Marc Márquez es passeja a Sachsenring i Pol Espargaró remunta i es queda a un pas del podi\nEl pilot de Cervera s'exhibeix amb una altra gran cursa i segueix ampliant el seu avantatge al capdavant de la classificació general del Mundial\nN. GARCÍA Barcelona 08/07/2012 12:55\n260x366 Marc Márquez ha aconseguit el triomf a Sachsenring / ROBERT MICHAEL / AFP PHOTO Marc Márquez ha aconseguit el triomf a Sachsenring / ROBERT MICHAEL / AFP PHOTO\nMarc Márquez ha tornat a demostrar perquè és el líder del Mundial de Moto2. El pilot de Cervera ha fet al circuit de Sachsenring una nova exhibició i ha pujat al capdamunt del podi per quart cop aquesta temporada. Al podi l'han acompanyat Mika Kallio i Alex De Angelis, mentre que quart ha estat Pol Espargaró, que ha fet una gran remuntada ja que sortia des de la 17a posició.\nMárquez ha fet una gran sortida i no ha deixat escapar la primera posició. Ben aviat, Iannone s'ha col·locat darrere d'ell i ha intentat l'atac, però l'italià ha caigut quan faltaven 19 voltes per al final. Sense Iannone, Márquez ha intentat obrir forat, però Kallio i De Angelis han marxat amb ell.\nPel darrere, Pol Espargaró seguia progressant, guanyant posicions volta a volta, revolt a revolt. Quan s'havien disputat quatre voltes, ja havia guanyat set posicions i era desè. El granollerí ha tingut un ensurt quan encara faltaven 23 voltes: ha salvat la caiguda, però ha perdut 1,5 segons respecte al líder, Marc Márquez. Espargaró no s'ha rendit i s'ha situat quart. Tot i que ha intentat arribar al grup capdavanter, al final el granollerí ha pensat en el Mundial i en sumar els punts de la quarta posició, quedant-se a un pas del podi.\nTito Rabat, que sortia 27è, també ha aconseguit una gran remuntada i ha creuat la meta en la 12a posició. Qui no ha tingut tanta sort ha estat Toni Elías, que ha caigut quan havia disputat cinc voltes.\nAra, Márquez segueix sent el líder del Mundial de Moto2, amb 152 punts, 43 més que Pol Espargaró, que és el segon classificat i 45 més que el tercer, Thomas Luthi.\nClassificació GP d'Alemanya - Moto2\n13. Ricky Cardús


L'Arquebisbat de Barcelona va fer immatriculacions per posar 133 béns immobles a nom seu\nL'Arquebisbat de Barcelona va realitzar 53 processos d'immatriculació per posar al seu nom per primera vegada 133 béns immobles en el període comprès entre 1998 i 2015, la meitat a la ciutat de Barcelona, i ha defensat que va complir la legislació vigent.\nAmb una modificació de la legislació en 1998, va deixar d'estar prohibida la inscripció en els Registres de la Propietat dels temples destinats al culte catòlic i es permetia la seva immatriculació -inscribirlo per primera vegada-, normativa que va estar vigent fins a 2015, ha explicat aquest dimecres als periodistes l'ecònom de la institució entre 2005 i 2018, Antoni Matabosch.\nEntre els béns immatriculats -bàsicament temples i els seus annexos- en aquest període, corresponents a 51 parròquies, destaquen Santa Maria del Mar, Santa Maria del Pi, Sant Just i Pastor i Santa Anna, a Barcelona, als quals el seu sumen el procés de immatriculació del Palau Episcopal i la Catedral de Barcelona.\nAltres béns immatriculats són l'església de Santa Maria de Badalona, Sant Isidre de l'Hospitalet de Llobregat, El Pilar del Masnou, Sant Joan de Montgat, Sant Feliu d'Alella i Sant Joan de Vilassar de Mar.\n"S'immatriculen les més antigues, les que tenen menys documentació", ha recordat Matasboch, que ha dit que com més antiga menys documentació ferma es té, però sí fonamentació per poder-les inscriure.\nAquesta relació de immatriculacions arriba després que Unió de Pagesos critiqués que el Bisbat de Vic (Barcelona) i el Bisbat de Solsona (Lleida) hagin immatriculat en els últims anys en els registres de la propietat 430 immobles a les comarques de Bages, l'Anoia i Berguedà (Barcelona).\nMatabosch ha assegurat que l'Arquebisbat ha desistit en 15 propietats, la majoria ermites a la comarca del Maresme, en tenir "dubtes", i ha explicat que estaven segurs en les finques que han immatriculat i no s'ha rebut cap impugnació posterior -els processos es van fer entre 2000 i 2014-.


katablok: Ets dels que no s'atreveix amb la paella de fetge de bou?\nEts dels que no s'atreveix amb la paella de fetge de bou?\nEl restaurant Avinguda de Massamagrell guanya la primera edició del Concurs de paella de fetge de bou de Meliana organitzat amb motiu de la II Setmana Gastronòmica de Meliana 'Menja't Meliana', i en el qual han participat 20 restaurants de tot l'estat.\nEl segon premi ha estat per al restaurant Natzaret, de la platja de Puçol i el tercer per al restaurant Tabick Lounge, de Llombai.\nEl concurs de postres, en què l'element central havia de ser el cacau del collaret, l'ha guanyat el Catering La Despensa, de Burjassot; el segon premi, la Barraca de Toni Montoliu, de Meliana- ; i el tercer el restaurant Bon Aire, del Palmar.\n- La mar salà (Cullera)\n- Miguel y Juani (L'alcúdia)\n- Bon Aire (El Palmar)\n- Gambrinus (Setaigües)\n- Casa Granero (Serra)\n- La Garrofera (Serra)\n- Asador L'Alfàbega (Alginet)\n- Avenida 2.0 (Massamagrell)\n- Bandolero (Còrdova)\n- La Cigrona (València)\n- Natzaret (Puçol)\n- Tabick (Llombai)\n- Bon Estar (València)\n- Càtering La Despensa (Burjassot)\n- Estela (Tavernes Blanques)\n- El Racó (Meliana)\n- Ca Xoret (Roca, Meliana)\n- La Barraca de Montoliu (Meliana)\n- Randuria (Xèrica)\n- La Pepa (Alboraia)\nAl programa "Cuineres i Cuiners" ( a partir de 37') podeu veure com Ana (Ca Pepico) fa una paella de fetge de bou, encara que sembla no no tot el món s'atrevirà a tastar-la.\nJo vaig tardar molts anys a tastar la que feia mon pare, però no perquè no m'atrevira sinó perquè ell mai la feia a casa, era una "paella d'hòmens". Tot i els ingredients (lleterola, fetge, rellomello...), crec que mereix la pena tastar-la: meloseta, amb cigrons, muntanyes d'endívia i un puntet picantet. I evidentment, un dels millors llocs per a conéixer-la, l'horta d'Almàssera.\nAl fum de la ximenera (recepta)\nValenciaBonita (Restaurant Ausiàs March 47)\nValenciaPlaza (Casa El Famós)\nPublicat per Almàssera a 23:59\nEts dels que no s'atreveix amb la paella de fetge ...\nDe calçotada amb Paula\nFutur amb passat a S'alat\nTenim "bon bec"\nUn cantonet per a l'amor i per a l'art\n... de l'altra banda de la Mediterrània\nRamonet torna a l'hort\n...un dia sense pa?\nLa versatilitat de l'ull de llebre\nVademècum de la paella\nUn cap sense fronteres\nDinar amb música?


Formacions en voluntariat Novembre 2016 – PLAVIB\nFormacions en voluntariat Novembre 2016\nTenim un novembre molt formatiu pel voluntariat:\nFormació en Multitallers per voluntariat amb infants i joves, 12 de novembre al Casal de la Calatrava. Té com objectiu: oferir exemples pràctics a voluntaris que vulguin treballar amb manualitats, la creativitat, imaginació i motricitat fina pels destinataris del programa de voluntariat.\nFormació “El paper del voluntariat davant la situació de les persones refugiades i migrants”, 15 de novembre al Casal de la Calatrava. S’analitzaran les causes, l’impacte i les conseqüències dels moviments migratoris així com es proporcionarà als assistents eines per recolzar la integració de les persones migrants en la nostra societat.\nFormació Bàsica del Voluntariat, 17 de novembre al Casal de la Calatrava. consisteix en exposicions i dinàmiques que serviran per tractar continguts en matèria de voluntariat com la conceptualització, els drets i deures del voluntari, l’acció voluntària, els tipus de voluntariat, les entitats que ofereixen programes de voluntariat,…\nInscripcions i més informació a l’apartat de Formació de la web de la PLAVIB


Arranca el nou curs escolar als centres educatius caleros - La Cala RTV\nArranca el nou curs escolar als centres educatius caleros\nEls alumnes d’infantil i de primària han estat els primers en iniciar el curs escolar 2018-2019, els de secundària ho faran aquest dijous, i els de batxillerat i cicles formatius, dilluns vinent.\nMés d’un miler d’alumnes caleros tornaran a les aules esglaonadament al llarg d’aquesta setmana. Els alumnes d’infantil i de primària han iniciat aquest dimecres al matí el curs escolar 2018-2019. Els de secundària ho faran aquest dijous, i els de batxillerat i cicles formatius, dilluns vinent.\nLes xifres de l’alumnat en els diferents centres educatius caleros han augmentat lleugerament respecte el curs anterior. En total, uns 1.200 alumnes estaran repartits en els cinc centres educatius del municipi.\nD’aquests, 550 corresponen a l’Escola Sant Jordi, 13 més respecte l’any anterior. Tot i aquest lleuger augment, el centre manté les línies del curs passat; dues línies a P3 i a 1r, i tres a la resta dels cursos d’infantil i primària. Com l’Escola, la Llar d’Infants Xerinola també ha iniciat aquest dimecres el curs amb un total de 62 xiquets i xiquetes, 2 menys que el curs anterior, a les diferents aules de parvulari.\nPel que fa a l’Institut Candelera, enguany comptarà amb un total de 380 alumnes. En aquest cas, els alumnes de secundària no iniciaran el nou curs fins aquest dijous amb les habituals presentacions i classes de presa de contacte. Els alumnes de batxillerat i del cicle formatiu ho faran el pròxim dilluns.\nUn laboratori digital i una campanya de prevenció del ‘bullying’ entre les novetats del curs a l’Escola Sant Jordi\nLes notícies 12/09/2018


Consum impulsa 25 iniciatives per a la consecució dels ODS en el seu 5t aniversari\nLa Cooperativa se suma a la campanya #apoyamoslosODS promoguda per la Xarxa Espanyola del Pacte Mundial fent un repàs de les seues actuacions amb l’Agenda 2030\nConsum impulsa 25 línies de treball per a la consecució dels Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS), que esta setmana celebren el quint aniversari. Els ODS, també coneguts com Objectius Mundials, van ser adoptats per tots els Estats membres en 2015 per a posar fi a la pobresa, protegir el planeta i garantir que totes les persones disfruten de pau i prosperitat l’any 2030. S’agrupen en 17 línies d’actuació per a equilibrar la sostenibilitat mediambiental, econòmica i social.\nLa Cooperativa s’unix a la campanya #apoyamoslosODS per a treballar la difusió d’estos Objectius de les Nacions Unides, en col·laboració amb la Xarxa Espanyola del Pacte Mundial. L’objectiu és actuar, des del seu propi compromís amb els ODS, com a altaveu i aconseguir un efecte multiplicador perquè es coneguen i treballen. Consum es va adherir en 2011 a la iniciativa UN Global Compact, la major iniciativa mundial en sostenibilitat.\nEls 17 ODS s’agrupen, a més, en cinc blocs fonamentals: Persones, Planeta, Prosperitat, Pau i Associacions, blocs sobre els quals Consum du a terme diferents actuacions i iniciatives des de 2015, els resultats obtinguts de les quals es mostren desglossats a continuació.\nODS 1 Fi de la pobresa:\n– A través del seu Programa d’Acció Social, donació de 530.000 € destinats a projectes socials en l’entorn.\nODS 2 Fam zero:\n– A través del seu Programa Profit, donació de 28.700 tones d’aliments, que han ajudat més de 50.000 famílies\nvulnerables a l’any.\n– Desenvolupament de la marca Consum ECO i reformulació de 132 referències de marca pròpia per a incorporar\nODS 3 Salut i benestar:\n– Realització de 36.000 controls per a garantir la seguretat alimentària dels productes i processos en els\nODS 4 Formació de qualitat:\n– Per a desenvolupar el talent dels seus treballadors i equips, s’han invertit 23 milions € en formació.\n– Organització d’activitats formatives per al consumidor, amb la participació de més de 13.300 escolars.\nODS 5 Igualtat de gènere:\n– El 64% de les seues promocions internes han sigut de dones, cosa fet que ha permés que el 60% dels llocs de\ndirecció de les seues tendes estiguen ocupats per dones.\n– La bretxa salarial entre hòmens i dones s’ha reduït un 14%.\n– Inversió de 53 milions € en conciliació i disposició d’un catàleg amb més de 75 mesures per a conciliar per\nals seus treballadors.\nODS 12 Producció i consum responsable:\n– Aposta per la reducció de plàstics i residus, amb les bosses portacompra fabricades amb més d’un 70% de\nplàstic reciclat, provinent del plàstic generat per la Cooperativa, i l’impuls de mesures per a l’ús de bosses o\nenvasos reutilitzables per part dels clients.\n– Recuperació de 134.000 tones de residus per al seu reciclatge o valorització, dels quals s’ha valorat el 70%.\nODS 13 Acció pel clima:\n– Reducció de la seua petjada de carboni un 83,6% gràcies a la implantació de millores tecnològiques de\nrefrigeració en els seus supermercats ecoeficients, que consumixen un 40% menys d’energia que un supermercat\n– Realització d’inversions i despeses ambientals per valor de 57 milions €.\nODS 7 Energia assequible i no contaminant:\n– Reducció de la seua intensitat energètica un 30%, per tal de ser més eficients malgrat el creixement.\n– El 98% de l’energia consumida és d’origen renovable.\nODS 8 Treball decent i creixement econòmic:\n– Les inversions efectuades els últims cinc anys han ascendit a 593 milions €.\n– La facturació acumulada ha suposat 12.600 milions €, xifra que representa un creixement del 38%.\n– Creació de 4.583 nous llocs de treball i generació de més de 35.000 llocs de treball indirectes a l’any.\n– Inversió en salut i seguretat dels treballadors amb un total de 17 milions €.\n– Repartiment de beneficis entre els socis treballadors per valor de 130 milions €, uns 10.550 € de mitjana per\nODS 9 Indústria, innovació i infraestructura:\n– Inversió de 54 milions € en I+D+i orientats a la digitalització de la Cooperativa.\nODS 10 Reducció de les desigualtats:\n– Convenis de col·laboració amb la Fundació ONCE i Creu Roja per a reduir les desigualtats, mitjançant la\ninserció de 193 persones amb discapacitat en la Cooperativa.\nODS 11 Ciutats i comunitats sostenibles:\n– Renovació del 100% de la seua flota logística, fins a arribar als 319 vehicles ecoeficients i 24 de gas\nODS 16 Pau, justícia i institucions sòlides:\n– Publicació del seu Codi d’Ètica i Conducta, així com la posada en marxa del Canal de Denúncies.\nODS 17 Aliances per a aconseguir els objectius:\n– Realització d’aportacions al teixit associatiu local per valor d’1,1 milions €, principalment per a la\npromoció dels drets dels consumidors i l’economia social.


La seua primera frase: cada dia se'n van 45 milions d'euros. A partir d'aquí.....flors i violes i Espanya no ens vol.\nDe les seues paraules no m'ha quedat massa clar si CiU té alguna responsabilitat en la situació que vivim: més atur, més retallades, més dèficit.......\nCruz Sabaté.- molt previsible\nS'ha limitat a defensar el PP ( sobre tot de l'estat ) per la seua eficaç gestió, ha dit.\nLluis Salvadó.- monotemàtic\nEn la línia de Roigé ( i Junqueras )fins que no tinguem la independència res a fer. A partir de llavors, mel i llet per a tots. No se'n ha estat de dir, una altra vegada, que la democràcia està per sobre les lleis. Bé, per dir una cosa d'esta transcendència primer s'hauria de saber quina és la voluntat real del poble i quins son els impediments per materialitzar-la.\nJordi Jordan.- correcte\nHa tingut un lapsus, motiu de distensió entre el public, quan ha dit ".. la gran corrupció que hi ha al nostre partit " quan volia dir país, clar. Pel demés, li he trobat a faltar una definició clara respecte al grau de sobirania més enllà del dret a decidir, el qual l'exhibeix com una alternativa, per exemple al federalisme, quan, en si mateix, no ho és. Ara per ara, existeix un amplíssim consens, reconegut amb la boca petita o grossa, respecte a que una consulta l'hauria de haure. I legal.\nPosat a ser critic, en la mesura que el debat ha sigut amb representants del territori, s'hagués tingut que incidir més en temes estrictament territorials. Per temes més generals, ja tenim als gran líders i presidenciables.\nI una mica d'aportació a la distensió: Es parla sovint de la poca estima que, des de la resta ( perdo ) d'Espanya ens tenen a Catalunya. Probes n'hi han, indubtablement. Per tant, parlem d'amor, d'estimació. A estes altures de la pel·lícula ja sabem que l'amor i el sexe poden no coincidir necessàriament. Les promeses de menys càncer i menys accidents de transit, per si mateix, ja té la suficient transcendència, però bé, després d'escoltar la candidata convergent i el candidat d'ERC, no m'en puc estar de pensar que si, a més a més, ens prometen un estat ( físic i polític ) de permanent orgasme, la cosa comença a tindre un atractiu difícilment combatible.\nTornant a la seriositat, si no ho dic rebento: mentre tant, avui mateix, al País Basc ( no sé si això és menys important ) una dona s'ha suïcidat llençat-se pel balcó quan anava a ser desnonada.\nEsta tarde, a les 20:30 emeten el debat per la radio. 95.70 fm\n14 de maig de 2013, a les 23:16


Pla d abordatge de les violències sexuals als espais festius - Decidim Calafell\nPla d abordatge de les violències sexuals als espais festius\nPer l’elaboració del Pla, una dimensió fonamental on es treballaran i identificaran els aspectes a definir en el document final són diferents espais participatius. A les trobades que farem hi estan convidades totes aquelles persones del territori que vulguin participar-hi, posant especial èmfasi en aquells col·lectius o persones que tenen implicació i desenvolupen activitats relacionades amb la temàtica, que porten temps treballant des d’una perspectiva de gènere i feminista, o bé que els afecta directament amb les accions que presumiblement es durant a terme per intervenir en els espais festius.\n· Comissió política:Formada per càrrecs polítics de l’equip de govern i personal tècnic referent al llarg del procés (de les regidories de Joventut i de l’Àrea d’Igualtat).\n· Grup motor: Format per personal tècnicde l’Ajuntament de Calafell, amb referents d’Igualtat, Joventut, Policia Local, Protecció Civil, Turisme, Formació i Cultura.\n· Grups focals: Espais ciutadans de debat sectorial. Es preveu la realització de quatre grups focals: entitats que participen en espais festius, entitats de dones i feministes, joves i membres del sector de l’oci nocturn.\n· Espai de debat: Espai ciutadà de debat general, format per persones provinents d’entitats i la població en general que vulguin participar-hi.\n10 10 seguidores Seguir Pla d abordatge de les violències sexuals als espais festius\nData d'inici 17 de Juny de 2020


Conde-Pumpido s'aparta dels recursos a la sentència de l'1-O al ser acusat de “parcial”\nAlguns líders independentistes l'havien recusat al considerar que el magistrat no era “neutral”\n© Cándido Conde-Pumpido, magistrat del Tribunal Constitucional i exfiscal general de l'Estat.\nCándido Conde-Pumpido, magistrat del Tribunal Constitucional, va acceptar ahir apartar-se dels recursos presentats contra la sentència de l’1-O després d’haver estat recusat per diversos dirigents independentistes al considerar que no era “neutral”. Així doncs, el també exfiscal general va enviar un escrit al president del Constitucional, Juan José González Rivas, en què li va comunicar la decisió d’abstenir-se de conèixer dels recursos contra la resolució que va condemnar nou dirigents independentistes a penes de presó d’entre nou i tretze anys per l’1-O.\nD’aquesta manera, Conde-Pumpido va ser recusat fa unes setmanes per les defenses d’Oriol Junqueras i altres condemnats al considerar que no és un magistrat “neutral” ni “imparcial” arran d’unes manifestacions que va efectuar en una conferència celebrada el novembre del 2017, en ple 155 a Catalunya i just després de l’1-O i de la declaració unilateral d’independència al Parlament. En aquell fòrum, el magistrat va manifestar que estava “preocupat” pels fets que s’estaven produint a Catalunya i els va qualificar d’“intent de subvertir l’estat social i democràtic de dret utilitzant fraudulentament la mateixa bandera de la democràcia”.\n“Em preocupa la utilització populista de la contraposició entre una suposada legitimitat democràtica directament emanada del poble i lliurement interpretada pels que la invoquen, i la legalitat, la legalitat emanada d’una Constitució que, aquesta sí, ha estat majoritàriament aprovada”, va explicar llavors. Per a la defensa de Junqueras, les paraules de Conde-Pumpido mostren la seua “opinió personal sobre la transcendència penal dels fets atribuïts” als líders independentistes i revelen el “coneixement” del magistrat sobre el procediment.\nAmb tot, Conde-Pumpido, que va ser ponent de la resolució del recurs contra la sentència de l’1-O presentat per Meritxell Borràs, consellera al Govern de Carles Puigdemont però que no es va enfrontar a penes de presó pel referèndum, i en què va confirmar els extrems sostinguts pel Tribunal Suprem, va decidir acceptar la recusació i apartar-se d’aquestes causes.\nConde-Pumpido no és el primer magistrat del Constitucional que s’absté de participar en la resolució dels recursos contra la sentència de l’1-O. Antonio Narváez també se’n va apartar fa unes setmanes al transcendir una conferència en què va qualificar el que va passar a Catalunya de “cop d’estat”.\nSerret no anirà avui al Suprem a l’estar confinada\nEl Tribunal Suprem ha acordat ajornar la citació judicial de la lleidatana Meritxell Serret, diputada d’ERC i consellera d’Agricultura al Govern de Carles Puigdemont, a l’estar confinada a causa de ser “contacte estret” d’una persona infectada pel coronavirus. Així ho van comunicar ahir els republicans, que van afegir que encara no hi ha data perquè Serret declari a l’alt tribunal, després que fa unes setmanes tornés per sorpresa de l’exili a Bèlgica amb l’objectiu de “seguir la seua lluita antirepressiva des de Catalunya”.\nAmnistia Internacional denuncia de nou la presó dels Jordis\nAmnistia Internacional va criticar ahir de nou l’empresonament del president d’Òmnium Cultural, Jordi Cuixart, i de Jordi Sànchez, que va ser líder de l’ANC, pels fets que se’ls atribueixen en relació amb l’1-O. El mateix Cuixart va lamentar que els poders de l’Estat siguin “incapaços” d’escoltar la comunitat internacional.\n“Com volen que ens en penedim? No podem renunciar a la lluita, i per això seguim i seguirem”, va sentenciar. I és que Amnistia Internacional va fer també una estirada d’orelles a Espanya per vulneracions de la llibertat d’expressió.\n“L’empresonament dels Jordis és una injustícia enquistada i flagrant”, va afegir Marcel Mauri, vicepresident d’Òmnium.


UAB: Diari digital de ciència, economia i societat\n"La nau s’enfonsa i fem com si no passés res" Aquest deixeble del professor Ramon Margalef dirigeix la Unitat d'Ecologia Global CREAF-CEAB-CSIC, situada al CREAF (Centre de Recerca Ecològica i Aplicacions Forestals), a l’Universitat Autònoma de Barcelona. Recentment ha estat guardonat amb un dels dos nous Premis a la Recerca de Catalunya, atorgats per Talència, concretament el que fa referència al reconeixement de tota una carrera científica, dotat amb 40.000 euros JORDI MONTANER | 18 D’OCTUBRE DEL 2010\nL’última glaciació va incrementar ràpidament el CO2 de l'atmosfera Una recerca publicada a Nature i en la que hi ha participat un investigador de la UAB descriu, per primer cop, com el desgel de l’última glaciació i les modificacions en els corrents van alliberar a l’atmosfera grans quantitats de CO2 emmagatzemades al fons dels oceans, tot accelerant l’escalfament del planeta per efecte hivernacle i la fi de l’era glacial. La descoberta és clau per a predir l’evolució del clima en el futur. REDACCIÓ | 22 DE SETEMBRE DEL 2010\n"No hi ha polítics amb voluntat de solucionar els problemes ambientals" Alt, sec i home de poques paraules, parla tocant de peus a terra i amb sentit crític, però exhibeix també un deix de malenconia molt escaient a un poeta; i és poeta, alhora que científic. Al llibre Ecologia viscuda, fa endreça d’experiències. Al poema Auca dels seixanta i pocs, despulla l’ànima amb un gest familiar i amb una certa picardia. Catedràtic emèrit d'Ecologia de la Universitat Autònoma i membre de l'Institut d'Estudis Catalans, Terrades va organitzar el primer equip de recerca sobre ecosistemes terrestres al nostre país i va ser un dels primers impulsors de l'educació ambiental a l'Estat espanyol. JORDI MONTANER | 17 DE SETEMBRE DEL 2010\nNous sensors per a localitzar places d’aparcament buides Tip de donar voltes amb el cotxe buscant un lloc lliure? Un equip d’investigadors de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), del Centre Tecnològic de Telecomunicacions de Catalunya (CTTC) i de l’empresa WorldSensing ha dissenyat un sistema de sensors capaç de localitzar places buides i d’informar-ne l’usuari. REDACCIÓ | 17 D'AGOST DEL 2010\nLa investigadora de la UAB Marta Rivera, seleccionada per al Panell de Canvi Climàtic de la ONU Un total de 831 investigadors d'arreu del món han estat seleccionats per la ONU per formar part de l'IPCC, el Panell Intergovernamental sobre Canvi Climàtic per elaborar el proper informe d'avaluació. La investigadora postdoctoral de la UAB Marta Rivera Ferre, del Departament de Ciència Animal i dels Aliments, en formarà part participant activament en la redacció de l'informe com a ‘Lead Author’. 28 de juny de 2010\nDesvetllen com els bacteris controlen el seu desplaçament en eixam Una recerca liderada per investigadors de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) ha descrit un dels mecanismes pel qual les poblacions de bacteris patògens controlen la seva dispersió per la superfície dels òrgans que infecten, aturant-la davant la presència d’un antibiòtic i reprenent-la quan aquest disminueix. El procés té com a protagonista la proteïna RecA, que augmenta significativament la seva concentració quan es posa en marxa el mecanisme de reparació del material genètic dels bacteris, desencadenat pels antibiòtics. La recerca ha estat publicada a ‘Infection and Immunity’. 23 de juny de 2010\nDesenvolupen tecnologia per aconseguir un emprovador virtual Les compres en línia ja són una pràctica habitual per a moltes persones. Primer van ser els bitllets d'avió i de tren; més tard, els perfums i l'electrònica, i ara la moda. Però, com salvar les distàncies entre la xarxa i la nostra habitació per emprovar-nos una peça de roba? AITech hi està treballant i presenta un prototip desenvolupat amb la britànica C-Instore per a la multinacional CBS. 22 de juny de 2010\nS’identifiquen diferents tipus de pernil segons la criança, l'alimentació i el procés de curació Experiments a la instal·lació europea de radiació sincrotró (ESRF) estan permetent a científics de la Universitat Autònoma de Barcelona i la Universitat de la Sapienza de Roma (Itàlia) una possible identificació dels diferents tipus de pernils, segons la criança i l'alimentació del porc i el procés de curació. És el primer cop que aquest producte s'estudia amb radiació sincrotró. 21 de juny de 2010\nConfirmen el paper clau de les zones subpolars dels oceans en el control del clima dels tròpics Un equip internacional de científics, liderat per investigadors de l’Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals (ICTA) de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), ha publicat els primers registres de l’evolució de les temperatures de la superfície del mar al Pacífic Nord i a l’Atlàntic Sud des del Pliocè -fa 3,65 milions d’anys- fins l’actualitat. Les dades obtingudes en la reconstrucció indiquen que les zones més properes als pols d’ambdós oceans han jugat un paper fonamental en l’evolució del clima als tròpics. 21 de juny de 2010\nLa UAB intensifica la col·laboració amb Corea del Sud La primera trobada de l'Associació Internacional de Recerca Mèdica (International Medical Research Association, IMRA), organitzada pel Vicerectorat de Relacions Internacionals de la UAB, que ha tingut lloc els dies 10 i 11 de juny a l'Hotel Campus, ha posat les bases perquè la UAB intensifiqui la seva col·laboració amb universitats i centres de recerca de Corea del Sud. La qualitat de vida de les persones amb demència Avui dilluns 14 de juny a les 19.30 h, a la Biblioteca Vila de Gràcia, Josep Vila Miravent, psicòleg de Fundació Alzheimer Catalunya, farà una xerrada sobre la qualitat de vida de les persones amb demència, dins del cicle de conferències 'Mirades sobre l’envelliment', organitzat per Biblioteques de Barcelona, en col•laboració amb l’Institut d’Envelliment de la UAB. 14 de juny de 2010\nLes famílies i la cura de les persones grans Avui dilluns 7 de juny a les 19.30 h, a la Biblioteca Les Corts – Miquel Llongueras de Barcelona, Gabriela del Valle, sociòloga, farà la xerrada titulada 'famílies i la cura de les persones grans', dins del cicle de conferències 'Mirades sobre l’envelliment', organitzat per Biblioteques de Barcelona, en col•laboració amb l’Institut d’Envelliment de la UAB. 7 de juny de 2010\nExperiment sísmic a l'Atlas: finalitza la primera fase de la recerca Coordinats per la UAB i el CSIC, 70 investigadors han participat durant el mes de maig en el projecte SIMA, registrant el perfil sísmic de la serralada de l'Atlas al llarg de 700 km. L'experiment, un dels més importants de ciències de la terra que s'ha realitzat a l’Àfrica, forma part d'una recerca que té com a objectiu l'estudi de l'estructura profunda de l'escorça terrestre i del mantell superior a nord-oest de la placa africana. 4 de juny de 2010\n<< 1 2 3 4 5 ... >> http://www.ca.globaltalentnews.com:80/topics/650_0/UAB/


TEMA 4: Equacions de primer grau - PDF\nDownload "TEMA 4: Equacions de primer grau"\nBernardo Piñeiro Alarcón\n1 TEMA 4: Equacions de primer grau Full de preparació Aquest full s ha de lliurar el dia de la prova Nom:... Curs: Expressa algèbricament les operacions següents: a) Nombre de rodes necessàries per fabricar x cotxes. b) Nombre de dies de x setmanes. c) Nombre de passatgers d un autobús després de baixarne 7. d) Nombre de sabates que hi ha en una habitació amb x persones. e) Nombre de persones que hi ha en una habitació després d arribarne. f) Un nombre més unitats. g) El doble d un nombre. h) La meitat d un nombre. i) El doble d un nombre menys unitats. j) Restar la meitat d un nombre al. k) Quatre menys un nombre. l) El quàdruple d un nombre. m) La quarta part d un nombre. n) La quarta part d un nombre més la seva cinquena part.. Indiqueu quines de les següents expressions són identitats i quines són equacions: a) x 6 (x ) b) x x 5 c) 5x x 5 x 14 x 9 d) 4x 8 x 4. Comproveu si els valors indicats són solució de les equacions corresponents : a) x 5 5 x 10 b) 6 x x 79 x 5 c) x 4 ( x 1 ) 5 x 0 d) 8 x x 4 x 10 e) 4 x x x 40\n2 4. Resoleu les següents equacions: a) 11 x 55 b) 4 x c) 6 x x 79 d) 10 x 48 x e) ( x 5) ( x 1) f) 5( x 1) 6x x 9 g) 4 ( x ) 1 x 5( x 1) h) ( x 1) ( x 1) 6( x 10) i) 5( x ) ( x) ( x 4) j) x k) 9 x 8 l) 8 x x 4 x x 1 x 4 m) 4 5 u) x 8 x 46 x 4 15 v) 11 x 1 1 x 0 0 x 5 10 ( x ) x 1 x 5 x w) 4 6 x) x ( x 4) 4( x 5) 5 y) ( x ) ( x ) 5 x n) x o) x 1 8x ( x 4) 4 p) x 8 x 4 6 q) x 5 8 x x 10 5 r) x 10 x 0 x s) x 1 x t) 1 x x 1 x 6 7 x El doble més el triple d un nombre sumen 5. Trobeu el nombre. 6. Escriviu en llenguatge algebraic els enunciats següents i trobeu la solució: a) La suma de dos nombres consecutius és 6 b) La suma de dos nombres parells consecutius és 16 c) El doble de la suma d un nombre més 7 es 18. d) El doble d un nombre i la seva meitat sumen La suma de tres nombres és 0. El primer és el doble del segon i el segon és el triple del tercer. Calculeu aquets nombres. 8. La suma de un nombre amb el seu anterior i el seu posterior és 114. De quin nombre es tracta?.\n3 9. La base d un rectangle és el doble que la seva altura. Quines són les dimensions del rectangle si el seu perímetre és de 0 cm?. 10. El perímetre d un triangle isòsceles és de 180cm. Cada un dels costat iguals és 0cm major que la base. Quant mesura cada costat? 11. Trobeu el valor de els angles d un triangle sabent que B mesura 40º més que C i A mesura 40º més que B. (recordeu que la suma del angles d un triangle és 180º) 1. En una butxaca hi tinc una quantitat de diners i a l altra el doble. En total tinc 60 euros. Quants diners hi ha en cada butxaca? 1. En un IES hi ha dos grups de n. ESO amb 4 alumnes cadascun a) Si les noies de n. A són el doble que els nois? Quantes noies hi ha a la classe? I nois? b) Si el nombre de noies de n. B supera de 4 el de nois. Quants nois hi ha? I noies? c) Quants nois hi ha en total a n. ESO? I noies? 14. Un trajecte en taxi costa euros de baixada de bandera i euros per cada quilòmetre. Si paguem euros, quina distància heu recorregut? 15. Al zoològic hi ha el doble de tigres que de panteres, si sabeu que en total hi ha 171 animals. Determineu quants hi ha de cada espècie. 16. L Anna diu: La meitat dels meus anys, més la tercera part, més la quarta part, més la sisena part, sumen els anys que tinc més 6. Quants anys tinc? 17. En una aula hi ha 7 parts de nois, i les noies són 16. Quants nois hi ha a l aula?. 18. En Rafael es gasta la meitat dels diners en anar al teatre, i la cinquena part en berenar, i encara li 6 euros. Quants diner tenia quant ha sortit de casa? 19. En Joan efectua la quarta part d un viatge en autobús, la sisena part en moto, tres vuitenes parts en bicicleta, i els últims 40km caminat. a) Quina distància ha recorregut en total? b) Quina distància ha recorregut en cada mitjà de transport? 0. La Maria s entrena de manera que augmenta el recorregut del dia anterior en 1km. Al cap de set dies, el recorregut total que ha fet és de 4km. Quant ha entrenat l últim dia? En una prova de coneixement hi ha que contestar 0 preguntes. Per cada pregunta contestada correctament donen tres punts i per cada una errònia resten\n4 dos. Quantes preguntes va encertar una persona que ha obtingut 0 punts i que va contestar a totes?. Tres germans es reparteixen 100 euros. El major rep del doble que el mitjà, i aquest el quàdruple que el petit. Quants diner rep cadascun?. Tres amics juguen un dècim de loteria que resulta premiat amb euros. Calculeu quants diner correspon a cada amic si el primer juga el doble del segon i aquest el triple que el tercer. 4. Esbrineu l edat de Lluís si sabeu que té el triple d edat que tenia fa 8 anys. 5. Un pare té 47 anys i el seu fill 11. Quants anys han de passar per què l edat del pare sigui el triple que la del fill? 6. Una mare te 60 anys i el seu fill la meitat. Quants any fa que la mare tenia del triple d edat que el fill? 7. D aquí un any, en Joan tindrà la tercera part de l edat que tindrà la seva cosina Irene, mentre que fa un any només tenia la quarta part de l edat que en aquell moment tenia la Irene. Quina edat te ara la Irene? I en Joan? 8. Lluís li pregunta al seu cosí Joan quants anys té, i Joan li respon que si al triple dels any que tindrà dintre de anys li resta el triple dels anys que tenia fa anys, sabrà els anys que té ara. Quants anys té Joan? 9. Fa dos anys un pare tenia el triple de l edat del seu fill i d aquí a 11 anys només tindrà doble. Quina edat tenen ara pare i fill? 0. Dos amics comencen un joc de cartes amb la mateixa quantitat de diners, el primer perd 400 euros i el segon guanya 00 euros. Si al final els euros que li queden al primer és la meitat dels que li queden al segon, Amb quina quantitat de diners van començar a jugar els dos amics? 1. En una reunió d amics hi ha 6 noies més que nois. Si se n van de la festa 15 nois i 15 noies, queden el triple de noies que de nois. Quants nois i noies hi havia al principi de la reunió?\n1 Junio 99 2. resultados obtenidos en la resolución del sistema x + y = 2\nALGEBRA LINEAL Junio 99 Junio 99 3 Junio 99 4 Junio 99 5 Sep. 99 6 Sep. 99 7 Sep. 99 8 Sep. 99 Calcula los determinantes,, y. Aplica los resultados obtenidos en la resolución del sistema x + y =. x y =\n4 Proporcionalitat Objectius En aquesta quinzena aprendràs a: Distingir entre magnituds directament i inversament proporcionals. Resoldre diferents situacions sobre proporcionalitat directa i inversa amb\nPROVES D ACCÉS A FACULTATS, ESCOLES TÈCNIQUES SUPERIORS I COL LEGIS UNIVERSITARIS CONVOCATÒRIA DE JUNY 006 CONVOCATORIA DE JUNIO 006 n Exercici º. Ejercicio MATEMÀTIQUES APLICADES A LES CIÈNCIES SOCIALS


L'Ajuntament va haver d'agafar electricitat d'un polígon continuo per a la megafonia, ja que aquesta zona industrial no té subministrament\nPaco Agulló, regidor i candidat a l'Alcaldia d’EU-l’Entesa, ha qualificat de “bluff i engany a l'opinió pública” l'acte d'inauguració de la urbanització de la parcel·la de les naus bressol del polígon industrial de El Clérigo. L'edil ha expressat la seua indignació per l'anunci d'un projecte que està bloquejat per una acumulació de problemes tècnics i administratius, acusant l’alcalde de “mentir a la ciutadania”, per presentar com acabada una actuació que està rodejada de deficiències.\nEn primer lloc, des d'EU-l'Entesa es recorda que el polígon industrial en què van les naus bressol no té encara subministrament elèctric. En aquest sentit, Paco Agulló denuncia que per a la megafonia de l'acte inaugural es va haver d'enganxar una línia de la xarxa d'un polígon continuo. El regidor subratlla que la col·locació de la línia elèctrica en El Clérigo ha hagut de resoldre's en els tribunals, ja que un dels propietaris va negar el permís per a treballar en els seus terrenys.\nEn un altre orde de coses, Agulló qüestiona directament les obres inaugurades el dilluns per l'alcalde i per la directora general del SEPIVA. El regidor assenyala que en la zona únicament s'ha construït un mur de formigó i s'han col·locat voreres i fanals que no tenen llum, “la parcel·la en què s'han de construir les naus bressol és un bancal ple de mala herba, que ni tan sols s'ha preparat”.\nAixí mateix, des d'EU-l'Entesa es denuncien greus carències en matèria de planificació, recordant-se que hi ha un agent urbanitzador privat del polígon amb què es podrien haver pactat els treballs d'urbanització de la parcel·la de les naus bressol, que al final han hagut de ser finançats íntegrament per la Generalitat. Segons l'opinió de Paco Agulló, “aquesta situació demostra la improvisació amb què s'ha actuat des del govern municipal”.\nEl candidat d’EU-l’Entesa a l'Alcaldia d'Alcoi assegura que “resulta especialment significatiu que l'última inauguració de Sedano haja sigut la d'un polígon industrial que no es pot utilitzar per les seues nombroses carències”. Paco Agulló afirma que “el cas de El Clérigo és un resum perfecte de la desastrosa política de promoció industrial del PP, ja que després d'una dècada d'espera, els populars han sigut incapaços d'esmenar els problemes que presenta aquest projecte d'àrea industrial”. Finalment, l'edil va afegir que “la inauguració d'aquest dilluns és una mostra clara d'una gestió sense continguts reals, que només té en compte la fatxada i l'aparador. Confiem que aquesta siga l'última inauguració de Jorge Sedano com a alcalde”.\nPublicat per Francesc Agulló a 21:40 Cap comentari:\nEU- l’Entesa inclou en el seu programa la creació d’una televisió local de titularitat pública\nPaco Agulló afirma que “serà un mitjà de comunicació plural, amb el que es vol fomentar la participació”\nEU-L'Entesa d'Alcoi ha inclòs en el seu programa electoral la creació d'una televisió local de titularitat municipal. Paco Agulló, regidor i candidat a l'Alcaldia, assenyala que serà “una televisió plural, amb la que es vol fomentar la participació veïnal”. L'emissora estarà fiscalitzada per un consell independent, en el que hi haurà representació dels diferents col·lectius i associacions ciutadanes.\n“Alcoi ha de ser una de les poques ciutats mitjanes d'Espanya que no té una televisió local”. Amb estes paraules, Paco Agulló denuncia una carència que, segons la seua opinió, és “fruit de la política de comunicació del PP, que durant anys ha deixat la televisió en mans d'empreses privades, que han combinat l'escassa solvència econòmica amb una gestió marcada per la manipulació informativa i l'absoluta dependència del govern municipal popular”. Esta situació ha desembocat en el tancament de Canal 37, posant en evidència, una vegada més, la necessitat una tele local, “concebuda com un servici públic i no com un mer òrgan de propaganda”.\nPaco Agulló assenyala que la creació d'esta televisió s'inscriu dins d'un paquet de mesures amb què EU-l'Entesa pretén potenciar la participació ciutadana. El regidor considera que hi ha una necessitat real d'informació televisiva sobre els temes municipals. Per a cobrir este buit, es planteja la posada en marxa d'una tele basada en criteris de “veracitat i pluralitat”. La creació d'un consell d'administració, en el que estarien representats els col·lectius ciutadans, seria l'instrument que garantiria la independència informativa.\nEl candidat Agulló recorda que durant l'últim govern de coalició amb el PSOE, EU-l'Entesa va donar els primers passos per a impulsar una televisió local de caràcter públic, encarregant-se un estudi i mantenint contactes amb diferents grups ciutadans. No obstant això, l'arribada del PP al poder va frustrar esta iniciativa, deixant la comunicació televisiva en mans d'empreses privades, que han fracassat rotundament a l'hora de donar-li continuïtat al projecte.\nPublicat per Francesc Agulló a 21:36 Cap comentari:\nLA NOVA REALITAT DE LES CAIXES D'ESTALVI, NO ES POT EXPLICAR MILLOR EN MENYS EXPAI.\nPublicat per Francesc Agulló a 21:26 Cap comentari:\nEl Consell ha de recórrer a una ordre judicial per a col•locar la línia elèctrica del polígon El Clérigo\nLa Conselleria d'Indústria ha hagut de recórrer a una orde judicial perquè Iberdrola comence les tasques de col·locació del línia elèctrica en el polígon industrial El Clérigo d'Alcoi. Aquesta situació ha sigut denunciada per Paco Agulló, regidor i candidat d'EU-l'Entesa a l'Alcaldia, que considera que “estem davant d'una mostra més de la desastrosa forma en què el PP ha gestionat la posada en marxa d'una zona industrial, que es troba bloquejada deu anys després de la seua aprovació”.\nEU-l'Entesa va presentar una bateria de preguntes sobre la situació del polígon El Clérigo en l'última comissió municipal d'Urbanisme. En primer lloc, Paco Agulló va demanar que s'aclariren les causes que aquesta zona industrial no tinga encara subministrament elèctric, ja que l'única empresa instal·lada en el polígon ha d'utilitzar un grup electrogen. Segons informa l'edil, tècnics municipals van assenyalar que fa tres setmanes el personal d'Iberdrola va començar les tasques de col·locació del línia elèctrica. No obstant, un dels propietaris de terrenys va paralitzar els treballs i la Conselleria d'Indústria va haver de recórrer a una orde judicial per a seguir el muntatge amb normalitat.\nEn el transcurs d'aquesta mateixa comissió, des d'EU-l'Entesa es va apuntar a un altre dels problemes existents entorn d'aquest polígon: el fet que l'Ajuntament no hi haja recepcionat encara les obres. Aquesta situació va ser reconeguda pels tècnics municipals, que a més van indicar que no es pot donar cap llicència per a obertura de noves indústries fins que l’Ajuntament no haja rebut oficialment les obres. Paco Agulló va assegurar que aquesta situació anòmala pot bloquejar la posada en marxa de les naus bressol en aquesta zona industrial. Aquest projecte, actualment en fase d'execució, disposa de permís d'obres, però haurà d'esperar a la recepció del polígon per a poder entrar en funcionament.\nPaco Agulló va assegurar que “al llarg de deu anys, el govern del PP ha mostrat la seua incapacitat absoluta per a posar en marxa un polígon industrial, veient-se superat pels continus problemes tècnics i econòmics que ha anat generant aquesta infrastructura”. El candidat d'EU-l'Entesa assenyala que “encara que els populars vulguen ara, en ple any electoral, apuntar-se el tant d'aquest nou polígon; l'única cosa cert és que el projecte segueix bloquejat i que les greus fallades de gestió poden acabar afectant negativament actuacions tan importants com la de les naus bressol”\nPublicat per Francesc Agulló a 6:21 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: el clerigo/sòl industrial/naus bressol\nEl PP li va oferir a Zaira Montllor uns plànols gratuïts de menor qualitat que no li serveixen per al seu treball\nPaco Agulló afirma que “el zel mostrat per les autoritats municipals en aquest cas, contrasta amb la seua incapacitat per a aconseguir que el Consell complisca els seus compromisos econòmics amb la ciutat”\nEl cas de l'estudiant d'Arquitectura a què l'Ajuntament d'Alcoi li va exigir 7.500 euros per uns plànols per a un treball ha sigut motiu de debat en la comissió d'Hisenda, celebrada aquest dimarts. Des del govern municipal es va informar que se li va oferir a la jove de forma gratuïta una documentació de menor qualitat, que va ser rebutjada per ella, ja que no li servia per al seu projecte. Paco Agulló, regidor i candidat a l'Alcaldia d’EU-l’Entesa, es mostrava molt crític amb la posició dels populars, exigint l'entrega gratuïta d'aquesta documentació i denunciant que “un govern que en aquesta mateixa comissió informativa aprova un dèficit d'1,5 milions d'euros i que, a pesar d'això, s'encabota en els 27 milions del bulevard, es mostra mesquí amb un estudiant alcoiana i en compte de recolzar-la en els seus estudis, li exigeix una quantitat desorbitada, per uns plans que en altres ciutats s'entreguen sense exigir cap desembossament econòmic”.\nDes d'EU-l'Entesa s'assenyala que la pròpia normativa municipal preveu que en casos d'utilitat social es puga entregar aquest tipus de documentació de forma gratuïta. Paco Agulló indica que la petició efectuada per l'estudiant Zaira Monllor compleix aquesta premissa, ja que la jove fins i tot va aportar un certificat del seu professor, en el que s'indicava la necessitat aquests plans per a desenvolupar el seu treball acadèmic.\nPaco Agulló considera que “el zel econòmic mostrat per les autoritats municipals en aquest cas, contrasta obertament amb la seua incapacitat per a exigir-li al Consell que complisca els seus compromisos econòmics amb la ciutat”. El regidor d'EU-l'Entesa va recordar situacions com la del Palau de Justícia o el propi bulevard, en les que l'Ajuntament ha hagut d'avançar diners, davant de la falta de suports del govern autonòmic. Agulló va dir “sentir vergonya” per la postura del govern local, criticant que li oferisquen a l'estudiant uns plans de menor qualitat i resolució, que no li permeten desenvolupar el seu treball acadèmic. L'edil va afegir finalment que “el PP té una estranya forma de recolzar els joves alcoians”.\nPublicat per Francesc Agulló a 10:01 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: bulevard/arquitectura/endeutament\nEU-l’Entesa valora positivament el projecte de l’ecobulevard i la incorporació d’un vial per a transport públic, proposta presentada per la formació d’esquerres en octubre de 2007 i aprovada per unanimitat\nLa formació d’esquerres valora de forma positiva l’elaboració del projecte de l’ecobulevard. Aquesta infrastructura unirà el corredor econòmic i residencial d’Alcoi, Cocentaina i Muro i contemplarà un vial per a transport públic. El projecte europeu Concercost de les Comarques Centrals ja plantejava una acció que deia textualment: “al mateix temps que es construeix l’autovia central cal plantejar-se un Pla de Mobilitat a escala intermunicipal i potenciar els desplaçaments en transport col·lectiu. També es poden introduir sistemes de plataforma reservada ...”.\nEl corredor Alcoi-Cocentaina-Muro és un nucli urbà quasi compacte configurat per tres termes municipals que comparteixen espais residencials, industrials, econòmics i socials. La configuració d’un vial exclusiu per al transport públic, començant per un carril bus que incremente les freqüències, i un pas posterior a un tramvia o transport lleuger, ajudarà a alliberar la nostra comarca de la pressió dels vehicles privats.\nEU-l’Entesa sempre ha defès una gestió comarcal del transport públic i cal anar buscant solucions a una dinàmica d’utilització dels vehicles privats. El portaveu d’esquerres, Francesc Agulló, a l’Ajuntament d’Alcoi recorda que “nosaltres ja vam presentar una moció el 26 d’octubre de 2007 al plenari de l’Ajuntament alcoià. L’objectiu era que els tres municipis afectats treballaren aquesta proposta i avaluaran les alternatives, les possibilitats i la viabilitat d’un tramvia o transport lleuger. La mateixa va ser aprovada per la unanimitat de tots els grups i va tindre valoracions positives per part dels alcaldes de les localitats veïnes. Esperem que amb els anuncis i les intencions, tant de la Diputació com dels ajuntaments afectats, l’acord plenari siga una realitat”.\nPublicat per Francesc Agulló a 5:21 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: carretera, cocentaina, ecobulevard, muro, tramvia\nHomenatge a Marcelino Camacho.\nMOCIÓ. HOMENATGE A MARCELINO CAMACHO\nEl passat 29 d’octubre morí l’històric líder de CCOO als 92 anys després d’una llarga malaltia.\nCamacho, dirigent obrer i comunista, defensor de la llibertat i dels drets dels treballadors i treballadores, dedicà tota la seua vida a la conquesta d’una societat més justa i solidària. Tant en la guerra, en l’exili, en la dictadura i en la llibertat sempre lluità al costat dels treballadors i treballadores.\nVa ser un dels fundadors de CCOO en la clandestinitat i, per això, en 1967 el detingueren en l’anomenat “Procés 1001” on el condemnaren a 20 anys de presó. Eixí en 1975 per un indult reial, encara que després el tornarien a detindre.\nEl 1976 l’elegiren membre del Comité Executiu del PCE i Secretari General de CC.OO, organització sindical que dirigí fins 1987.\nEl 1977 va ser elegit diputat per Madrid per la llista del Partit Comunista, escó al que renunciaria dos anys després per evitar el conflicte entre la disciplina de vot del partit i la seua fidelitat als interessos dels treballadores i treballadores.\nCom a Secretari General de CCOO convocà en solitari la primera vaga general en 1985. A més a més, tingué una destacada presència en les mobilitzacions contra la OTAN de 1986 i en les estudiantils del curs 86/87.\nMarcelino Camacho ha estat el líder sindical més important del segle XX en Espanya i un referent fonamental en el moviment obrer.\nLa seua vida estigué dedicada a la lluita pels seus ideals, per les llibertats d’aquest país i per la defensa dels treballadors i treballadores.\n1. L’Ajuntament d’Alcoi fa un reconeixement a la figura de Marcelino Camacho, referent de la lluita política i social de l’esquerra espanyola.\n2. El Ple aprova la incorporació en la llista pendent la designació d’un carrer/plaça en homenatge a la memòria de Marcelino Camacho.\n3. Donar trasllat d’aquest acord a CCOO per a què ho trasllade a la família del sindicalista.\nPublicat per Francesc Agulló a 5:30 Cap comentari:\nPaco Agulló qualifica de “bluff i engany” la inaug...\nEU- l’Entesa inclou en el seu programa la creació ...\nLA NOVA REALITAT DE LES CAIXES D'ESTALVI, NO ES PO...\nEl Consell ha de recórrer a una ordre judicial per...\nEl PP li va oferir a Zaira Montllor uns plànols gr...\nBulevard/Eixample/Santa Rosa/Al·legacions (1)\nDiputació d'Alacant (1)\nel clerigo/sòl industrial/naus bressol (1)


Ajuda a identificar espècies a l’Identificatot, la festa final de la Biomarató! - Blog CREAF\nAjuda a identificar espècies a l’Identificatot, la festa final de la Biomarató!\nEl dijous 3 de maig de 2018, de 9 h a 19 h, tindrà lloc l’Identificatot (ID Party), una gran festa per identificar les espècies de la Biomarató que quedin per classificar. L’esdeveniment tindrà lloc al Zoo de Barcelona, a l’aula del ‘120è aniversari del Zoo ’.\nJanthina pallida és un cargol marí vist a la platja de Badalona durant el matí del primer dia de la Biomarató 2018, el divendres 27 d’abril. En aquesta observació, l’exemplar s’està alimentant del cnidari Velella velella. Autor: Enric Cahner (CC BY-NC 3.0).\nSi ets un bon coneixedor o especialista en algun grup biològic, vine l’Identificatot a identificar o validar les observacions fetes per altres usuaris durant la Biomarató Barcelona 2018! Les observacions que demanen ajuda per ser identificades es troben a la plataforma de ciència ciutadana Natusfera, concretament al projecte de la Biomarató Barcelona. L’aula del Zoo de Barcelona estarà habilitada amb connexió a internet i amb alguns ordinadors, però degut al número limitat d’aquests, es demana que els participants portin el seu ordinador portàtil. Es podrà anar en qualsevol moment i l’estona que es vulgui entre les 9 h i les 19h. Vine, que qualsevol ajuda compta! A més, els participants que s’estiguin més estona fent identificacions podran fer un mos i beure alguna cosa de franc.\nPer participar en aquesta festa d’identificació, cal confirmar l’assistència a través d’aquest formulari.\nDurant la Biomarató (del 27 al 30 d’abril) s’aportaran milers d’observacions fetes per bona part dels ciutadans de l’àrea metropolitana de Barcelona. Moltes d’aquestes observacions han de ser identificades o validades per la comunitat d’usuaris aficionats i experts de Natusfera. Si bé l’identificació d’observacions es pot fer en qualsevol lloc i des del moment en què ha començat la Biomarató, el termini per poder identificar les observacions del concurs acaba justament el 3 de maig de 2018, data en què se celebra l’Identificatot. Com més espècies hi hagi correctament identificades, major nombre d’observacions i d’espècies seran aportades per Barcelona i la seva àrea metropolitana.\nLloc: aula del ‘120è aniversari del Zoo’ al Zoo de Barcelona (Parc de la Ciutadella s/n, 08003 Barcelona). Accés per l’edifici d’educació des de les 9 h o per les guixetes de l’entrada a partir de les 10 h.\nPer assistir-hi: omple el formulari.\nD’acord a la informació en matèria de seguretat que el cos de Mossos d’Esquadra fa arribar al Zoo de Barcelona, aquest propers dijous 3 de maig, amb motiu de la sessió del Ple del Parlament de Catalunya previst a les 11 h de dijous (i continuïtat per divendres), l’accés al Parc de la Ciutadella romandrà tancat. Només l’accés per Prim quedarà restringit per públic, vehicles i mercaderies (punt verd) que acreditin l’entrada o visita al Zoo. En aquest escenari, millor entrar per Wellington o pel departament d’Educació, per l’accés des de Circumval·lació.\nFlorencia Florido\t26 de novembre de 2021


La gran banca s’iguala en rendibilitat a les grans entitats d’Europa i els EUA – CAPAFONS\n3 juny, 2022 ByCapafons & Cia. S.L. InSin categoría Add Comment\nLa gran banca espanyola ha trencat els grillons que llastraven la seva rendibilitat en els últims anys. En el primer trimestre de l’exercici, les principals entitats van recuperar uns indicadors de rendibilitat sobre el capital (ROE) a doble dígit que, en alguns casos, feia més de deu anys que no es registraven i que els ha permès igualar-se als principals bancs europeus i estatunidencs.\nEn un informe publicat per la consultora Accuracy, que analitza els resultats financers de les entitats més rellevants durant el primer trimestre de 2022, es reflecteix que el negoci dels bancs espanyols ha experimentat un gran impuls el que ha permès recuperar la rendibilitat, un dels grans cavalls de batalla del sector. D’aquesta manera, BBVA se situa com el banc més rendible d’entre els principals competidors europeus i nord-americans, amb un ROE del 15,1%, al mateix nivell que Goldman Sachs o Morgan Stanley.\nIgualment, Santander (11,5%) i Bankinter (11,7%) se situen a l’entorn de bancs com a BNP Paribas i Barclays i per sobre dels gegants estatunidencs Bank of America, Citi o Wells Fargo. Per part seva, CaixaBank (6,5%) encara es troba en uns nivells de rendibilitat per sota del doble dígit, encara que en el seu cas es deu al fet que encara no ha rebut el vent a favor de les pujades de tipus d’interès. A més es troba a l’espera d’experimentar les sinergies de l’absorció de Bankia. Igualment, Sabadell (5,3%) es troba per sota del 10% en el qual se situa el cost del capital. No obstant això, ha registrat un notable creixement de la rendibilitat en l’últim any. Totes dues entitats catalanes superen a grans bancs europeus com a ING o UniCredit.\nREFORÇ DE LA SOLVÈNCIA\nD’altra banda, l’informe posa de manifest el reforç de la solvència de la gran banca espanyola. “La mitjana del ràtio CET1 dels cinc principals bancs espanyols és del 12,5%, la qual cosa suposa un increment sostingut en els últims trimestres”, indica el document. No obstant això, puntualitza que encara se situa a més de 2,5 punts percentuals per sota de la mitjana dels seus grans parells europeus, que estan entorn del 15%.\nA més, apunta que l’augment de la taxa d’impagaments, una vegada es van acabar les moratòries als préstecs i les ajudes de les institucions públiques, no ha tingut la intensitat esperada, la qual cosa està permetent disminuir les dotacions per impagament, millorar els resultats i tornar a pagar dividends i recomprar accions.\nA més, destaca la disminució del cost de crèdit en els últims 12 mesos en un context en el qual ja no estan vigents les moratòries, la qual cosa mostra “una solvència generalitzada en els clients de les entitats bancàries espanyoles”. De la mateixa manera, afegeix que el gran increment del volum de préstecs en vigilància especial experimentat en 2021 no s’està reflectint en un increment similar de la mora de moment i que fins i tot s’observa una disminució de crèdits.\nEn aquest sentit, Accuracy indica que la contenció de la mora i la disminució generalitzada del cost de risc demostra que “tant persones físiques com empreses estan sent capaces de fer front a les seves obligacions de pagament” i que el mercat secundari de préstecs senar performing lloen (NPL) està permetent als bancs “desinvertir els seus actius no estratègics de manera eficaç, reduint el seu risc de crèdit i disminuint la seva necessitat de capital”.\nPel que fa a les dotacions de provisions, hi ha diferència entre les entitats i els experts de la consultora expliquen que no està marcada directament pel creixement del negoci. “La presència en diferents geografies i les pròpies polítiques de cada banc marquen el creixement o decreixement d’aquesta partida”, valoren, i recorden que veníem d’anys de provisions rècord.\nQuant a les perspectives del sector, Accuracy considera que la banca espanyola s’enfronta amb “relativa posició de força” a nous fenòmens adversos en el curt termini i a tendències de fons que suposaran una transformació en profunditat i que requeriran a mobilització de grans recursos. Així i tot, estima que l’escenari és de “moderat optimisme” per als bancs espanyols durant els pròxims trimestres.\nREPTES DE LA BANCA\nDigitalització. Totes les entitats ja ofereixen serveis, atreuen clients, permeten contractar tot tipus de productes i assessoren a través dels canals digitals. No obstant això, Accuracy apunta que per a aconseguir una digitalització reeixida, el servei ha de ser més personalitzat, la qual cosa requereix fortes inversions en anàlisis de dades.\nRegulació. D’altra banda, destaca el repte de complir amb requisits tradicionals (capital, riscos) amb nous requeriments en altres camps (canvi climàtic, ciberseguretat) sense llastrar la generació de negoci.\n#eua, #europa, #rendibilitats\nDeutsche Bank relleva al CEO de DWS després de la batuda per descomptat ‘greenwashing’\nLa inflació dels EUA es dispara al 8,5% i fica pressió a la Fed per a pujar tipus


La sorprenent Llei de Telecomunicacions de Bolívia. | Espai Alliberat\n« El 15-M i l’esquematisme revisionista\nTret del Poder tot és il.lusió. Part I »\nLa sorprenent Llei de Telecomunicacions de Bolívia.\nEls capitalistes denominen llibertat de premsa a la llibertat de suborn de la premsa pels rics, a la llibertat d’utilitzar la riquesa per a fabricar i falsejar l’anomenada opinió pública. Els defensors de la “democràcia pura” també es manifesten de fet en aquest cas com a defensors del més immund i venal sistema de domini dels rics sobre els mitjans d’ilustració de les masses, resulten ser mentiders que enganyen al poble i que amb frases boniques , belles i falses fins a la medul distreuen de la tasca històrica concreta d’alliberar la premsa del seu subjugació pel capital.\nAny 1997 Llei de Telecomunicacions de Bolívia.Els mitjans privats controlaven el 98% de les llicències. La nova Llei del govern Evo pretèn trencar aquest monopoli dels mitjans privats que orquesten campanyes antiguvernamentals en favor dels interessos de l’oligarquía boliviana I le tesis de l’imperialisme informatiu de la CNN ianqui.\nLes ràdios lliures a Catalunya I a Barcelona en concret tenen ja un llarg recorregut. Símbol de les incipients llibertats de la primera “democràcia” post-franquista I sobretot expressió de l’autorganització popular I les lluites veïnals(doncs moltes ràdios comunitàries I lliures tindràn les seves primeres seus als locals de les associacions de veïnes). Han sigut des del seu inici un projecte diferent I alternatiu a les radio-formules I emissores més o menys institucionalitzades. Incòmodes per a el poder I sobretot per a un espectre radiofònic amb objectius cada cop més interferits per la recerca del benefici per sobre dels continguts. Les ràdios lliures han anat guanyant-se per diferència, un espai propi I diferenciat en quant al format I els continguts.\nÉs per això o precisament contra això que les veus interessades en una regularització del sector, apunten entre d’altres coses a donar rang legal a aquesta tendència de mercantilització de l’espai radiofònic I d’expoliació dels espais comunitaris en els seu benefici. Les noves Lleis de Telecomunicacions en projecte a l’Estat Espanyol parlen d’una vulneració dels mínims d’espai per a les ràdios comunitàries I associatives proposades en un primer moment. Fent impossible així aventurar fins a quin punt arribarà la degradació I l’atac a la pluralitat del medi.\nNo podem llavors més que alegrar-nos de la decisió del govern popular de Bolívia que juntament amb d’altres processos oberts a l’Amèrica Llatina són com va més va un exemple, inspiració I esperança.\nLa sorprenent Llei de Telecomunicacions de Bolívia\nHavia de ser Bolívia. El país pioner de la comunicació popular, el país on es va aixecar la primera ràdio sindical i minera al 1947, aixeca ara una llei sorprenent que dóna a cada qui el que correspon.\nLa nova Llei General de Telecomunicacions, Tecnologies d’Informació i Comunicació, recentment aprovada per l’Assemblea de l’Estat Plurinacional de Bolívia, distribueix així les freqüències de radi i televisió:\n►Per al sector públic-estatal, el 33 per cent.\n►Per al sector privat-comercial, el 33 per cent.\n► Per al sector social-comunitari, el 34 per cent.\nQuan vam llegir aquesta Llei, ens pessiguem per saber si estàvem somiant o desperts.\nI després, comencem a celebrar aquesta enorme conquesta en la difícil tasca de democratitzar les comunicacions.\nPerquè si les freqüències de ràdio i televisió són un bé públic, si pertanyen a la societat en el seu conjunt, amb quin dret han estat monopolitzades i *mercantilizades pel sector privat? A Bolívia, com a l’immensa majoria dels països llatinoamericans i del Carib, l’empresa privada amb finalitats de lucre acapara més del 90 per cent d’aquestes freqüències (de vegades, el 99 per cent!).\nSi hi ha tres sectors (el públic, el privat i el comunitari) just és que aquestes freqüències es distribueixin equitativament entre els tres. L’Assemblea de Bolívia, amb audàcia, reserva per al tercer sector el 34 per cent, dividint aquest en 17 per a les organitzacions socials i comunitàries i l’altre 17 per als pobles i nacionalitats indígenes que en aquest país germà són una gran majoria de la població.\nJa l’empresa privada boliviana està xisclant perquè diuen que amb aquesta distribució “es viola la llibertat d’expressió”. Cap violació. La veritable violació és el monopoli de les freqüències instal·lades des de fa dècades als nostres països.\nQue les freqüències en mans de l’Estat poden tornar-se governamentals i no veritablement públiques? Per descomptat, és un gran perill. Però també les freqüències en mans privades poden oblidar la seva responsabilitat social i defensar interessos de polítics corruptes. I això no és un perill, sinó una trista realitat en molts mitjans de comunicació que per guanyar diners perden els seus valors ètics.\nFelicitem al govern de Bolívia, a les organitzacions indígenes i socials, a *ERBOL, a les xarxes de dones, a tots els comunicadors i comunicadores que han lluitat des de fa anys per aconseguir una llei com aquesta que posa les coses en el seu lloc. Una llei democràtica i *democratizadora.\nI desitgem que els *assambleístes d’Equador, de Paraguai, de Mèxic, de Guatemala, d’altres països de la regió llatinoamericana on s’estan discutint lleis de comunicació, prenguin exemple de l’Estat Plurinacional de Bolívia.\nThis entry was posted on Setembre 18, 2011, 10:11 pm and is filed under Espai Alliberat. Bloc informatiu del programa Ona Lliure. You can follow any responses to this entry through RSS 2.0. You can leave a response, or trackback from your own site.


Montilla creu que l'amnistia "és un camí que no portarà més que frustració" La República\nL’expresident de la Generalitat no veu “gaire possible” un nou tripartit perquè “ERC no és la d’aquells temps”\nJosé Montilla, expresident de la Generalitat / PSC\nL’expresident de la Generalitat José Montilla no creu que l’amnistia sigui una bona opció perquè els polítics independentistes surtin de la presó. “És escollir un camí que crec que no portarà més que frustració”, ha dit en una entrevista a ‘El Punt Avui’. Encara que Montilla és partidari que els presos puguin sortir per aconseguir “una baixada de la tensió i la reconducció del conflicte polític”, recorda que l’amnistia implicaria fer una llei al Congrés amb suficient suport parlamentari, de manera que seria “difícil”. D’altra banda, i en relació a les eleccions del 14-F, l’expresident no veu “gaire possible” que es pugui reeditar un tripartit com el del seu govern perquè ERC “no és la d’aquells temps” i “no hi ha les condicions”.\nSegons Montilla, la correlació de forces al país “ha canviat” i hi han aparegut actors nous que fan que un tripartit com el que ell va liderar, amb PSC, ERC i ICV, sigui complicat. “Els temps han canviat i les posicions del partits també”, resumeix l’expresident, que tot i així no descarta “acords puntuals” amb els republicans ni que el pacte es pugui donar “en un futur llunyà on tot és possible”.\nAmb tot, l’expresident recorda que ERC “ja ha dit molt clar” que no pretén pactar amb els socialistes i admet que, probablement, la situació dels presos independentistes “també distorsiona l possibilitat d’arribar a acords”.\nEn relació als presos, el també exministre insisteix que el camí de l’amnistia serà “frustrant” però apunta que a alguns actors polítics “ja els interessa crear frustració per continuar criticant”. A més, recorda que altres sectors diuen que una amnistia és “incompatible” amb la Constitució i que, per tant, una eventual llei que superés els tràmits parlamentaris hauria de tenir “consistència” perquè els tribunals no la tombessin. No veu tan difícil el camí de la reforma de la sedició al codi penal o dels indults, que creu que es poden anar treballant en paral·lel sempre amb l’objectiu de rebaixar tensió.\nA l’entrevista, Montilla també defensa el paper del president del govern espanyol, Pedro Sánchez, respecte al diàleg amb el Govern català i assegura que hi ha hagut “més que gestos” en aquesta direcció. Tot i això, remarca que “és molt difícil dialogar amb algú que va a la taula forçat pel seu soci –ERC-“, i amb unes eleccions ja anunciades.\nEn ser preguntat pel final del mandat del president de la Generalitat, Quim Torra, que va ser inhabilitat, Montilla creu que és “un final agònic” que ha implicat “un temps perdut” durant el període d’interinitat fins a les eleccions. “Ha estat un temps perdut en un moment en què perdre el temps és fer perdre el temps a la gent i endarrerir la possibilitat d’abordar realment els problemes de fons que té aquest país en un context de pandèmia terrible”, lamenta.


Maquillatge religiosa del nou Congrés aclaparadorament cristià - església religiosa, mary mare història, història de jesus - notícies - Pujiang Fengming religiosa icones Art Co, Ltd\nMaquillatge religiosa del nou Congrés aclaparadorament cristiana\nCongrés dels Estats Units és tan Christian avui com ho va ser en la dècada de 1960, segonsuna nova anàlisiper Pew Research Center.\nGairebé 91 per cent dels membres de la convocatòria de Congrés 115 dimarts (3 de gener) es descriuen com cristià, en comparació amb 95 per cent de congressistes que serveix de 1961 a 1962, segons dades del Congrés compilat per crida a Roll CQ i analitzats per Pew.\nQue ve fins i tot com theshare dels nord-Americans quees descriuen com cristià(ara a 71 per cent) ha disminuït en aquella època, Pew investigadors van observar.\nI, en conjunt, Congrés és molt més religiosament afiliades que el públic en general.\n"Per què l 'nones' crescut en el públic, però no entre el Congrés?" askedGreg Smith, director d'investigació de Pew, referint-se a les persones que comprovi "cap" en enquestes demanant la seva religió associat.\n"Una explicació possible és gent digui'ns que vols voten més aviat per un representant elegit que és religió que per un que no és religiosa."\nSmith va assenyalar enquestes passades Pew, entre ells el de gener de 2016 que demanava si weremore votants o menys propensos a votar per un candidat presidencial, que no creu en Déu. Més de la meitat va dir que seria menys propensos a votar per un candidat nonbelieving, 10 vegades el nombre de persones que va dir que seria més probable a votar per tal candidat.\nI el 2014, Smith va dir, un 60 per cent de ofadults en la EUA va dir Pewit era important per a ells que els membres de Congresshave fortes creences religioses.\n"Ser un nonbeliever és una responsabilitat política", va dir.\nMentre que el nou Congrés 115 principalment aspectes com l'última (i la 87ththat convocada el 1961), la noves Congressdoes inclouen set menys Protestants, catòlics més quatre i sis cristians menys en el seu conjunt.\nQue imita un canvi en el públic, segons toAleksandra general Sandstrom, editora i autor principal de l'informe de Pew: igual que la resta del país, el Congrés ha esdevingut menys Protestant. La quota de Protestants al Congrés ha caigut del 75 per cent a 56 per cent des de la dècada de 1960, mentre que el percentatge de catòlics ha saltat del 19 per cent a un 31 per cent.\nI 13 per cent dels seus nous membres afiliats amb religions no cristians, gairebé doblar la quota de membres correspon no cristià, segons el Pew. Més de la meitat dels estudiants de primer any no cristians els jueus (8 per cent), la major part dels jueus en qualsevol classe de primer any, investigadors van observar, encara Sandstrom deia que les dades només estava disponible a 2011-2012.\nCristians, tant Protestant i catòlica, no només demogràfica a superant a la població en general en el Congrés. També hi ha una porció més gran de jueus membres del Congrés (9 per cent) que hi ha de nord-Americans jueus del país en el seu conjunt (2 per cent).\nRepresentació per budistes, els Mormons, musulmans i cristians ortodoxos al Congrés és aproximadament proporcional a la seva mida de la població.\nButthe creixent nombre de nord-Americans sense afiliar religiosament, incloent-hi els ateus i agnòstics, sent poc representades.\nConformen les nones 23 per cent de tots els nord-Americans, segons el Pew, però només un 0,2 per cent del Congrés: només rep. Kyrsten Sinema, un demòcrata de Arizona, descriu a si mateixa com religiosament sense afiliar.\nQue és "100 vegades literalment" com molts Americans religiouslyunaffiliated com religiosament hi ha unaffiliatedmembers del Congrés, va assenyalar outCasey Brescia, comunicacions associat per a la coalició Secular per als Estats Units.\nHi ha més ateu nord-Americans (poc més 3 per cent) que jueu (una altra vegada, 2 per cent) o musulmà, hindú o budista (cada, menys de 1 per cent), segons el Pew últimaPaisatge religiosa dels EUAL'estudi.\nSinemano s'identificacom a nontheist, ateu o nonbeliever, que significa que no hi són no obertament ateu membres del Congrés i no han estat ja rep. Pete Stark, un demòcrata de Califòrnia, va ser destituïts del seu càrrec el 2012, Hemant Mehta va escriure sobre l'amable ateubloc.\nBrescia "hi ha un preu per córrer com un candidat obertament nonreligious, però és no gairebé tan important com ho va ser en el passat, i és no gairebé tan prohibitiu com un munt de legisladors són reticents a expressar la seva falta de fe obertament o córrer com a candidat a nonreligious," va dir.\nPer la coalició Secular per recompte dels Estats Units, va dir, com a mínim 11 candidats obertament religiosament sense afiliar guanyar les oficines estatals i molts més corria en el cicle electoral del 2016.\nDiferències en les cambres, festes\nAfiliació religiosa difereix en la Cambra de representants i Senat, partit polític andby.\n"Dels membres del Congrés no cristians, la majoria són a la casa i la majoria són demòcrates," va dir Sandstrom. "Hi ha només dos no - Christian Republicans al Congrés, i un d'ells és un nou membre del Congrés, així el contingent no cristià doblat entre el darrer Congrés i aquesta".\nTots menys dos 293 republicans en el nou Congrés són cristians. Aquells són rep. Lee Zeldin de Nova York i representant David Kustoff de Tennessee, dos dels quals són jueus.\n242 demòcrates al Congrés són també aclaparadorament Christian (80 per cent). Però els demòcrates també inclou 28 jueus; tres budistes; tres hindús; dos musulmans; un Unitària Universalista; Sinema, la religió sense afiliar un membre del Congrés; i 10 membres que va indicar la seva afiliació religiosa, segons el Pew.\n"És també cal destacar que la majoria dels no-cristians en el Congrés són jueu," va dir Sandstrom. "En tots els anys que he analitzat, tots els Republicans al Congrés que no han estat Christian han estat jueves."\nTant la casa (91 per cent) i el Senat (88 per cent) són majoria Christian-específicament, Protestant (55 i 58 per cent, respectivament). Un terç de la casa és catòlica, en comparació amb withone trimestre del Senat i tots els cristians ortodoxos cinc al Congrés són membres de la casa.\nEl Senat inclou ninemembers només de les religions no cristià: vuit són jueus, i el senador Mazie K. Hirono, un demòcrata de Hawaii, és budista.\nCrida a Roll CQ compilat les seves dades a través de qüestionaris i seguiment trucades a oficines dels congressistes i candidats, segons el Pew.\nUn parell de: Visió un sacerdot oriental ortodoxa catòlica relacions\nSegüent: Solemnitat d'icones religioses de fusta de Sts Pere i Pau\n© Pujiang Fengming religiós icones Art Co, Ltd | Sitemap


Mor un nadó a Castelló després d'haver rebut cops al cap per part del seu pare | NacióDigital\nMor un nadó a Castelló després d'haver rebut cops al cap per part del seu pare\nEl jove ha estat ingressat a presó i la mare a un centre de menors\nper NacióDigital , 15 de setembre de 2020 a les 14:51 |\nUn nadó de pocs mesos d'edat ha mort a Almassora, a Castelló, a causa d'unes ferides provocades pel seu pare contra els barrots del bressol. El jove ha ingressat a presó i la mare, menor d'edat, ha estat ingressada en un centre de menors pels mateixos fets.\nEls fets van tenir lloc el passat diumenge en un domicili d'Almassora. Els pares del nadó el van traslladar a un centre de salut per diverses lesions i des d'allà el van enviar a l'hospital. Els pediatres, segons ha avançat el Diari de Girona, van alertar que la lesió que presentava el menor era incompatible amb la d'un accident, tal com al·legaven els progenitors, i ja hi havia un expedient per uns possibles maltractaments anteriors.\nEls pares van ser detinguts, acusats de maltractaments en l'àmbit familiar amb resultat de lesions greus. Posteriorment, un jutjat va decretar l'ingrés a la presó per a ell i la mare va ingressar en un centre de menors, segons ha pogut saber Europa Press. La delegada del govern espanyol al País Valencià, Glòria Calero, ja havia avançat a preguntes dels periodistes en un acte abans de la mort de l'infant que aquest estava ingressat amb "males perspectives", i ha lamentat que un nadó hagi patit tant amb deu mesos.\nLa causa ha estat oberta inicialment per un delicte d'homicidi en grau de temptativa, segons la resolució adoptada a data d'aquest dilluns abans de la mort de l'infant, de manera que, un cop es rebi constància de la defunció, la qualificació dels fets canviarà."\nPaís Valencià, País Valencià, homicidi, filicidi, Castelló, nadó, assassinat, policia espanyola


066: Any II | Rosca amb all\n← 065: Mohâtros, ês valencians! 067: Vetero per part de pare →\n2 pensaments a “066: Any II”\nbanyer 15 de novembre de 2007 a les 21:51\nI dius que estaràs tu en la portâ com la xicona de la foto?? sense res més que una careta del miquimaus???\nBé, asperem que acabeu bé, per a que vos pugueu presentar prompte al grammy, o a l’Oscar (jaenada no, l’atre) o a l’Ovidi….\nQue vaja bé, mari!!\nvalldalbaidi 30 de novembre de 2007 a les 19:26\nDoncs sí, li traus més partit que jo (a mi sols em va a 46,6 Kb quan vol anar bé)… i espere el CD amb ànsia (i ansietat també (?))


Els primers de l'any\nL'altre dia vaig veure el primer oriol de l'any, el primer capsigrany, el primer tallarol de garriga i el primer balquer, en qüestió de poques hores. I haig de dir que és una cosa que realment em fa il·lusió. Ocells que tinc força vistos em fan saltar de content quan els veig per primer cop a l'any. No sé per què em fa tanta il·lusió però penso que probablement és com retrobar-te amb un bon amic que fa més de mig any que no veus.\nHome feliç després d'observar un primer migrant de l'any\nA més, hi ha un factor subconscient que estic segur que influeix. Crec que en el fons del meu cervell hi ha com una veueta que va dient "¿i si aquest any no tornen? ¿no és una mica tard? l'any passat ja n'havia vist algun...", així que quan veig el primer aquesta veueta interior diu "uf, sí que han tornat!" i això es tradueix en un bot: "oriol mascle a les 10 en punt!" Alguna vegada he tingut la sensació que algun company ornitòleg té el mateix sentiment quan en alguna conversa em diu que està estranyat que aquest any encara no ha vist tal o qual ocell. Tranquil, arribaran!\nHi ha una altra cosa que probablement també influeix en el sentiment positiu que provoca la visualització d'un ocell estival. Tots nosaltres estem condicionats, associant estímuls concrets (so, visió, olor) a situacions o sentiments familiars. L'estímul, encara que sigui percebut de forma simple o breu, automàticament dispara el sentiment associat. L'estímul, a més, no necessita ser directament la cosa que ens produeix el sentiment sinó una tercera cosa que associem a allò.\nEn una ocasió vaig fer un curs per parlar en públic en el que es donaven indicacions per superar la típica por escènica, que és òbviament el gran escull de l'orador principiant. Una tècnica interessant consistia a fer alguna acció repetidament mentre pensaves en una cosa molt bona que realment t'hagués passat, repetint acció i pensament tantes vegades com calgués. Per exemple, fer petar els dits dues vegades mentre pensaves en el moment en què vas experimentar una situació positiva o fins i tot de triomf (aprovar un examen, cobrar uns diners, rebre un premi). Amb una mica de pràctica, senzillament fas petar els dits i et puja la moral. Ho pots reforçar més si ho fas davant del mirall i et lies a fotre crits d'eufòria. Ridícul? Ok, però quan puges a la tarima o l'escenari, fas petar els dits dissimuladament i, oh, màgia, funciona!\nDoncs bé, estic segur que això és el que passa quan, per exemple, escolto el primer rossinyol de l'any. El meu subconscient associa el cant melòdic del rossinyol amb un dia assolellat, càlid, tranquil, en un lloc agradable... El condicionament al que estic sotmès fa que el sol fet d'escoltar aquell cant de cop em vinguin tota una sèrie de sensacions agradables encara que en aquell moment realment no hi siguin: potser és un dia tapat, fred i estic al costat d'una carretera sorollosa però l'associació amb la sensació principal preval sobre les altres.\nTotal, que aquests dies estic rebent estímuls a punta pala que tenen el meu comportament completament condicionat. Tenint en compte que les sensacions són més que agradables, benvingudes siguin.\nI, ara que ho penso, encara haig de veure bosqueta vulgar, tallarol emmascarat, hortolà, aligot vesper i falcó mostatxut entre d'altres. Espero no veure-ho tot de cop el mateix dia sinó potser descobriré què és un ornitorgasme...\nUnknown 24 d’abril de 2014, a les 17:21\nDes de la meva ignorància ornitologica ho puc entendre perfectament. A mi em passa cada vegada que veig una espècie nova, cosa que no costa gaire....quasi totes son noves. Diumenge passat vaig veure el meu primer trencalòs, vaig anar tot el dia flipada de contenta!\nAbel Julien 24 d’abril de 2014, a les 17:32\nUau! Molt bé, Maria. Crec que tots recordem el nostre primer trencalòs!\nBirdBrother admin 25 d’abril de 2014, a les 0:39\nFa un parell de setmanes estava patint per si no tornaven els falciots....jeje.\nAbel Julien 25 d’abril de 2014, a les 18:52\nTranquil·la, ja ho deia el poeta: "volverán las oscuras golondrinas"\ni pots substituir golondrinas per vencejos i serveix igual...\nMontserrat 25 d’abril de 2014, a les 1:47\nPerfecte, són les sensacions que tinc dins del meu petit espai donant-lis la benvinguda amb visió i oïda\nM'agrada el teu blog!!!!!!\nAbel Julien 25 d’abril de 2014, a les 18:54\nVeig que alguns feelings que explico per aquí són més universals que no em pensava. Ja m'està bé, em sento molt més acompanyat!\nMàrius 27 d’abril de 2014, a les 21:43\nCom sempre, molt d'acord, he recomanat el teu apunt:\nAbel Julien 27 d’abril de 2014, a les 22:34\nMoltes gràcies, Màrius. I per cert, molt ben explicat en el teu article com els ocells fan servir fotoperíode de rellotge anual.\nPedra Seca. Barraques i Cossiols 29 d’abril de 2014, a les 14:13\nAquest any s'han retardat molt les orenetes i els falciots, tinc anotades les dades que els veig des de fa uns anys i aquest any al Pla de Santa Maria i aquest any tard , tard.\nAbel Julien 29 d’abril de 2014, a les 18:12\nSí, a mi també m'ha semblat que les orenetes han arribat una mica més tard aquest any. He fet una mirada ràpida a l'ornitho i sembla que efectivament es va trigar una mica més a veure el gruix de l'arribada.\nPerò finalment van arribar! :-)


Exitosa Lan Party Lleida que torna a celebrar-se després de deu anys |\nEl paer en cap, Miquel Pueyo, i la tinent d’alcalde Jordina Freixanet assisteix a la cloenda d’aquesta cita tecnològica anunciant el compromís de continuïtat\nEl Màgical Media ha acollit aquest cap de setmana de forma exitosa la primera Lan Party Lleida que se celebra després de la pandèmia. Una cita tecnològica dirigida especialment als joves interessats en les competicions en línia i esports electrònics, que feia deu anys que no se celebrava a la ciutat i que ha exhaurit el nombre de places tot just obrir-se el termini d’inscripcions. D’un aforament previst per a 150 persones, se n’han copat 142.\nEl paer en cap, Miquel Pueyo, i la tinent d’alcalde Jordina Freixanet han assistit aquest migdia a la cloenda d’aquesta trobada que promou la Paeria en col·laboració amb la Diputació de Lleida, i en la qual han participat equips d’arreu de l’Estat, referents de jocs electrònics molt coneguts com la League of Legends o Valorant. Precisament, la cloenda ha permès fer el lliurament dels premis als guanyadors dels dos tornejos esmentats, en què UCAM i Temporal Name han estat els campions.\nNoé Bosch, president de Gamesports Lleida, organitzador de la Lan Party, ha facilitat les dades de la present edició, que conviden a l’optimisme. Només durant la jornada del dissabte van passar entorn de 400 persones pel Magical per assistir de forma presencial a algun dels tornejos, mentre que unes 2.000 ho van fer de manera telemàtica, connectant-se a les retransmissions a través del twitch.\nDavant el balanç positiu de l’edició, l’alcalde ha garantit la continuïtat de la Lan Party Lleida. Un compromís que els organitzadors han acollit amb satisfacció i davant el qual es plantegen el repte de continuar creixent en nombre de participants, sense haver de deixar l’escenari del Magical. Si més no, de moment, ja que des de Gamesport triaran espai en consonància al creixement que vagin tenint en les properes edicions.\nActualitatAjuntamentAjuntament de LleidaExitosa Lan PartyGamesportsLaan PartyLleidaLleida ciutatNoticies LleidaPaeriaTecnologiA\nDurant l’acte, s’ha fet entrega dels premis Caragol Bover, per a la cineasta Carla Simón i tot l'equip d'Alcarràs, i Caragol Llimac, per al Lleida Esportiu\nL’Aplec del Caragol ha arrencat avui els actes de la seva XLI edició amb el tradicional pregó oficial de la celebració, que també enceta els actes de la Setmana Cultural de la Fecoll, que es desenvoluparà al llarg d’aquesta setmana, abans del colofó festiu del cap de setmana.\nEl pregó d’enguany ha anat a càrrec del periodista i empresari Tatxo Benet, qui amb un to lleuger ha recordat diferents anècdotes i ha fet una crida a millorar l’autoestima dels lleidatans. “Portem dos anys esperant aquest Aplec, que és una Festa Major de Catalunya on tots ens agermanem per a passar-ho bé”, ha afirmat.\nEl paer en cap, Miquel Pueyo, ha agraït a Benet la seva “profunda fidelitat a la terra” i ha traslladat “als organitzadors, caps de colla i espónsors el reconeixement per haver mantingut viu l’esperit de l’Aplec durant dos anys molt difícils”. “Com a alcalde de Lleida desitjo que l’Aplec d’aquest 2022 revalidi l’èxit de participació que l’avala durant tots els seus anys d’història, que sigui també un èxit dels del vessant turístic, i a tots a totes, us animo a gaudir d’un espai ciutadà que esdevé gairebé una petita ciutat dins de la ciutat que convida a conviure, celebrar i passar-ho bé”, ha afegit Pueyo, qui també ha felicitat als guardonats en la vetllada.\nEn nom de la Federació de Colles de l’Aplec (Fecoll), el seu president, Ferran Perdrix, ha explicat que enguany, després de mil dies d’espera, “recuperem la normalitat i tornem a tenir Aplec”. “Ara cal mirar endavant i tornar a conviure al recinte, després de dos anys inventant activitats per mantenir esperit de l’Aplec viu, ara en tenim més ganes que mai”, ha declarat.\nDurant l’acte també ha tingut lloc el lliurament dels premis Caragol Bover, Caragol Llimac i del X Concurs de Rodolins i Versos Satírics “Memorial Jordi Plens”. La distinció de Bover ha estat per a la directora de cinema Carla Simón, responsable de l’èxit d’Alcarràs, la pel·lícula que ha portat el món de la fruita del pla de Lleida al primer pla, amb premis com l’Ós d’Or de la Berlinale. Ha recollit el guardó la seva directora, Carla Simón, acompanyada per tot l’equip de la pel·lícula, i ha destacat que “aquest és un premi molt especial perquè el podem recollir tots junts” i que al film era “inqüestionable” que hi hagués una escena on la família protagonista menjar caragols. Pel que fa al Llimac, ha estat per al Lleida Esportiu. El president Luis Pereira, en nom de la nova junta del club, ha recollit la figura acreditativa i ha destacat que confien consolidar el canvi en el rumb de l’entitat “pel bé de la ciutat”. Quant al concurs de rodolins, la premiada ha estat Noèlia Marín Roy, que és cap de la colla Camí de Montcada.\nL’edició de l’Aplec d’enguany té previst reunir 13.500 penyistes, repartits en 106 colles i rebre uns 200.000 visitants. Tots plegats, consumiran unes 13 tones de caragols.\nEl pregoner Tatxo Benet ha animat els lleidatans a gaudir de la celebració, “una festa major de Catalunya on tots ens agermanem per passar-ho bé”, mentre que el Paer en Cap, Miquel Pueyo, ha traslladat als organitzadors “el reconeixement per haver mantingut viu l’esperit de l’Aplec durant dos anys molt difícils”\nCommemoració del 50è aniversari de l’Assemblea de les Terres de Lleida\nL’Ajuntament de Lleida organitza un acte de Memòria Democràtica en record d’aquesta entitat catalanista, a la qual assistiran diversos membres que van pertànyer a l’organització\nLa professora d’Història Contemporània de la Universitat de Lleida, Antonieta Jarne, dissertarà el 7 de febrer, a les 19 h, a la sala Alfred Perenya, sobre ‘L’Assemblea de les Terres de Lleida o el catalanisme popular antifranquista’, en l’acte de Memòria Democràtica que l’Ajuntament de Lleida ha organitzat per a recordar el 50è aniversari de la constitució d’aquesta entitat catalanista.\nL’acte, que comptarà amb la presència de diversos membres que van pertànyer a aquesta organització, serà amenitzat amb les cançons del músic lleidatà Joan Baró i per participar-hi, cal fer inscripció prèvia a l’a/e: memoriademocratica@paeria.cat o al telèfon 973700457.\nEl 7 de novembre de 1971 es va constituir l’Assemblea de Catalunya que va esdevenir una de les principals organitzacions de l’antifranquisme a Catalunya. Aquesta entitat tenia un component transversal amb l’objectiu d’aconseguir 3 fites: amnistia, llibertat i estatut d’autonomia. A més dels partits polítics, en van formar part forces de diversa índole, com ara organitzacions sindicals, grups professionals, representants del moviment universitari, del moviment veïnal, grups confessionals cristians, assemblees comarcals, etc.\nA la reunió d’aquesta entitat antifranquista van assistir-hi 14 persones de les comarques de Ponent en representació del Partit Socialista Unificat de Catalunya, Comissions Obreres, Comissions Pageses, Front Nacional de Catalunya i una persona que estava en els no adscrits. Entre els punts acordats en aquesta reunió de Barcelona es va acordar impulsar i crear propostes alternatives que vinguessin del món comarcal o local, afavorint el màxim d’autonomia. La més primerenca en constituir-se va ser l’Assemblea de les Terres de Lleida que es va reunir per primera vegada, a l’església Santa Maria de Balaguer, el dia 7 de febrer de 1972. La realització d’aquest acte a la capital de la Noguera va ser la impossibilitat de fer-lo en altres espais de la ciutat de Lleida.\nA la reunió, hi van assistir persones de les comarques de l’Alt Urgell, les Garrigues, la Noguera, el Pallars, el Segrià i l’Urgell. També hi havia representants del PSUC, Comissions Obreres, Comissions Pageses, Joves Democràtics, Dones Democràtiques, Front Nacional de Catalunya i persones que hi assistien a títol individual. A partir de la seva constitució començaren a produir-se diverses accions de denúncia de la dictadura i de reivindicació de la recuperació de les llibertats del nostre país.


Descolonització i Despatriarcalització de i des dels Feminismes d’AbyaYala | Suds\nLa tercera edició de la sèrie Feminista Sempre, Descolonització i Despatriarcalització de i des dels Feminismes d’AbyaYala, inclou la veu d’Ochy Curiel i María Galindo, dues feministes llatinoamericanes representants dels feminismes no hegemònics.\nCuriel i Galindo plantegen una crítica profunda al rol que molts estats, organismes internacionals i ONG de cooperació al desenvolupament han tingut als anomenats països del Sud, ja que segons les autores han cooptat i instrumentalitzat els sabers i pràctiques feministes i els han emmascarat en una categoria de gènere que despolititza i tecnifica la perspectiva feminista, desplaçant a les dones com a subjecte polític del feminisme.\nPer a Ochy Curiel, la descolonització implica un exercici tant de pensament com d’acció. Suposa una comprensió de processos històrics com el colonialisme i els efectes que aquest ha tingut en establir jerarquies racials, de classe, de sexe o de sexualitat. Tenint en compte això afirma l’autora, s’han d’impulsar pràctiques polítiques col·lectives enfront de les opressions produïdes per aquestes jerarquitzacions, com el racisme, el classisme, i l’heterosexualitat, entre d’altres.\nEn aquest marc, l’autora colombiana planteja la necessitat que la descolonització travessi al feminisme tant en les seves teories com en les seves pràctiques polítiques. Per exemple, ella critica la contínua representació hegemònica universal de “la dona” construïda sobre experiències de dones blanques i de classe mitjana. Després, l’autora ressalta la importància de no fragmentar les opressions, i critica l’heterosexualitat com a règim polític.\n“El feminisme decolonial assumeix que un feminisme que no és antiracista és racista, un feminisme que no sigui anticlasista és classista i un feminisme que no estigui lluitant contra els efectes de l’heterosexualitat, com a règim polític, és “heterosexista”, conclou Curiel.\nPer la seva banda, sota les idees d’una “fallida revolució feminista” Maria Galindo assegura que “hi ha una sèrie d’institucions que han anat devorant-li-ho (al feminisme), institucionalitzant-ho i tractant d’anul·lar el seu poder subversiu”.\nUn dels conceptes claus que Galindo analitza, i critica amb duresa, és el de “gènere”. L’autora boliviana assegura que la categoria de gènere ha sofert un procés de banalització i simplificació extremes provocat per la dinàmica de les ONG i la cooperació internacional.\nAixí, Galindo proposa la despatriarcalització com a nou punt de partida, com a reinvenció del feminisme, perquè suposa una metodologia de pràctica política amb la capacitat de desmantellar els mandats i estructures de la dominació patriarcal.\nAixí Galindo conclou:\n“El problema no és ocupar amb dones la casa de l’amo, dones a les comissaries, als exèrcits, als parlaments, a les alcaldies o als mers governs. El problema i el desafiament és la capacitat de posar en qüestió les pròpies estructures, lògiques i sentits de totes i cadascuna d’aquestes institucions”, assegura Galindo.


Saló restaurant.\tUna taula ben parada, un servei professional acurat i la vista de la platja del Garbí i del Port Esportiu de Sant Carles és el que trobareu al Saló Restaurant. Posem sempre els cinc sentis perquè tant un àpat familiar com d’una empresa sigui tot un èxit.\nSaló de banquets.\tAl Restaurant Varadero La Ràpita som experts en l'organització de grans esdeveniments. Us oferim un ampli ventall de menús i un servei professional perquè el vostre dia especial sigui inoblidable.\nTé una capacitat per a 350 persones, que alhora es pot dividir en dos, amb una capacitat de 150 i 200 persones respectivament. A més, comptem amb tot l'equipament necessari per fer reunions d'empresa, presentacions de productes, conferències i rodes de premsa.\nRestaurant terrace.\tNo hi ha res com un bon àpat a la fresca mirant la platja del Garbí. La nostra cuina i un bon servei faran la resta. Hi podeu menjar a la carta o triar qualsevol dels menús gastronòmics.