronts dels cristians en la cerimònia del Dimecres de Cendra, al començament de la Quaresma.


Cap a un tractament per a la distròfia miotònica: primer model 3D amb cèl·lules de pacients - Institute for Bioengineering of Catalonia Cap a un tractament per a la distròfia miotònica: primer model 3D amb cèl·lules de pacients - Institute for Bioengineering of Catalonia\nabril 30, 2021 abril 30, 2021 Notícies de recerca\nInvestigadors de l’IBEC liderats per Javier Ramón i Juan M. Fernández desenvolupen el primer model tridimensional per a la distròfia miotònica, una malaltia rara i sense cura. El model combina cèl·lules de pacient i tècniques de bioenginyeria i representa un gran avenç respecte a la utilització d’animals i de cultius cel·lulars.\nAquest avanç permetrà dissenyar tractaments personalitzats i més efectius, i testar futurs fàrmacs d’una manera molt més eficient.\nInvestigadors de l’IBEC Juanma Fernández, Javier Ramón i Xiomara Fernández\nLa distròfia miotònica és una malaltia neuromuscular degenerativa hereditària que es manifesta principalment en adults, afectant unes 50.000 persones a Espanya. Els símptomes varien des de dificultat per caminar fins a greus problemes neurològics, i condueixen a una incapacitació progressiva que per desgràcia porta a la cadira de rodes a molts dels afectats. Aquesta malaltia és molt heterogènia entre pacients (edat d’inici, progressió, transmissió hereditària, músculs afectats) el que fa especialment complex el desenvolupament de tractaments genèrics.\nActualment, els fàrmacs contra la distròfia miotònica es desenvolupen en models animals com la Drosophila, la mosca del vinagre, o en cultius cel·lulars en 2D. Més tard es proven en ratolins i, finalment en pacients. Utilitzant aquests enfocaments s’han desenvolupat alguns fàrmacs que desafortunadament no han pogut arribar a les últimes fases d’assajos clínics perquè no eren efectius en pacients, posant de manifest la dificultat d’extrapolar resultats obtinguts amb animals a éssers humans.\nAra, l’equip liderat pel Professor d’Investigació ICREA i cap del grup Biosensors per Bioenginyeria a l’IBEC, Javier Ramón, i per l’investigador postdoctoral del seu equip Juan M. Fernández, ha desenvolupat per primera vegada un model tridimensional per a la distròfia miotònica, utilitzant tècniques de bioenginyeria i cèl·lules de pacient. El treball, que forma part de la tesi doctoral de la investigadora Xiomara Fernández de l’IBEC i s’ha realitzat en col·laboració amb investigadors de l’institut de recerca sanitària INCLIVA de València, s’ha publicat recentment a la revista Biofabrication i obre les portes a trobar tractaments personalitzats i efectius contra aquesta malaltia rara i fins ara sense cura. Aquest treball s’ha finançat en part amb fons d’una campanya de recaptació de fons llançada per l’IBEC des de finals de 2017 fins a finals de l’2019.\nEl nou model 3D per a la distròfia miotònica\nEls investigadors han partit de fibroblasts de la pell d’un pacient, cèl·lules del teixit connectiu encarregat de mantenir la seva estructura, que van ser prèviament “reprogramats” perquè es convertissin en mioblasts, cèl·lules precursores del múscul. Aquests mioblasts es van posar dins d’una matriu de gelatina i cel·lulosa i la barreja es va sotmetre a una mena de segell de goma per donar-li una forma de rectangles allargats, simulant les fibres musculars. Posteriorment la matriu es va incubar sota les condicions ideals perquè els mioblasts seguissin el seu desenvolupament.\nImatge: Imatge de microscòpia confocal de múscul in vitro desenvolupat a partir de cèl·lules de pacient en què s’aprecia la tridimensionalitat de la roba. En blau es marquen els nuclis cel·lulars i en vermell el múscul esquelètic.\nEl que observem és que, a diferència dels cultius cel·lulars clàssics, les cèl·lules de pacient en el nostre model són capaces de fusionar-se formant fibres musculars que adopten la forma 3D observada en els músculs i essencial per al seu funcionament.\nPossibilitat de provar fàrmacs de forma personalitzada i ràpida\nPer avaluar la funcionalitat del nou model 3D, els investigadors han aplicat a les fibres musculars un fàrmac, AntagomiR-23b, prèviament desenvolupat per alguns autors d’aquest treball, i que en un futur no molt llunyà entrarà en fase d’assajos clínics a través de l’empresa Arthex Biotech que continua el progrés de la teràpia. Van observar que tant les característiques moleculars com estructurals de les fibres derivades del pacient van recuperar els seus paràmetres normals desprès del tractament, validant la seva utilització per al desenvolupament de nous fàrmacs.\nA més, aquest model té un cost reduït, la seva implementació és simple i pot accelerar el procés de desenvolupament de nous tractaments, ja que és més ràpid comparat amb l’ús d’animals. Representa un gran pas cap a la medicina personalitzada, ja que tenir en compte l’enorme variabilitat entre pacients és clau en el moment de buscar tractaments per aquesta malaltia.\nAquest nou model permetrà provar diferents fàrmacs i administrar al pacient el que ha donat millor resultat amb les seves pròpies cèl·lules. D’aquesta manera el tractament serà personalitzat, més efectiu i a més es prescindeix de l’ús d’animals.\nLa distròfia miotònica\nLa malaltia és causada per una mutació en el gen DMPK (Dystrophia Myotonica Protein Kinase) que causa el “segrest” de proteïnes essencials per al correcte funcionament dels músculs, especialment les proteïnes “Muscleblind“. Al reduir la seva disponibilitat no pot realitzar normalment les seves funcions, entre elles fer la transició d’altres proteïnes d’una fase fetal o infantil a una fase adulta. La conseqüència és que els pacients tenen proteïnes que no funcionen com les d’un adult. Dos exemples són el receptor d’insulina, que en pacients de distròfia miotònica no funciona correctament i causa diabetis, i la proteïna que regula l’entrada i sortida de clor de les cèl·lules musculars, els coneguts com a canals de clor. El seu mal funcionament és la causa de la miotonia, el símptoma que defineix la malaltia i que fa que els pacients puguin contraure el múscul, però tinguin molta dificultat per relaxar-lo.\nArticle de referència: Xiomara Fernández-Garibay, María A. Ortega, Estefanía Cerro-Herreros, Jordi Comelles, Elena Martínez, Rubén Artero, Juan M. Fernández-Costa and Javier Ramon. Bioengineered in vitro 3D model of myotonic dystrophy type 1 human skeletal muscle. Biofabrication (2021), 13 (3), 035035.


Enric Casanovas Beltran guanya el 1r Premi de Narrativa Ciutat de Manlleu 2020\nEnric Casanovas Beltran guanya el 1r Premi de Narrativa Ciutat de Manlleu 2020 amb l’obra ‘El poder de la ficció’. El lliurament del premi es va fer divendres 16 d’octubre del 2020 a la sala d’exposicions de Can Puget de Manlleu\nDivendres 16 d’octubre es va lliurar el XXVI Premi de Narrativa Ciutat de Manlleu, un acte que s’havia de celebrar el mes d’abril però que havia quedat posposat a causa de la grip. El jurat, format per Roger Font Riqué, Montserrat Llorens Baulenas i Anna Piella Cros, després de revisar els treballs presentats en aquesta convocatòria i de fer les votacions, ha atorgat el primer premi a Enric Casanovas Beltran, de Mataró, per l’obra El poder de la ficció. Aquest premi està valorat en 500 euros i la publicació de l’obra per Témenos Edicions\n1r premi, valorat en 500 euros : El poder de la ficció, d’Enric Casanovas Beltran, de Mataró.\nAccèssit autor/a local, valorat en 300 euros: queda desert.\n1a obra finalista: El sopar, de Frederic Roig Boada, de Sabadell.\n2a obra finalista: Sense mapes, de Sandra Freijomil Tramunt, de Barcelona.\n3a obra finalista: L’herència, de Sebastià Bennassar Llobera, d’Olot.\nL’Ajuntament de Manlleu convoca cada any el Premi de narrativa Ciutat de Manlleu amb l’afany de fomentar la narrativa: novel·la breu, conte unitari o relat. El Premi de Narrativa Ciutat de Manlleu està obert a la participació de qualsevol persona a partir de 18 anys. Enguany han optat al premi 36 treballs.\nLabels: Catalunya Literatura Premis / Concursos


Darrer cap de setmana de festa major a la Prosperitat – NouBarris.Net\nDarrer cap de setmana de festa major a la Prosperitat\n4 de juny de 2022 4 de juny de 2022 admin\nLes penyes i el veïnat encaren els dos darrers dies de celebracions\nLa Prosperitat ja porta una setmana en festes i això vol dir que s’apropa el final. El correfoc i el tradicional castell de focs seran demà diumenge l’inici del final de la festa. Però abans encara queden molts actes i molta dibauxa per gaudir-ne. Torna l’alegria i la música de les penyes als carrers i places de la Prospe. L’any passat van recuperar a mig gas una festa major simbòlica, però aquest any es recupera l’esperit original de gresca i comunitat. Des d’avui fins al 5 de juny trobareu tota mena d’oferta lúdica, musical i cultural.\n13 de novembre de 2007 El Foto Club Guineueta busca el millor poema\n← El Turó de la Peira i Can Peguera, els propers en rebre l’àrea verda d’aparcament\nLa Trinitat Nova es queda sense oficina bancària →


Alves, amb una contusió al turmell, serà sotmès a proves aquest dilluns\nEl defensa brasiler ha marxat de l'estadi sevillà visiblement coix\nPedro ha hagut de ser substituït en els primers minuts després de notar molèsties al pubis, uns problemes que arrossegava durant tota la setmana\nNURIA GARCÍA Barcelona 13/03/2011 23:43\n260x366 Dani Alves lluita una pilota amb Navas. JULIO MUÑOZ / EFE Dani Alves lluita una pilota amb Navas. JULIO MUÑOZ / EFE\nEl tècnic del Barça, Pep Guardiola, haurà d'estar pendent de l'evolució de dos jugadors –a més de Puyol, que segueix recuperant-se–: Alves i Pedro. El defensa brasiler ha sortit del Sánchez Pizjuán visiblement coix després de rebre un fort cop al turmell.\nAquest dilluns, els metges el sotmetran a diverses proves per avaluar l'abast de la seva lesió, que ara per ara no se sap. "Espero que no sigui res i no quedar-me fora en el millor moment de la temporada", deia Alves quan ha acabat el partit.\nPer la seva banda, Guardiola ha hagut de substituïr Pedro en els primers minuts de partit degut a que el davanter canari ha notat unes molèsties a la zona del pubis. Són uns problemes que ja arrossegava des de la setmana passada, si bé durant aquests últims dies havia evolucionat favorablement.


Greenery Hotel Zhuhai Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNo.45 Haibin Road, Jida, Districte de Jida, Zhuhai, Xina, 519015 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Greenery Hotel?\nBarri Districte de Jida Districte de Jida\nMés informació sobre Greenery Hotel\nRenovat l'any , el Greenery Hotel garanteix els seus hostes una estada plaentera a Zhuhai tant per negocis com per oci. A només 3 KM del centre de la ciutat, la localització estratègica de l'hotel garanteix que els seus clients puguin accedir fàcil i ràpidament als punts d'interès locals. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Zhuhai. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out.\nL'hotel compta amb 212 precioses habitacions, i totes inclouen televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen sauna, piscina exterior, massatge, pistes de tennis estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Zhuhai, faci de Greenery Hotel la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (16)Viatger de Negocis (3)Parelles (6)Viatgers en solitari (4)Famílies amb infants petits (1)Famílies amb infants grans (1)Grups (1)\nComentat el 24 d'abril 2008


Els trens de les línies convencionals tindran videovigilància amb transmissió en temps real | TMB Notícies\nInici » Innovació » Els trens de les línies convencionals tindran videovigilància amb transmissió en temps real\nEls trens de les línies convencionals tindran videovigilància amb transmissió en temps real\nTMB ha contractat la renovació del sistema de circuit tancat de vídeo de 149 trens per modernitzar la tecnologia d'una eina que s'ha demostrat útil per a l'operació i la seguretat de la xarxa de metro.\nLa videovigilància en els trens de les línies convencionals de metro (de la 1 a la 5) s'igualarà en prestacions amb la que ja tenen instal·lada els trens automàtics de les línies 9 i 10 pel que fa a la transmissió i l'enregistrament de les imatges en temps real i a distància, des del Centre de Seguretat i Protecció Civil de Metro.\nGairebé tots els trens en servei en les línies de la 1 a la 5 compten amb videovigilància i enregistrament d'imatges únicament a bord, cosa que no permet la monitorització en línia del compartiment de passatgers i retarda la localització, reserva i entrega d'imatges als cossos policials en cas d'haver d'investigar un fet.\nEls trens que s'actualitzaran són 149: els de les sèries 2000, 2100, 3000, 4000, 5000, 6000 i part dels 9000, a més de les tres unitats 500 de la línia 11, que ja compten amb transmissió en línia d'imatges, per unificar la tecnologia. TMB ha contractat la posada al dia dels seus sistemes de videovigilància per concurs després de posar a prova, en laboratori i en un tren pilot, la solució preseleccionada, basada en la transmissió d'imatges per wifi i 4G/LTE.\nTres anys de feina\nEl projecte suposa la implantació de 300 gravadors de vídeo, 300 nodes de comunicacions, 600 antenes, 760 codificadors de vídeo, 740 switches Ethernet i 540 càmeres IP. A més s'integraran els sistemes de vídeo i les 2.038 càmeres analògiques existents. L'empresa adjudicatària, GMV, realitzarà la tasca en tres anys per un import de 4,9 milions d'euros.\nAmb aquesta renovació tecnològica TMB espera millorar una eina que ja és molt valorada per la seva utilitat en l'operació diària del metro, l'atenció d'incidències i la prevenció i esclariment de fets delictius. Com la resta del sistema de videovigilància, la de l'interior de trens està sotmesa als preceptes legals pel que fa al respecte als drets dels viatgers i empleats.\nConceptes: Innovació|Seguretat|Infraestructura: Material mòbil|Servei: Metro|Anys: 2018\nLa videovigilància en el transport públic, una pedra angular per a la seguretat\nEuropa tindrà en servei 200 autobusos propulsats per hidrogen a finals del 2021\nEls tècnics de les línies automàtiques de metro es formaran amb realitat virtual\nEndesa i TMB completen la infraestructura de la primera línia d’autobusos 100% elèctrica\nEl Paquistan entra al club dels metros automàtics de la mà de la tecnologia xinesa\nCom funciona... la ventilació dels trens per prevenir contagis al metro\nL'AMB aprova definitivament el Pla metropolità de mobilitat urbana 2019-2024\nUn estudi fet als EUA situa Barcelona en el ‘top 10’ de la mobilitat europea


S'ha mort Aretha Franklin, la reina del soul - VilaWeb\nS’ha mort Aretha Franklin, la reina del soul\nDiagnosticada de càncer el 2010, la cantant va lluitar durant anys contra la malaltia i va continuar la carrera artística fins a final de l’any passat\nLa llegendària cantant Aretha Franklin s’ha mort avui a 76 anys a Detroit, després d’una llarga batalla contra el càncer. Diagnosticada el 2010, la reina del soul va lluitar durant anys contra la malaltia i va continuar la carrera artística fins a final de l’any passat, quan va deixar l’escenari. La seva última actuació va ser el 2 de novembre de 2017 per la Fundació contra la SIDA Elton John a Nova York.\nFilla del predicador Clarence LeVaughn Franklin i de la cantant de gospel Barbara Franklin, Aretha Franklin va néixer el 25 de març de 1942 a Memphis (Tennessee) i va començar la carrera com a cantant al costat de les seves germanes, a l’església del pare a Detroit. El seu primer disc, The Gospel Soul of Aretha Franklin, el va enregistrar amb tan sols 14 anys i poc després va començar a donar els primers passos en la indústria discogràfica amb el segell Columbia Records.\nArrencava d’aquesta manera una carrera meteòrica amb dècades i dècades d’èxits que la van portar a recollir diversos números u i guanyar divuit premis Grammy, cosa que la converteix en la dona amb més guardons, només superada per Alison Krauss. El 3 de gener de 1987, va ser la primera dona inclosa al Rock and Roll Hall of Fame i el 2008 la revista Rolling Stone la va triar com la millor cantant de tots els temps.


Aquest dimecres 28 d’octubre celebrem el 172 aniversari de l’arribada del tren al nostre país! | Museu del Ferrocarril de Catalunya\nAl matí, Jornada de Portes Obertes d’11 a 14.30h i a les 17h connecteu amb nosaltres\nEn aquest any 2020, no volem deixar de celebrar aquest esdeveniment que va marcar la nostra història contemporània. El 28 d'octubre 1848, per primera vegada a la península, es va posar en marxa el primer tren entre Barcelona i Mataró. El ferrocarril va ajudar a impulsar la mobilitat de mercaderies i persones i al desenvolupament de la indústria i la societat. Com és sabut, les úniques repliques que existeixen d'aquests primers vehicles es conserven al Museu de Vilanova. De fet, estava previst que el diumenge 1 de novembre la locomotora de vapor "Mataró" es posés en funcionament per a la commemoració, però a causa de les últimes mesures per a la restricció dels contagis, aquesta circulació ha quedat ajornada, en principi fins al pròxim 6 de desembre.\nLa celebració es realitzarà el mateix dia 28 d'octubre, amb una Jornada de Portes Obertes entre les 11 i les 14.30h. En col·laboració amb la UPC de Vilanova, a la tarda del mateix dia, a partir de les 17:00 hores, es realitzarà una connexió telemàtica per a la inauguració de la XI Edició del Màster de Sistemes Ferroviaris i Tracció Elèctrica. La conferència inaugural anirà a càrrec de Luis Ubalde, autor del llibre "El ferrocarril de rodalies de Barcelona. Des dels orígens fins Renfe". A la xerrada s'exposaran els orígens i l'evolució de la primera xarxa de rodalies de l'Estat. Accés connexió: https://meet.google.com/gyx-adcp-cdh


El mar és el camí: Paisatges marítims: Cadaqués\nSon precioses aquestes fotos, Joan! Jo també vaig començar a anar a Cadaqués per aquell temps i va ser un amor a primera vista i fins ara. Petonets. Marta\nLa mort a Venècia és casi la meua preferida del Mann... Em quede per damunt de tot amb La muntanya màgica.\nA pesar de l'amor als cims continue quedant-me amb la mar. Si me visita vosté de quan en quan vorà que hi ha al blog constants referències a ella. Sóc marinereta.\nÉs tot un plaer navegar per este bloc. Quant de temps sense visitar Cadaqués...\nI m'encanta això que diu que necessita navegar per a viure. Ara navegue ben poc, sóc estudiant de navegació, pesca i transport marítim, o era, (no pregunte per quins extranys camins vaig arribar a eixa decisió, però tire-li la culpa a Conrad, quan he sigut de secà tota la vida, de poblet de muntanya al interior i sense ningú aficionat a la mar a la familia) i ara per un xicotet despiste, vaig oblidar anar a fer la matrícula del curs que me faltava per acabar quan tocava i me vaig quedar fora, estic sense poder tornar a estudiar fins el setembre que ve. I navegue ben poc, no com abans que era tots els dies, i m'ha aprofitat açò per donar-me conter de que jo també ho necessite per a viure.\nHola, amor meu! La teva visita a aquest espai és molt més que una agradable sorpresa...\nDius que també va descobrir Cadaqués a la mateixa època que jo. Doncs és possible que alguna vegada haguéssim coincidit al Marítim o al Casino i, en canvi, ens vam acabar coneixent a Holanda, a bord d’un vaixell. La vida te aquestes coses i per molts plans que fem, sovint és l’atzar qui acaba decidint per nosaltres. És clar que, en el nostre cas, ho va encertar de ple, perquè ja fa vint-i-dos anys de tot això.\nAi, Cadaqués! Quantes bones estones hi hem passat des de llavors, oi? Quan deia que “si mai em perdo, busqueu-me a Cadaqués”, en realitat ho pensava en plural. Sense tu al meu costat, Cadaqués no seria el mateix.\nEspero tornar-te a veure per aquí, princesa!\nCelebro tornar a rebre la seva visita, Comtessa.\nConrad em sembla un motiu més que justificat per atribuir-li la seva vocació marinera. En aquest bloc se’l cita més d’una vegada, especialment el seu llibre “El espejo del mar”, on el navegant i escriptor parla de la seva relació amb la mar i els vaixells. És una pena que hagi hagut d’interrompre els seus estudis nàutics per un “xicotet despiste”. Tal vegada necessitava constatar la solidesa de la seva vocació i tenir la certesa que navegava en el rumb correcte. Pel que m’explica, durant aquest temps que s’ha quedat a terra s’ha adonat que necessita navegar per viure. Benvingut sigui, doncs, el “despiste”. Jo, fa molts anys, em vaig quedar a les portes de la carrera de Nàutica i em vaig buscar la vida per altres camins; i la veritat és que m’ha anat força bé. Però a mesura que passen els anys, sento que la meva vertadera vocació és aquella que vaig deixar enrera; i si pogués tornar a començar, lluitaria amb ungles i dents per seguir el camí del mar.\nQue els vents li siguin favorables i que, de tant en tant, la tornin a portar per aquí.\nDoncs haurem d'anar a Cadaqués a buscar-te, si et perds :-)\nBelíssimas fotografias, parabéns Joan.\nAquest dissabte, si no passa res, penso pujar-hi, a Cadaqués. Per tant, no cal que em busqueu que serè allà.\nGracias, Almagrande. Viniendo de alguien que tiene un blog tan exquisitamente ilustrado como "Navegar é preciso", es todo un elogio.\nHe descobert el teu blog de casualitat... buscant imatges sobre els desperfectes de la llevantada dels darrers dies. I gairebé m'he emocionat amb aquest text sobre Cadaqués!!. És gairebé una descripció perfecta de totes les sensacions que em provoca aquest petit paradís des que el vaig trepitjar per primera vegada (uns quants anys més tard que tu...). Des d'aquella primera nit glaçada de gener, jo tampoc em canso de repetir que si mai em perdo, em busquin a Cadaqués!. Les fotografies són precioses... Una salutació.\nHola, Anànim/a. Benvingut/da a aquest port, que sempre queda a recer dels temporals.\nComprovo una vegada més que tots els que un dia ens vam enamorar de Cadaqués continuem mantenint viu el nostre amor pel poble. Doncs, mira, precisament hi passaré el cap d'any i, si la son i el mal temps no m'ho impedeixen, m'agradaria veure el primer raig de sol de l'any nou des del Cap de Creus. Espero que no sigui una nit tan glaçada de gener com la que tu vas viure!\nCelebro que t'hagin agradat les fotos. Al Flickr n'hi trobaràs moltes més, i encara me'n queden moltes per penjar, perquè sempre que hi pujo en faig. Encara no conec el poble a fons i això és fantàstic, perquè sempre descobreixo racons nous.\nBon cap d'any, feliç 2009 i, ara que has arribat fins aquí, espero que t'hi deixis caure de tant en tant.


Un Salt al món: de març 2014\nCONVERSES DE CARRER 14\nPalamós, comença a ploure i de cop cau pedra. Anem a creuar un carrer d'una correguda i de l'altra vorera, dues adolescents fan el mateix i al passar pel nostre costat:\n- Cae hielo!\n- Joder, tía, que no te vas ha encoger más.\nEscrit per Deric a les 21:05 4 comentaris:\nSANT LLOP (SANT DALMAI - VILOBÍ D'ONYAR)\nDes que varem descobrir Sant Romà de les Arenes i el poble de Sidillà, un indret màgic i desconegut a tocar de casa, ens agrada d'anar a buscar més llocs com aquest i diumenge passat aprofitant el bon temps, hi vam tornar a la recerca.\nEn aquesta ocasió encara varem anar més a prop de casa, al poble de Sant Dalmai, en el municipi de Vilobí d'Onyar.\nJust al cim del cràter del volcà de la Crosa hi ha l'ermita de Sant Llop, del segle IX o X. S'hi pot arribar per dos llocs: des del volcà de la Crosa o pel camí que surt des de l'església de Sant Dalmai. Això depèn d'on es vulgui deixar el cotxe. Es pot aparcar en l'aparcament del volcà de la Crosa i creuar la carretera; o bé al costat de l'església, si bé aquest camí és una mica més llarg, també és un passeig agradable pel bosc. En tot cas hi ha indicadors que t'hi porten i no hi ha pèrdua.\nL'ermita està envoltada per un fossar que s'ha de travessar per poder entrar-hi. Segurament en algun moment de la història es deuria fer servir com a defensa, d'aquí el fossar. L'interior és d'una nau amb absis i de volta apuntada. Per l'estat de deixadesa del lloc, mig enrunat i ple de vegetació, la volta es conserva força bé. Sembla ser que al segle XIX s'hi va construir una torre de telegrafia i potser s'hi va fer alguna tasca de manteniment, tot i que la volta presenta tres forats força preocupants.\nPer l'espai on està situada i el bosc que l'envolta, és difícil veure-la amb perspectiva, no obstant se li pot fer la volta pel fossar i tenir un nou punt de vista d'aquesta església, sembla un petit castell que ha perdut la batalla en contra de la natura.\nEscrit per Deric a les 20:52 4 comentaris:\nLes paraules imaginades: INS SA PALOMERA\nLes paraules imaginades: INS SA PALOMERA: Cartells anunciant el club de lectura Aquesta tarda he anat al Institut Sa Palomera de Blanes al club de lectura perquè havien llegi...\nEscrit per Deric a les 20:50 3 comentaris:\nCONVERSES DE CARRER 13\nDavant de la porteria de casa meva, al mig de la vorera, hi havia dues dones de mitjana edat parlant. M'hi he hagut d'apartar una mica per poder entrar a l'edifici i no he pogut evitar escoltar el que deien:\n"- ¿Y qué tal madre es?\n- Muy bien, por la mañana se levanta y saca la teta..."\nNo he escoltat res més i he enfilat cap a casa amb el dubte de si realment parlaven d'una dona.\nEscrit per Deric a les 20:13 4 comentaris:


Concurs Contes de Ciència – Els contes de La Laura i en Joan | Secretaria d'Universitats i Recerca\nVOLEU PARTICIPAR EN EL CONCURS DE CONTES DE CIÈNCIA?\nLa Laura i en Joan busquen nous investigadors\nUs convidem a participar en el concurs de Contes de Ciència. Una oportunitat per a l’alumnat de cicle mitjà i superior de primària que ambientant-se en els contes de la Laura i en Joan, crearan el seu propi conte científic.\nI el millor conte s’editarà i s’il·lustrarà a la col·lecció Contes de Ciència.\nQUÈ S’ACONSEGUEIX AMB EL CONCURS?\nPoder integrar el conte en diferents entorns d’aprenentatge:\nL’expressió escrita en català\nLectura de contes científics\nDescobrir el mètode científic (observació, hipòtesi, experimentació i aprenentatge) mentre es llegeixen els contes del recull\nInvestigació i treball de conceptes científics\nDescoberta d’universitats i centres de recerca de Catalunya\nA l’alumnat de cicle mitjà i superior de primària de les escoles de Catalunya.\nQUÈ CAL PRESENTAR I QUAN\nCada centre educatiu s’ha d’inscriure abans del 15 d’octubre de 2021 per participar en el concurs.\nUna vegada inscrites, les escoles hauran d’enviar el text d’un conte de ciències amb un mínim de 1000 paraules i un màxim de 2000 paraules en format electrònic. Els protagonistes seran la Laura i en Joan que ajudaran a algun grup de recerca d’una universitat o centre de recerca de Catalunya a solucionar un problema sobre qualsevol àmbit científic.\nLa lletra ha de ser de mida 12 i la font Arial.\nEl conte o contes creats a l’escola s’enviaran en format pdf al correu electrònic conteslaurajoan@gmail.com amb les següents dades: nom de l’escola, curs i títol identificatiu.\nEl premi de la present promoció consisteix:\nEdició i il·lustració del conte que el jurat seleccioni com a “el millor conte de ciència”. L’escola guanyadora rebrà exemplars de la seva creació.\nL’escola guanyadora, amb tots els alumnes del curs, participaran en una activitat/taller en un museu científic.\nRecepció de llibres de la col·lecció de la Laura i en Joan a totes les escoles participants que entreguin un conte.\nPublicació a la pàgina web dels contes creats i el nom de les escoles.\nRESULTAT DEL CONCURS I JURAT\nEl 22 de desembre de 2021 es publicaran al web els contes que han participat en el concurs. Així mateix, es farà públic el conte premiat.\nEl conte guanyador serà escollit per un jurat format per persones vinculades al món educatiu, científic i literari, fent servir la rúbrica que s’adjunta.\nEl jurat el forma:\nIrma Borges – dramaturga i escriptora especialitzada en literatura infantil.\nNúria Castell Ariño – professora titular de la UPC i vinculada a projectes de tecnologia i dones.\nRamon Besora Oliva – mestre, editor i escriptor, expert en literatura infantil i juvenil.\nMATERIAL I COMUNICACIÓ\nLes bases del concurs de Contes de Ciència (DOCUMENT 2021)\nEls contes de la Laura i en Joan per fer-los servir de guia\nMaterial pedagògic amb pautes de com crear el conte, què és el mètode científic i grups de recerca (DOCUMENT)\nLes escoles podran fer consultes per correu electrònic a conteslaurajoan@gmail.com.\nSi voleu participar en el concurs deixeu les vostres dades de contacte. Inscripció obligatòria abans del 15 d’octubre de 2021\nAGRAÏMENT A LES ESCOLES PARTICIPANTS DEL CONCURS 2021\nAquí podeu gaudir dels contes de Ciència que han presentat alumnes de 3r a 6è de les següents escoles de Catalunya. Enhorabona!!!!\nEscola Edumar: L’addicció de l’Hugo, Salvem les nostres platges.\nCol·legi Singuerlín: El Joan i la Laura investiguen la l’Institut de Biomèdiques, En Joan i la Laura participen en un concurs de ciències, La Laura i en Joan investiguen la vida a la Lluna, La Laura i en Joan en busca de l’esquelet desaparegut.\nEscola Alejandro Casona: La Laura i en Joan en la recerca de l’almesquera.\nEscola Pere Rosselló: La Laura i en Joan marxen de viatge a l’Amazones.\nEscola Josep Barceló i Matas (Palafrugell): La Laura i en Joan a l’interior d’un conill, La Laura i en Joan viatgen en el temps.\nEscola Turó de Can Gili: L’Àguila Imperial Blanca, Un viatge a Nova Zelanda, La Laura i el Joan investigadors per uns dies, La Laura i en Joan d’excursió a l’aquari.\nCol·legi Sagrat Cor: La Laura i en Joan ajuden al CRAM.\nEccola Solc SCCL: La Laura, en Joan i la nova espècie, Un lloc especial per a un amic.\nEscola Rocafonda: En Joan i la Laura ajuden a la vida submarina.\nEscola Voramar: La Laura i en Joan i la gran solució contra l’Apagada Mundial.\nEscola Divina Pastora: La Laura i en Joan salven el Planeta.\nEscola Les Bases: Una misteriosa missió org`ànica.\nEscola Miquel Martí i Pol: La Laura i en Joan rescat a través del forat de cuc.\nEscola Laia: La invasió de les galetes, Una investigació secreta.\nEscola Sagrada Família: conte sense títol.\nEscola Vedruna Vilafranca: La Laura i el Joan contra la quitridiomicosi, La Laura i en Joan mengen sardines.\nEscola La Draga: El clima som nosaltres, El fòssil secret, L’apagada Del Nadal, Què podem fer per salvar el planeta?\nEscola Cèsar August: La Laura i en Joan investiguen el volcà de la Palma.\nGUANYADORS DEL CONCURS 2021\nMoltes gràcies a totes les escoles que han participat i agrair la feina que han fet els nens i nenes en recerca, treball del mètode científic i expressió escrita en català.\nEscola guanyadora 2021:\nEscola Vedruna Vilafranca – La Laura i el Joan contra la quitridiomicosi – alumnes de 3r.\nDesprés d’haver anat d’excursió al Parc Natural del Montseny, els nens i nenes de 3r A tenien molt clar que calia investigar sobre una problemàtica que havien detectat, les salamandres i tritons malalts. I amb l’ajuda del Grup de Recerca de l’Escola de la Natura de Parets del Vallès (GRENP) es van posar mans a l’obra.\nLLEGEIX ELS CONTES GUANYADORS\nCada edició del concurs s’editarà i il·lustrarà el conte guanyador. Aquí teniu el primer conte de la col·lecció de Contes de Ciència.\n01_La Laura i en Joan lluiten contra el canvi climàtic. – PDF\nESCOLES PARTICIPANTS DEL CONCURS 2020\nEscola Frederic Mistral- Tècnic Eulàlia: Scape Room científic – Pròtesi de la tortuga verda – Salven el fons marí – El misteri de les deixalles – El misteri dels contenidors – A la recerca de la tortuga\nEscola Rellinars: Investiguem l’aigua contaminada\nEscola Avenç: Investiguen el vidre– A la recerca de la pedra Florinda– El planeta Arret necessita ajuda\nEscola Alejandro Casona: Una emergència per COVID\nEscola Ramon Fuster: Un curs diferent– El museu encantat– Els objectes de l’espai\nEscola Josep Barceló i Matas de Palafrugell: Cap a Austràlia\nCol·legi Singuerlín: El quasi fi de la Terra – Al laboratori – Investiguen els volcans – La desalinitzadora d’aigua – Les fruites ecològiques\nEscola Vedruna de Sallent: Investigadors del projecte CriMa\nEscola Lumen: Contra el canvi climàtic – Mascarete ecofriendly\nEscola Pau Boada de Vilafranca del Penedès: Salvem la tortuga\nEscola l’Estany (Ullastret): L’ós del dinosaure\nEscola Montsant de La Bisbal de Falset: Aprenem sobre sensors\nEscola Sant Jordi (Aldover): Visiten el planeta X\nEscola Lillet a Güell de la Pobla de Lillet: El misteri de la berruga\nEscola Oreig de Pallejà: Descobreixen les al·lèrgies\nGUANYADORS DEL CONCURS 2020\nEscola guanyadora 2020:\nEscola Lumen (Terrassa) – La Laura i en Joan lluiten contra el canvi climàtic – alumnes de 5è\nLa seva història centrada en com els boscos ajuden a reduir les emissions de CO2 i com aplicar-ho a anelles verdes a la ciutat, ens apropa als investigadors de l’Urban Transformation and Global Change Laboratory (TURBA Lab) del IN3 de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC).\nDos accèssits per la segona i tercera màxima puntuació:\nEscola Frederic Mistral- Tècnic Eulàlia (Barcelona) – La Laura i en Joan i la pròtesi de la tortuga verda – Alumnes de 3rB\nEl seu conte ajudarà a una tortuga seleccionant el millor material per crear-li una pròtesi amb l’equip del Centre de Recuperació d’Animals Marins (CRAM).\nEscola Vedruna (Sallent) – La Laura i en Joan, investigadors del Projecte CriMa – alumnes de 3r\nLa Laura i en Joan avaluen l’impacte negatiu que la pesca d’arrossegament pot ocasionar als mars i la nostra salut amb la Càtedra d’Oceans i salut humana de la Universitat de Girona (UdG) del projecte Crima.


Harmonia.con, un lloc idílic per a viure - El lápiz mediterráneo\nHarmonia.con, un lloc idílic per a viure\nEl lèxic és variat i compta amb moltes figures retòriques\nSara Carlos / València 14.06.2021 | 15:14\nHarmonía.con és un món de personatges peculiars amb noms ressonants, on la utopia és una forma de vida. Així desenvolupa la segona entrega de Pinceladas de Harmonía l’escriptor José Luis Fernández Juan: Pinceladas de Harmonía.con.\nEl llibre està distribuït en capítols on cada un d’ells se centra en un o diversos personatges. Es tracta d’una novel·la coral, ja que cada relat compta amb els seus propis protagonistes, encara que en ocasions alguns personatges que ja han estat presentats apareixen en les històries dels altres. Això es deu al fet que l’autor configura aquesta obra en forma de descripció d’un univers ideal a través dels seus habitants, on tots aconsegueixen els seus somnis, on el temps no existeix i la creativitat és infinita.\n«Els harmonienses són éssers sensibles, esperançats pel desenvolupament personal, experts en la justa admiració i absolutament magnetitzats per la cultura»\nL’escriptor tracta diverses temàtiques, com el cinema, l’arquitectura, la medicina, la cuina i una infinitat de destreses per les quals els personatges tenen vocació. Alguns decideixen emprendre el seu propi ocupació, mentre altres opten per heretar el negoci familiar, però tots ells desprenen creativitat en els seus respectius treballs.\nEl vocabulari és ric i complex, ja que utilitza una varietat abundant de lèxic, encara que en algunes ocasions és massa tècnic. Fernández fa ús constant de les figures literàries, que uneixen des de jocs de paraules fins metàfores i comparacions, entre d’altres.\n«Totalitzarse en Harmonía és abandonar-se al seu magnetisme i deixar-te portar per les seues grevilees de territoris interiors, pels gingebres dels ruscos, per les foies d’actualitat i per les dàlies d’altres noms»\nPinceladas de Harmonía.con mostra un món ideal, ple d’alegria i de personatges que s’esforcen per aconseguir els seus somnis.\nTaggedDesenFelicitatPinceladas de Harmonía


Conservatoria delle Coste - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa Conservatoria delle Coste (Conservatori de les Costes), oficialment Conservatoria delle Coste della Sardegna en italià i Conservatoria de sas Costeras de sa Sardigna en sard és una agència de la Regió Autònoma de Sardenya establerta per la Llei regional de 29 de maig 2007, N° 2.\n2 Òrgans i personal\n3 Acció del Conservatori\nLes finalitats institucionals són els de la salvaguarda, protecció i millora dels ecosistemes costaners i la gestió integrada de les zones costaneres d'especial importància pel paisatge i el medi ambient, de propietat de la Regió Autònoma o posats a la seva disposició per part de subjectes públics o privats.\nÒrgans i personal[modifica]\nEl Conservatori va ser creat com un organisme independent per respondre a les qüestions no condueix a l'ordinària organització regional. Els seus òrgans són el Comitè Científic, el Director Executiu i Comitè d'Auditoria\nDr. Eng. Alessio Satta\nProfessor Sandro demur, president\nProfessor Ignazio Camarda\nArquitecte Sandro Roggio\nDoctor Giovanni Nicola Paba, president\nDoctora Carolina Cristiana Casu\nDoctor Stefano Scanu\nEl Conservatori s'articula en una direcció general i en direccions de servei encarregades en activitats d'estudi, administració, planificació tècnica i de gestió patrimonial. La contractació del personal s'actua, en la primera etapa de la vida de l'entitat, a través de procediments destinats a la mobilitat interna dels empleats i, a continuació, a través de procediments públics en la forma establerta per la Llei regional i l'Estatut de l'Agència.\nAcció del Conservatori[modifica]\nEl Conservatori de les Costes de Sardenya, concebut sobre el model anglès del National Trust i en particular del Conservatoire du Littoral francès juga un paper de complementació de la protecció de les zones costaneres amb les eines existents de planificació, programació i regulació. El Conservatori adquireix els territoris més fràgils i delicats a través de donacions voluntàries o en casos excepcionals per compra directa.\nDesprés d'haver completat la rehabilitació mediambiental de les zones costaneres, la Conservatoria pot gestionar directament les àrees o encomanades a altres entitats o agències regionals, als municipis, a altres comunitats locals o associacions i cooperatives per tal de garantir el bon govern a l'ple compliment a allò establert en les lleis i en les normes reglamentàries.\nEl Conservatori determina la forma en què han de ser gestionats i administrats els territoris adquirits, per la qual cosa la naturalesa d'aquests llocs sigui mantinguda en el seu original bellesa i riquesa. També defineix els usos, en particular agrícoles i turístics compatibles amb aquests objectius.\nPaisatges costaners de Sardenya\nTorre de la Pelosa (Stintino)\nIlla de Foradada (L'Alguer)\nIlla de Spargi\nIlla Piana (L'Alguer)\nLes Columnes de Carloforte, Illa de Sant Pere, (Carloforte)\nPedra Longa (Baunei)\nPlatja de Orrì (Tortolì)\nPlatja Sisine (Baunei)\n↑ (sard) PDF Deliberació del Govern regional sard sobre la modificació de l'Estatut de l'Agència\nConservatoria delle Coste Lloc web oficial (italià)\nPDF Estatut del Conservatori (italià)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Conservatoria_delle_Coste&oldid=18963374»\nEntitats de Sardenya\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 oct 2017 a les 05:11.


Romero: "Confio que el PSC prengui una decisió moderada i no expulsi els tres díscols" | Mataró Ràdio\nDm, 21/01/2014 - 17:33\nLa diputada mataronina del PSC, Alícia Romero, respecta la decisió de la direcció socialista de retirar tots els càrrecs dins del grup parlamentari als tres diputats díscols que van trencar la disciplina de vot per donar suport a demanar la celebració de la consulta al Congrés. Marina Geli, Joan Ignasi Elena i Núria Ventura no seran expulsats del grup parlamentari però Pere Navarro els retira de les comissions de què formaven part i els retallarà una part del seu sou com a diputats. Romero ho considera una proposta assenyada, en la línia de la que ha pres la comissió de garanties estatutàries del PSC –ha apartat els tres diputats dels seus càrrecs a la direcció i al consell nacional del partit- i confia que la resolució definitiva d’aquesta situació que no passi per l’expulsió de Geli, Elena i Ventura.\nAlícia Romero considera que l’actitud dels tres diputats díscols contribueix a dinamitar la imatge d’unitat del PSC però confia que la resolució definitiva sigui “moderada” i que el partit no opti per expulsar Geli, Elena i Ventura. En aquest sentit, Romero confia que imperin el “seny i la calma” a l’hora de prendre la decisió definitiva.\nMarina Geli i Joan Ignasi Elena formen part de la comissió executiva del PSC; i Núria Ventura és la primera secretària del PSC a les Terres de l'Ebre, i tots tres són membres del consell nacional dels socialistes catalans, càrrecs dels quals han estat apartats cautelarment. A la cambra catalana, tots tres s’han quedat sense responsabilitat a les comissions parlamentàries. Ara, la comissió de garanties estatutàries –de la qual en forma part el mataroní Antoni Cuadras- haurà de prendre decisions definitives respecte el futur dels tres diputats díscols.\nPSC, Alícia Romero, diputats díscols