Montserrat Tura parla sobre els 40 anys d'ajuntaments democràtics - Canal 10 Empordà\nMontserrat Tura parla sobre els 40 anys d'ajuntaments democràtics\nMontse Tura reivindica el poder local com a canalitzador de les millore en qualitat de vida de la gent i el considera no supeditat a cap altre. Divendres va parlar de les riqueses i debilitats d'un sistema que, ara fa 40 anys va heretar massa coses del franquisme.\nL'exalcaldessa de Mollet i exconsellera d'interior i de justícia, Montserrat Tura, ha protagonitzat la segona conferència del cicle que ha programat l'Ajuntament com a commemoració dels 40 anys transcorreguts des de les primeres eleccions municipals celebrades en democràcia. Tura va centrar la seva conferència en fer un recorregut per le fites principals assolides durant aquest període, sense oblidar els grans problemes heredats del franquisme ni les renúncies fetes durant aquestes dècades.Anant al principi dels fets, Tura va argumentar que les eleccions municipals feien por al poder establert, d'aquí que només van ser convocades un cop completada la transició i passades les primeres eleccions legislatives guanyades per UCD, un partit, recordava, creat per un exministre franquista.\nCentrant-se en els primers anys del període democràtic, articular els primers ajuntaments no va ser tasca fàcil i a l'hora, per exemple de legislar sobre la gestió del sòl, es van trobar amb un dels pitjors conceptes heredats del franquisme: l'especulació.\nVa recordar aquells moments en què es hi havia una certa unitat d'acció de les forces democràtiques i de progrés. Unitat d'acció, però, que ben aviat es va trencar. Tura creu que CiU hi va tenir bona part de responsabilitat.\nLa tasca dels ajuntaments ha estat fonamental per a la millora de les condicions de vida de la ciutadania, considera Tura. Amb eines fonamentals com la gestió urbanística, els plans territorials, la de les hisendes locals i d'altres. Saltant a l'actualitat, també va demanar ser autocrítics tot apuntant que, si alguna cosa no funciona, no tot és culpa del que es va heretar del franquisme.\nPerò en tot cas, l'ex-alcaldessa i ex-consellera va fer una defensa aferrissada del municipalisme, un poder, deia, que no s'ha de considerar supeditat a cap altre.\nI acabava reivindicant el poder municipal i l'esperit que havia tingut fins fa uns anys.\nEl cicle dedicat a commemorar els 40 anys d'ajuntaments democràtics es clourà dissabte vinent, amb la presentació del llibre "Quaranta anys de democràcia municipal. L’Escala (1979 – 2019). Continuïtats i ruptures", de Pere Guanter, amb pròleg de Joan Manuel del Pozo, professor de la Universitat de Girona, que va ser regidor de l’ajuntament de Girona i conseller d’Educació i que serà present a l'acte. Dissabte, a les dotze del migdia, a l'Alfolí de la Sa.


Troben una dona morta al riu Segre\nper Redacció 30/11/2018 13:22h | Actualitzat a 01/12/2018 08:54h\nEls Mossos d'Esquadra investiguen la mort d'una dona de 65 anys que ha estat trobada aquest matí sense vida al riu Segre de Lleida. Segons han confirmat els Mossos a LleidaDiari.cat, l'avís s'hauria donat al voltant de les 10.15 hores d'aquest matí, en una zona a prop de les comportes del Parc de la Mitjana. Arran dels fets, la policia catalana ha obert una investigació per tal d'esclarir els fets, tot i que, tal com han assegurat, el cos no presenta indicis de criminalitat. Fins al lloc dels fets, també s'hi ha desplaçat una ambulància del Servei d'Emergències Mèdiques (SEM), que no ha pogut fer res per salvar-li la vida a la dona. Davant l'avís, també s'ha activat una dotació dels Bombers de la Generalitat de Catalunya que s'han apropat fins al lloc, molt proper també al centre de piragüisme de Lleida, al barri de Pardinyes. La Guàrdia Urbana, d'igual forma, ha estat present en el lloc.\nAltres fets rellevants en les darreres hores a Lleida\nUna patrulla de la Guàrdia Urbana va anar la matinada del dimecres d'aquesta setmana a les 2.00 hores del vespre al carrer Pallars de Lleida en rebre un avís d’una baralla a l’interior d’un habitatge amb molt soroll. Un cop al lloc, una dona ha obert la porta del pis als agents de la Guàrdia Urbana que s'havien desplaçat fins al lloc de l'avís i en veure’ls els hi ha demanat ajuda perquè la seva parella l’havia agredit davant del seu fill de curta edat.\nEls agents de la Guàrdia Urbana de Lleida desplaçats fins al lloc dels fets han identificat el presumpte agressor com a D.N., de 26 anys i de nacionalitat romanesa, i davant la formalització de la denúncia, van procedir a la seva detenció com a presumpte autor d’un delicte de maltractament en l’àmbit de la llar.\nDetecten a Lleida 6 peticions per bescanviar permisos de conduir falsos


Ningú és Perfecte: Aire\n22 de setembre 2009\nResident, menor de 65 anys, haver perdut una feina assalariada durant el 2009, estar inscrit al servei d’ocupació, haver treballat els darrers tres anys i no rebutjar ni la formació, ni les ofertes de treball que arribin.\nAquests són els principals requisits que cal acomplir per poder optar a l’ajut d’atur que el govern va presentar ahir al matí.\nUna bomba d’oxigen per aquelles persones – famílies- que han vist com la crisi s’acarnissava especialment a casa seva.\n916 euros que poden marcar la diferència entre passar una mala època i entrar en territori d’exclusió social.\nDurant molt de temps els governants d’aquest país van fer-se els sords davant les xifres que parlaven de problemes. Amb el temps, aquests problemes s’han fet tant evidents que era una irresponsabilitat no posar alguna mena de solució urgent.\nEncara que impliqui, inevitablement- el risc a un petit indici de frau- que espero es controli-, encara que sigui una mesura temporal i probablement insuficient.\nPossiblement, si fa alguns anys- quan allò de les vaques grasses- ens haguéssim posat tots plegats a pensar sobre les conseqüències d’una crisi mundial a casa nostra hagués estat més fàcil posar en marxa una proposta que permetés cotitzar-nos nosaltres mateixos l’atur des de la CASS.\nUna llei que es treballa en aquests moments però que no arribarà a temps per molta gent que fa mesos que no troba feina.\nTant de bo quan sigui efectiva, ja no faci falta.\nI és que ningú és perfecte.\nPublicat per Ningú és Perfecte a les 9:12 a. m.\nTota una mostra de sentit comú... i alhora, tota una prova per al singular ecosistema andorrà. Espero que el país surti el més fort possible d'aquesta crisi.\nJo també, Oriol, Jo també.


La NASA confirma la disminució de contaminació a la Xina\nLa NASA confirma la disminució de contaminació a la Xina pel coronavirus\n«Aquesta és la primera vegada que veig una caiguda tan dramàtica», destaca una investigadora de l'aire de l'agència nord-americana\nEls experts emfatitzen que la taxa de reducció és més significativa que en anys anteriors\nMadrid - Dilluns, 02/03/2020 - 12:54\nEls satèl·lits d’observació de l’agència espacial dels EUA, la NASA, i l’Agència Espacial Europea (ESA) han detectat disminucions significatives en la pol·lució del diòxid de nitrogen a la Xina, almenys en part, a causa de la desacceleració econòmica provocada per l’epidèmia de coronavirus.\nSegons els mapes divulgats per l’agència nord-americana a la seva pàgina web, les concentracions de diòxid de nitrogen, un gas nociu emès per vehicles automotors, plantes d’energia i instal·lacions industrials, han descendit de manera notòria. La qualitat de l’aire és un problema greu en la societat xinesa. Són coneguts els seus densos paisatges de pol·lució, en particular a les zones industrials, que provoquen greus malalties respiratòries a la població.\nAltres episodis similars\n«Aquesta és la primera vegada que veig una caiguda tan dramàtica en una àrea tan àmplia per a un esdeveniment específic», ha declarat la investigadora de la qualitat de l’aire al Centre de Vol Espacial Goddard de la NASA, Fei Liu. L’experta recorda haver vist una caiguda semblant a diversos països durant la recessió econòmica que va començar el 2008, però la disminució va ser molt més gradual.\nEls científics també van observar una reducció significativa al voltant de Pequín durant els Jocs Olímpics del 2008. L’efecte, no obstant, es va localitzar principalment en aquesta ciutat, i els nivells de contaminació van augmentar novament una vegada van acabar els Jocs Olímpics. Res a aquesta escala.\nA més, Liu i els seus col·legues no han vist un repunt en la contaminació després de les vacances. «Aquest any, la taxa de reducció és més significativa que en anys anteriors i ha durat més», ha declarat. «No em sorprèn, perquè moltes ciutats de tot el país han pres mesures per minimitzar la propagació del virus».\nTemes: Coronavirus Contaminació NASA Xina


JUNY 2019 – POSADA EN FUNCIONAMENT DEL NOU BIOREACTOR DE MEMBRANA EN EL CAMPING EL DELFIN VERDE - corpi\nJUNY 2019 – POSADA EN FUNCIONAMENT DEL NOU BIOREACTOR DE MEMBRANA EN EL CAMPING EL DELFIN VERDE\n27 June, 2019 • Creat per anna corominola\nLes aigües residuals del Camping El Delfín Verde (Pals, Girona) ja es tracten amb les noves membranes d’ultrafiltració del fabricant KOCH. El projecte d’instal·lació de les membranes i l’adequació dels perifèrics ha estat executat per Corpi Gia.\nLes membranes treballen amb el sistema d’aireació PULSIÓN© (menor embrutiment i millor pressió de filtració). El sistema de filtració amb membranes submergides està dissenyat per a reduir els costos energètics, per exemple; la freqüència de funcionament del bufador de les membranes s’ajusta segons el cabal de producció i el mateix passa amb la bomba de recirculació de biomassa.\nLa capacitat de filtració de les noves membranes és de 1.000 m3/d amb un cabal màxim de producció de 1.700 m3/d. El diàmetre de porus és de 0,03 micres, de manera que l’aigua permeada està absenta de sòlids en suspensió.


La cultura mexicana en forma de grafit a Tàrrega | Tàrrega Televisió\nLa cultura mexicana en forma de grafit a Tàrrega\nPer admin | on 27 Maig 2015 | Comenta\nTàrrega s’internacionalitza com a focus d’art urbà i incorpora un mural del mexicà Sens OC. L’obra s’emmarca dins el projecte Street Tàrrega que posa en valor l’art urbà. L’artista ha estat convidat per a què deixes un nou mural a la ciutat. El grafit representa l’essència de la cultura mexicana amb la figura d’un indi de l’època prehispànica.\nEl pàrquing municipal de l’avinguda Catalunya presenta ara aquest aspecte. El nou mural és obra de l’artista mexicà Sens OC. Ell prové de la ciutat de Querétaro on hi té molta importància el festival Nueve Arte Urbano que promou i reivindica l’art urbà. L’artista ha estat convidat per la regidoria de cultura per a què la seva obra formés part del projecte Street Tàrrega.\nSens OC ha plasmat la figura d’un indi mexicà de l’època prehispànica vestit com els dansaires d’un dels pobles indígenes del país. La dansa molt present també a la Fira del Teatre ha estat l’element que l’ha inspirat.\nSens OC no ha volgut deixar l’oportunitat de fer-se la foto emmascarat. Assegura així que tot el protagonisme és per a l’obra que ha creat i no per a l’artista.\nEtiquetes CulturamuralSens OcSTREETRRGTàrrega\nSense resposta per “La cultura mexicana en forma de grafit a Tàrrega”


Brillant festival de les nostres patinadores28-06-2014\nIniciem la notícia agraint a les nostre patinadores que ens hagin obsequiat amb un espectacle tan bonic fruit del seu treball i dedicació.\nEl nostre segon festival de patinatge artístic es va dividir en dos parts. Una primera part amb l’exhibició inicial de totes les nostres patinadores i a continuació vam tenir l'exhibició de diversos clubs invitats: CP Constantí, CP La Pobla de Mafumet, CP Hospitalet de l'Infant i CP Vila-seca. Aquesta primera part va acabar amb l'actuació de les nostres patinadores més minis. Ens van representar "Music Girls" fent una gran actuació.\nLa segona part va començar amb l'actuació del CP Valls on ens representaven "On és la xocolata?". Seguidament va actuar la nostra patinadora Xènia Oliver que recentment a aconseguit superar el nivell A. El CP Riudoms en va oferir un ball dedicat a les "Onades". Per acabar el nostre festival vam tenir dos actuacions brillants. Primer van actuar les patinadores de 7 a 12 anys interpretant "La capsa de música" i seguidament les nostres patinadores majors de 13 anys ens van voler seduir amb el moviment del "Burlesque".\nVolem donar l'enhorabona a totes les patinadores per les grans interpretacions que han fet que el nostre públic hagi gaudit amb cadascuna de vosaltres.\nII Festival patinatge artístic Gimnàstic26-06-2014\nEl proper dissabte dia 28 de juny a partir de les 18h el Pavelló del Club Gimnàstic acollirà el II Festival de Patinatge Artístic,\norganitzat per la Secció de Patinatge Artístic del Nàstic.\nEl festival comptarà amb la presència de diversos espectacles protagonitzats per grups de patinadores\nprocedents d'una sèrie de clubs de patinatge artístic de la provincia; tots ells especialment convidats a aquest esdeveniment:\nValls, Vila-Seca, Constantí, Hositalet de l'Infant, la Pobla de Mafumet i Riudoms. Per la seva banda, el Nàstic presentarà diferents espectacles a aquest Festival.\nL'entrada al festival és lliure. Desitgem que els hi agradi.\nPATINATGE ARTÍSTIC A L'ESTIU26-06-2014\nT’agrada anar sobre rodes?? Et preguntes...On puc fer patinatge artístic? NO T’HO PENSIS MÉS...AL NÀSTIC!\nAl Club Gimnàstic t’oferim la possibilitat de descobrir el patinatge artístic i gaudir-lo amb la millor companyia. Vine ara, prova tres classes gratuïtes i enamora’t del patinatge artístic!\nPer a més informació pots trucar al 690848559 o escriure a artistic@gimnasticdetarragona.cat. “\nEl patinatge artístic del Nàstic participa en el Festival de Copa Catalana20-05-2014\nEl patinatge artístic del Nàstic va participar el passat dissabte en el Festival de Copa Catalana celebrat a Cerdanyola. La representació grana hi va participar sota el nom "Burlesque, seduint amb el moviment" i quedant en penúltima posició. Aquest grup de patinatge està recentment format dins de la secció i està composat per deu patinadores.\nLa coreografia que van presentar està basada en el número central de la pel·lícula "Burlesque", protagonitzada per Cher i Christina Aguilera.\nAquesta primera participació en la Copa Catalana suposa una gran fita per l'equip del patinatge artístic del Nàstic.


Ajuntament de Premià de Mar - 4102 alumnes han començat el curs escolar a Premià de Mar\n4102 alumnes han començat el curs escolar a Premià de Mar\n4102 alumnes d'educació infantil, primària i secundària han començat avui el curs escolar a les escoles públiques i concertades de la vila. A banda d'aquests centres, l'escola bressol municipal Els Gafarrons enceta el curs amb 74 alumnes matriculats, l'Escola Municipal de Música amb 350, i el Centre de Formació d'Adults amb 345.\nEl nou curs ha començat aplicant les mesures de seguretat sanitària a tots els centres, segons el protocol del departament d'Educació de la Generalitat. A banda, s'han pres mesures específiques com talls de carrer per evitar aglomeracions de persones a l'entrada i la sortida dels alumnes o l'incrementat de la neteja i desinfecció diària dels centres. Des de l'ajuntament també se subministra a les escoles pantalles/viseres i productes de desinfecció pel mobiliari. A banda, en algunes escoles s'han senyalitzat separacions al pati i marques de distància a les entrades. De forma més concreta, a l'escola bressol municipal Els Gafarrons s'ha habilitat una entrada nova per adequar-se a la normativa COVID, a l'Escola Municipal de Música s'ha canviat el sentit d'obertura d'una porta per comptar amb un nou punt de sortida i s'ha substituït l'antiga vidriera fixa per una nova finestra perquè es pugui ventilar el menjador de l'escola El Dofí, adequant-lo també a la normativa COVID.\nA banda d'aquestes actuacions, en els darrers mesos s'han fet diversos treballs de manteniment a les escoles com l'ompliment dels sorrals, una acció que es fa anualment, arranjament d'humitats en un mòdul de l'escola Mar Nova, i la reparació dels ascensors a les escoles Montserrat i La Lió. Pròximament s'instal·larà una nova pica de rentamans a l'escola Sant Cristòfol i s'ubicarà un cobert al pati de l'Escola Municipal de Música per aparcar cotxets de nadons.


“Adreça desconeguda” al concurs de Cornellà - Teatre Centre Catolic L'H\n21/02/2022 | Notícies\nEl concurs de teatre amateur de Cornellà ha començat aquest diumenge amb la funció d’ “Adreça desconeguda” del Quadre Escènic a la sala de l’Orfeó Catalònia. Un centenar de persones han assistit de públic al passi que va sortir prou bé. Amb molta intensitat, tot i que s’han de pulir alguns detalls i el grup continuarà els assaigs.\nL’organització del concurs, especialment el Joan ,responsable tècnic de l’Orfeó Catalònia, han facilitat molt les feines de muntatge i il.luminació. L’ “Adreça desconeguda” dirigida pel Frede Morron és un dels sis espectacles que participen d’aquesta fase del concurs seleccionats entre 46 candidatures d’espectacles de tot Catalunya. La votació popular del públic assistent ha donat al muntatge del TCC un promig de 9,15 punts.\nL’equip d’Adreça desconeguda ha passat una nova jornada de bolo amb bon rotllo, sobretot pel dinar organitzat pel responsable de vídeo del grup, l’Oriol Nogueras.Si voleu acudir a algun dels espectacles del concurs de Cornellà, aquí teniu el programa: https://www.entrapolis.com/es/pass/275/


Una gent de policia a les oficines de l'empresa precintada.\nEls Mossos van detenir aquest dijous els quatre presumptes responsables, entre els quals un caporal en excedència\nActualitzada 04/12/2021 a les 18:51\nUna empresa de Tarragona que revenia material intervingut judicialment en plantacions de marihuana es troba al centre de la investigació que va desembocar aquest dijous en la detenció de quatre persones –entre les quals un caporal dels Mossos d'Esquadra en excedència- i, prèviament, amb l'arrest de tres agents del cos dimarts passat. Es tracta d'una empresa que era requerida habitualment per donar suport en les intervencions judicials contra les plantacions de marihuana interiors i s'encarregava de desmuntar-les. L'operatiu conjunt de Mossos i policia espanyola dirigit pel titular del jutjat número 3 de Reus va culminar aquest dijous amb quatre entrades a naus industrials d'un polígon de Tarragona i un domicili de Cunit.\nTeòricament, l'empresa havia de recollir tots els sistemes d'aires condicionats, llums tèrmics i plafons LED i traslladar-ho a les seves naus en qualitat de dipòsit judicial fins que el jutge n'autoritzés la destrucció. En comptes d'això, revenia el material a preus de mercat més baixos en una nau separada on no hi constava cap logotip de la companyia.\nEn els registres policials es van trobar més de 400 aires condicionats, 850 plafons de llums al·lògens, 130 plafons de llums led i més de 3.200 balestres sense focus. També es va intervenir altre material necessari per instal·lar plantacions de marihuana interiors. La investigació policial va comprovar que aquests elements es venien a terceres persones i que en moltes ocasions, tornaven a ser utilitzats en noves plantacions de marihuana del territori. A més, en cas de constar ordre de destrucció del material, l'empresa falsificava l'acta.\nD'altra banda, el propietari de l'empresa també està detingut per un delicte contra la salut pública per intentar processar un carregament de marihuana que havia de ser destruïda després d'un servei policial. La venda al mercat il·legal li hauria suposat un benefici de 200.000 euros, però la droga es va fer malbé abans de ser processada.\nPeça separada pels tres mossos detinguts\nD'altra banda, en una peça separada de la investigació dirigida pel Jutjat d'Instrucció número 3 de Reus, la Divisió d'Afers Interns va detenir el passat 30 de novembre tres mossos en actiu a Tarragona, com a presumptes autors dels delictes de malversació i falsificació de document oficial. Els agents arrestats, que van sortir en llibertat amb càrrecs després de comparèixer davant del jutge, s'haurien quedat diners procedents d'una intervenció policial en la que havien participat i que haurien d'haver lliurat a l'autoritat judicial.\nUn dels detinguts també està detingut per un delicte de revelació de secrets. Segons la investigació, aquest mosso extreia informació de les bases de dades policials i també utilitzava la informació sobre futurs dispositius policials contra el tràfic de drogues i les facilitava a persones relacionades amb el crim organitzat. Aquesta revelació de secrets hauria perjudicat diverses investigacions que estaven duent a terme els Mossos d'Esquadra arreu del territori.\nComenta el contingut : Una empresa de Tarragona revenia material intervingut judicialment en plantacions de marihuana


“Crear i fer ampolles”, el nou llibre | Franc Ponti\nEns ha costat però ho hem aconseguit. Després d’uns quants anys, la Maria Batet, l’Enric Segarra i jo acabem de publicar (Andana) un text de creativitat aplicat al món educatiu. L’hem intitulat “Crear i fer ampolles. Eines per educar la creativitat”, una variació lliure de la frase feta catalana “bufar i fer ampolles”. Amb això volem dir que crear hauria de ser fàcil si ens hi posem des de ben joves. Aquest és el missatge que volem transmetre a les noves generacions i als seus professors: tot està per fer, tot és possible. Podem canviar el món a través de les idees. Som-hi doncs!\nEl llibre és un recull de reflexions i, sobretot, d’eines. Hi trobareu decàlegs sobre el comportament creatiu, moltes tècniques, qüestionaris… Va adreçat a professors però també a alumnes interessats en la creativitat i a qualsevol persona que vulgui aprendre a ser encara més innovadora.\nSer creatius des de ben joves ens farà més lliures. Ens permetrà conduir el nostre creixement personal i professional sense que ho faci ningú per nosaltres. Tenir idees ens facilitarà també el treball emprenedor i innovador: pensar en un nou negoci, en un nou producte o servei… No deixem que el món es divideixi entre els que són creatius i els que no. Tots podem ser-ho si deixem les pors arraconades per sempre més i estem disposats a equivocar-nos i a aprendre dels errors.\nCom a mostra, un botó. A continuació teniu una de les tècniques que expliquem al llibre. En el llibre en trobareu fins a 20!\nCola, paper i tisores\nAquesta és una metodologia creativa molt adeqüada per a treballar en equip i desenvolupar el pensament analògic. Com el seu nom ja diu, fa falta cola, paper en blanc i tisores. Però en realitat l’element més important és tenir moltes revistes (preferiblement dominicals de diaris) a mà.\nComencem, com sempre, amb un repte creatiu. Imaginem que en aquest cas volem pensar creativament per a desfer-nos de l’angoixa que sempre provoca pensar en la mort. Morir-se s’ha convertit en un tabú: ningú no en parla, ningú no gosa fer-ne esment… Però sabem que tard o d’hora (esperem que tard) tots morirem. I que cal tenir una visió positiva de la mort. Tornem al lloc on ja érem abans de néixer. Més enllà de creences religioses, és important que no ens deixem influenciar massa negativament pel fet inexorable de la mort. Si aprenem a contemplar-la des d’una perspectiva més simpàtica potser ho aconseguirem. Som-hi?\nCola, paper i tisores es treballa preferentment en equip. Un grup de cinc o sis persones es posa al treball a través d’aquest procediment pautat:\n– En primer lloc, els membres de l’equip fullegen en silenci les revistes i retallen totes aquelles imatges que els hi resulten agradables. Encara NO saben el repte creatiu, per tant no estan condicionades al respecte.\n– A continuació, un cop tenen 5-10 imatges retallades per persona, les “bategen” pel darrere. És a dir, escriuen al dors una paraula relacionada amb la imatge escollida. Per exemple, si la imatge és un molí, poden escriure “farina”, “energia” o “Quixot”.\n– Ara vé el moment de posar en lloc visible i comentar el repte creatiu. Els participants tenen uns moments per a reflexionar-hi.\n– Un per un, els membres de l’equip van escollint alguna de les imatges i creant analogíes en positiu amb la mort. En fer-ho, creen una frase que té una estructura semblant a:\n“La mort és com (imatge) perquè… (explicació analògica)\n– Alguns exemples d’analogíes podrien ser:\no La mort és com un molí perquè és una simple transformació energètica. De la pau passem a l’acció i de l’acció a la pau.\no Morir-se és com una porta. A vegades no sabem què hi ha al darrere, però acostuma a haver-hi moltes coses!\no La mort és dolça com un pastís. Molta gent, en el moment de morir, somriu i tanca els ulls en pau i harmonia.\nÉs molt millor tenir un concepte de la mort centrat en sensacions agradables que no en d’altres més angoixants o negatives. Aquesta tècnica pot ajudar-nos a aconseguir-ho. Després de fer-la i d’obtenir quinze o vint analogíes diferents, és important fer uns minuts de meditació per tal de fixar ben profundament totes aquestes noves sensacions en el nostre sistema de creences.\nEl proper dia 21 d’octubre a les 19:30 farem una presentació del llibre a EADA a la que esteu tots convidats. Agrairé em confirmeu si vindreu amb un comentari. Gràcies, amics!


Revisió del 16:03, 16 gen 2015\nSempre restà obsessionat per aconseguir un nou so, vibrant i expressiu que sortís de la monotonia de la música dels seus col·legues. Lluità per assolir que el seu instrument aconseguís veu independent. També treballà com arranjador de jazz. Malgrat tot, la seva obra, tant d'executor com de compositor, no entra de ple en el concepte del jazz. La seva orquestra, una orquestra veritablement nombrosa , la constituí el [], quan estava en el seu apogeu l'anomenada època [[swing]] del jazz, és a dir, quan els músics blancs començaren a fer la competència als negres i portaren aquella música a les masses blanques del país, que acolliren favorablement el que abans refusaven pel seu origen racial. Glenn Miller i [[Benny Goodman]] foren els dos directors més retribuïts i populars d'aquesta època de jazz mistificat.\nMiller encara més que Goodman, s'inclinà pel melòdic i sentimental. Però el que el caracteritza per sobre de tot és el seu empenyorament en assolir una nova sonoritat, cosa que aconseguí plenament, car, mercès a la seva execució en el trombó i a l'estudiada direcció, sabé aconseguir aquesta música inconfusible, de rumor metàl·lic i poètic, que produeix sorpresa en el món sencer. Resta clar que el seu valor és superficial i espectacular. Però això, no fou obstacle perquè es convertís en l'ídol de la joventut. Volgué aconseguir encara més: crear el que ell entenia per música nord-americana. Intentà que la seva obra fos un himne nacional.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/14687437»


Aina Clotet és ‘La filla d’algú’ | EL CINÈFIL\nCine CatalàCrítica de pel·lícules 12 de Juny de 2019 Zep Armentano 0\nEl projecte sortit de l'ESCAC s'ha mostrat al FICCAT\nVeure La filla d’algú al Ficcat resulta un estranya gala de graduació, en què, un per un i en aplaudiments, els directors de la pel·lícula, ben mudats, pugen a l’escenari al so del seu nom per rebre el reconeixement del públic. Es tracta de la pel·lícula de la vintena promoció de l’Escola de Cinema ESCAC, un grup de novells molt joves, que han fet a classe una pel·lícula conjunta com a treball d’últim any de carrera.\nS’ho han fet, en primer lloc, repartint-se la feina, és a dir, dirigint cadascú dels 11 nois amb vocació de director un parell o tres de les 30 seqüències de la pel·lícula (comptades per sobre). El mateix ha passat en altres departaments: cada director tenia un muntador assignat entre els seus companys de classe muntadors, i les escenes de cadascú també gaudien d’un grup de directors de foto, operadors i gaffers (elèctrics) per a ells sols, un grup que internament fins i tot rotava de funció per poder potinejar tot el possible.\nArran d’una classe de direcció d’actors impartida per Laura Jou (La vida sense la Sara Amat), el grup entra en contacta amb l’Aina Clotet, que serà la seva protagonista: una embarassada que ha de descobrir en quin embolic s’ha ficat el seu pare. Quan els ho preguntem, afirmen que és més una pel·lícula de personatge que d’història. La càmera segueix a l’Eli (Aina Clotet) amunt i avall com una “motxilla” des de plans mitjos curts seqüència per incidir en la seva angoixa i estrès. El moviment aclapara i distreu, de vegades, fins al mareig. El personatge està tant en si mateix que les converses les té en off, interessant pel lluïment d’Aina Clotet que ha de donar la seva interpretació callada quan no parla i impetuosa quan ho fa, des d’un caràcter poc agradable i que en una actriu de llum com ella, genera una oposició que arriba a doldre als fans (potser un altre tret de la incomoditat pretesa pels directors).\nL’Eli és algú controlador que vol fer-se càrrec de tot, que per una possible desconfiança es fa responsable dels seus pares, una dona amargada forçant el seu cos al màxim. L’Eli està rebent el contracop de la vida tèrbola del seu pare a la feina i doncs en remena els objectes que faci falta, enreda a qui calgui, i espera que la trama de Hollywood l’atrapi, que les petites dades connectin per treure en clar qui és son pare, i fins i tot és a moments la millor muntadora de pel·lícules de tot l’equip de la pel·lícula. Es tracta de veure fins on la seva necessitat força el pitjor d’ella.\nDéu ni do l’habilitat dels directors per deixar enrere el seu estil per agafar una visió conjunta, una visió d’unitat que no es perd, una coherència constant. I aquesta és la gran base de la pel·lícula, una pel·lícula d’onze directors que sembla un de sol. La Filla d’algú és la gran hidra de l’Escac, la primera que intenta dins l’escola no compartimentar la feina dels seus directors.\nEl millor: la durada la fa molt assequible malgrat la incomoditat que genera. Aina Clotet és el millor de la pel·lícula, però potser no la voldreu veure.\nEl pitjor: pot semblar una pel·lícula anecdòtica, somera, que es queda en una fase d’establiment de personatges. Molt més interessant des de la producció que des del resultat.\nLa nota: 5,7


Carnet d'ambulancia a Lloret de Mar - FOR VIA, Formació Viària\nCarnet d'ambulancia a Lloret de Mar\nEstàs buscant una autoescola amb garanties per treure't el Carnet d'ambulancia a Lloret de Mar? Disposem de diversos centres a les comarques Gironines. Amb FOR VIA, tot són avantatges: aula online, formació personalitzada i facilitats de pagament. La millor opció per obtenir el Carnet d'ambulancia a Lloret de Mar\nTreballem una formació de qualitat i als nostres centres trobaràs un equip de professionals compromesos i dedicats al teu aprenentatge. Uns formadors amb experiència que sabran transmetre't les millors indicacions i donar-te tot el suport necessari per aconseguir el teu objectiu.Estas interessat en el Carnet d'ambulancia a Lloret de Mar? FOR VIA Formació Viària és la teva autoescola de confiança.


PARTICIPACIÓ A LA FESTA DE LES MATEMÀTIQUES\nPublicat el Dimarts, 16 Maig 2017 10:56\nAquest dissabte, dia 13 de Maig, el nostre centre va participar a la VIII Festa de les Matemàtiques.\nEls alumnes Laura Bou, Derar Slaoui, Cristòfol Vives, Ariadna Blanco, Joana Capó, Maciana Llull, Miquel Ques, Jaume Esteva, Daniel Vázquez, Pedro Sastre, Francina Martorell, Laura Bonnín, Carme Font, Aïda Font, Cristina Galindo, Arantxa Fernández, Joan Font i Maria A. Perelló formaren part dels més de 213 al·lots i al·lotes que passaren un demati fent matemàtiques d'una forma divertida. Els nostres alumnes varen participar amb unes ganes i un entusiasme exemplar, realitzant una prova individual i després una gimcana matemàtica en grup pel poble de Sineu. Donar les gràcies a dos dels professors del departament de Matemàtiques que també hi participaren, Antònia Martorell, com a coordinadora i Pere Bestard, que va col·laborar a una prova de la gimcana i va acompanyar als nostres alumnes.\nTambé volem felicitar de forma especial a en Joan Font que ha estat un dels tres seleccionats per a representar a les Illes Balears a l'Olimpíada Matemàtica Nacional que se celebrarà del 21 al 25 de juny de 2017 a Valladolid.\n5 ALUMNES I UNA PROFESSORA DE L'IES SANTA MARGALIDA PARTICIPEN A LES BEQUES ERASMUS+ A KOTKA (FINLÀNDIA)\nPublicat el Dimarts, 16 Maig 2017 10:05\nEl departament de FP de Serveis Socioculturals i a la Comunitat (SSC) de l'IES Santa Margalida, ja fa 3 anys que participa a través d'un projecte en comú amb altres centres de les Illes Balears, de les beques Erasmus+. Erasmus+ és un programa de la Unió Europea en l'àmbit de l'educació, la formació, la joventut i l'esport que abasta el període 2014-2020. Es tracta d'un programa únic que te com a objectiu impulsar les perspectives laborals i el desenvolupament personal dels joves, a més d'ajudar els sistemes d'educació, formació i joventut a proporcionar un ensenyament i un aprenentatge que permetin dotar les persones de les capacitats necessàries per al mercat laboral i la societat actual i futura. Durant l'actual curs 2016/17, i dins el projecte Erasmus + FP. Projecte EuroFP Balears II (2016-1-ES01-KA102-024450), promogut per la DGFPFP (Direcció General de Formació Professional i Formació del Professorat), 5 alumnes del CFGM de TAPSD gaudeixen d'una beca Erasmus+ a Kotka (Finlàndia). Les participants són: Natalia Rubí, Ainhoa Molinas, Miquela Comas, Caterina Crespí i Maria Vanrell. Varen partir dia 5 de maig, i passaren 5 setmanes a la ciutat de Kotka, per tal de fer una part de les seves pràctiques formatives en centres de treball, així com conèixer el funcionament dels serveis socials a Finlàndia i també el sistema educatiu. La professora Estefi Bauzà està acompanyant a les alumnes durant la primera de les 5 setmanes, per tal de conèixer el sistema educatiu finés així com coordinar les diferents activitats inicials de les alumnes, i establir lligams amb el centre finés que acull al nostre alumnat. Les nostres alumnes estan molt contentes de participar en una experiència com aquesta. Estan realitzant les seves pràctiques a dues residències de persones majors, i estan entusiasmades amb aquestes 5 setmanes de beca Erasmus+.\nFoto de les alumnes que participen durant el curs 2016/17 a les beques Erasmus+ a Kotka (Finlàndia), amb la professora acompanyant Estefi Bauzá\nPublicat el Dimecres, 08 Març 2017 14:16\nDia ple d'activitats\n-Xerrada "Refugiats" per part de Sílvia Suau i "Rescats al Mediterrani" per part de Ricardo Gatti i Ruben Lago\n-Venda de coques i llaços liles per part del SEPC\n-Lectura de poemes sobre les dones en el temps de pati\n-Reproducció de la imatge "We can do it"\nPublicat el Dijous, 06 abril 2017 23:32\nEl professor Sebastià Perelló Martorell del departament de FP de SSC és a Turku Finlàndia, participant a un job shadowing, per fer nous contactes per futures beques Erasmus+.\nMemòria de les alumnes Erasmus\nPublicat el Dijous, 16 Juny 2016 13:18\nVisita a la Palma gòtica\nVisita al Parlament de les Illes Balears i ruta de la memòria històrica\nNotícia del 7ciències


Habitatges perfectes si t’agrada cuinar - Amat Immobiliaris\nPosted 1 febrer, 2022\nIn Pisos destacats\n2022-02-012022-02-01https://www.amatimmobiliaris.com/w/wp-content/uploads/amat_logo-3.pngAmat Immobiliaris 200px200px\nSi ets una d’aquelles persones que gaudeixes estant a la cuina preparant diferents plats o postres segur que somnies en tenir una bona cuina i quant més moderna millor. És per aquest motiu que hem decidit fer una selecció d’alguns immobles amb cuines noves o d’altres que han actualitzat i renovat recentment per a que et puguis sentir feliç cuinant els teus plats preferits.\n26628- L’illa del cel\nÉs tracta d’un pis rehabilitat a la zona de Diagonal Mar de Barcelona de 83 m2 amb 2 habitacions, 1 bany i una terrassa de 10 m2 amb vistes al mar. Està ubicat en un complex residencial amb servei de consergeria, vigilància 24h, zona comunitària amb piscina, zona de jocs per a infants, mini golf, jardí i pàrquing.\n29130- Casa cantonera de disseny\nAquesta casa adossada de disseny de Sant Cugat de 147 m2 té una cuina súper completa i àmplia amb electrodomèstics nous de primeres marques, campana potent i silenciosa, forn multi funció, nevera americana i nevera de vins. A més, la casa té 4 habitacions, 4 banys, pàrquing, jardí, terrassa i piscina, i equipada amb plaques fotovoltaiques.\n29061- Invitació a una nova vida\nLa casa de Sant Just de 547 m2 als 4 vents amb 4 plantes i ascensor té un lluminosa cuina amb una gran illa totalment equipada amb elements d’alta gamma amb una zona de office i amb una sortida al porxo del jardí on es troba el menjador d’estiu. L’habitatge té 5 habitacions i 5 banys, terrassa, piscina, jardí i pàrquing.\n28924- Planta baixa nova amb gran terrassa\nEn aquesta ocasió es tracta d’un pis nou a estrenar a Badalona de 52 m2, 2 habitacions, 1 bany, traster i opció a pàrquing. Amb una sala d’estar-menjador amb cuina oberta integrada tot amb sortida a la fantàstica terrassa de 188 m2.\n15649- La casa minimalista més completa\nEnorme casa de recent construcció de 750 m2 a Esplugues. Amb un disseny minimalista, impecable tecnologia com el control domòtic, plaques solars i ascensor, i arquitectura on destaquen els materials de fusta, el vidre i la pedra. Té una cuina perfecta per a tots gran xefs amb una illa central espectacular. A més a més el jardí i la zona d’aigües i spa no deixa indiferent a ningú.\n29213- La millor cuina amb vistes\nÀtic-dúplex únic amb a Banyoles de 192 m2 a primera fila de l’estany amb una espectacular terrassa amb vistes. A la planta superior hi ha un espai diàfan amb una cuina oberta amb illa per poder cuinar amb bones vistes gràcies a la terrassa parcialment coberta. Tenim 4 habitacions i 4 banys amb acabats de qualitat i un pàrquing a la finca de pocs veïns.\n29264- Una cuina molt lluminosa\nEn el cas d’aquest pis a Sant Just la cuina és curiosa al tenir una àmplia vidriera que crea una divisió amb el saló, a més està equipada, té una zona office i accés a la terrassa amb vistes a Collserola. L’habitatge, de 125 m2, és de disseny amb acabats d’alta qualitat, té 3 habitacions, 2 banys i amb una zona comunitària amb piscina, gimnàs, paddle i parc infantil.\n28262- Àtic súper lluminós\nÀtic d’obra nova amb gran terrassa de 28 m2 amb molta llum i una cuina de 20 m2 amb zona office i electrodomèstics integrats. El pis, ubicat a Esplugues, de 195 m2 té 5 habitacions, 3 banys, una gran terrassa a la planta superior amb una petita piscina privada, i pàrquing al mateix edifici.\nSi desitgeu tenir més informació poseu-vos en contacte amb nosaltres al següent mail: info@amatimmo.cat\nAmat, Amat Immobiliaris, Badalona, Barcelona, cuina, cuines, esplugues, immobiliaria, Sant Cugat, Sant Just\nTria el teu esperat pis d’obra novaPisos destacats\nLes nostres millors promocions per a que estrenis la teva nova llarPisos destacats


Mostra de Pessebres 2017-2018 | Museu dels Sants d'Olot\nInici_Museu dels Sants d'Olot_Activitats_ Mostra de Pessebres 2017-2018\nMostra de Pessebres 2017-2018\nMuseu dels Sants, Can Trincheria, Claustre del Carme, Hospici i Biblioteca Marià Vayreda\nDe dilluns a divendres de 10 a 14 h i de 17 a 19h\nCaps de setmana i dies 6 i 8 de desembre d’11 a 14 h i de 17 a 20 h\nLa Mostra de Pessebres tornarà a omplir Olot de propostes pessebrístiques que, com sempre, combinaran la tradició amb la contemporaneïtat. La Mostra s’ubicarà en cinc seus (Museu dels Sants, edifici Hospici, Can Trincheria, Biblioteca Marià Vayreda i claustre del Carme) que acolliran exposicions i muntatges pessebrístics del 2 de desembre al 7 de gener.\nA sota les voltes de l’edifici de l’Hospici hi podrem veure quatre pessebres populars de gran format fets per pessebristes d’arreu de Catalunya; a la Sala Oberta 2, una exposició de diorames de la tradició pessebrística d’Olot i la Garrotxa i un homenatge a Lluís Carbonell, reconstruint un dels diorames que havia instal·lat a les finestres del seu estudi a la Casa Batlló.\nA la planta baixa del Museu dels Sants d’Olot, David López farà un muntatge amb les peces de la col·lecció Renart que custodia el Museu.\nA Can Trincheria s’hi podrà visitar una exposició titulada “Músics de pessebre”, en què podrem veure un centenar de figures de pessebre de la família Bartolomé-Garrich que representen músics de tot tipus amb els instruments. Com sempre, al primer pis de la casa hi trobareu el singular Pessebre de saló.\nEls finestrals de la Biblioteca Marià Vayreda acolliran l’exposició “Els pescadors de l’Escola Municipal d’Expressió”, obra dels alumnes del centre, inspirats en el riu.\nEls estudiants de l’Escola Superior d’Art i Disseny d’Olot aposten un any més per la visió contemporània del Nadal amb un muntatge al claustre de l’escola.\nAvís legal · Política de Cookies · © Copyright 2019 Museu dels Sants d'Olot


Gospel Vallès torna als seus orígens amb l’espectacle “Welcome Black” | elsot.cat\nGospel Vallès actuarà el proper dissabte 28 d’octubre a les 8 del vespre a l’Auditori Municipal de Terrassa (Pg. Ernest Lluch, 1. Terrassa). La formació no falta a la seva cita anual amb l’Auditori oferint un espectacle de gran qualitat escenogràfica i musical que la retorna als seus orígens.\nDesprés d’un recorregut apassionant per les peces més conegudes dels escenaris de Broadway gaudint de la màgia dels musicals amb l’espectacle “Let’s Get Musical”, Gospel Vallès torna a l’essència del grup, a la música que els va unir. Es retroben amb les seves arrels i transiten de nou per les essències de la música negra espiritual, allà on tot va començar. “Welcome Black” és el nou espectacle que presenten aquesta tardor a l’Auditori Municipal de Terrassa: nous ritmes, nous matisos i sobretot noves experiències musicals per compartir. Però després de gairebé deu anys d’història, la maleta està carregada de records i vivències que en qualsevol moment poden tornar a ser protagonistes…\nS’ha dissenyat un espectacle amb la mateixa exigència musical i tècnica que els anteriors. Una escenografia acurada, la posada en escena molt treballada i una gran qualitat musical i coreogràfica, acompanyat d’una energia desbordant característica, fan d’aquest conjunt un referent del panorama musical de Terrassa i de la comarca.\nEl projecte de Gospel Vallès, nascut fa gairebé deu anys a Terrassa, s’ha anat consolidant i ha esdevingut una coral de referència de la comarca. La seva solidesa i potència musical, la passió i l’energia que desprèn a cada concert la converteixen en una formació amb segell propi. Actualment, el grup consta d’una trentena de veus i, des dels seus inicis, Julià Monje dirigeix el grup amb energia, vitalitat i musicalitat. El nou espectacle compta amb el seu combo habitual de músics format per Txema Riera (teclats), Carles Guilera (guitarra), Toni Vilaprinyó (baix) i Martí Sánchez (bateria).\n“Welcome Black” portarà el gospel més negre a l’Auditori de Terrassa, amb alguna pinzellada encara ben “musical”. Vine i comprova-ho!\nDia i hora: 28 d’octubre de 2017 a les 8 del vespre.\nOn: Auditori Municipal de Terrassa (Pg. Ernest Lluch 1).\nEntrades anticipades a: www.ticketea.com\nEns podeu trobar a la majoria de xarxes socials i tenim canal de Youtube.\ngospel Terrassa vallès\t2017-10-23


La cara oculta d'Amazon\nInterior d’un centre logístic d’Amazon / ÁLVARO IBÁÑEZ – CC\nLa cara oculta d’Amazon\nPràctiques antisindicals, escoltes, monopoli, falsos autònoms, impostos...; tot allò que ningú no explica del gegant mundial de la venda 'online'\nDani Domínguez ('La Marea') / Traducció: Joan Vila i Triadú\n[Aquest reportatge va ser publicat en castellà a ‘La Marea’]\n“Comprar en botigues de barri dona vida a les nostres ciutats i genera llocs de treball. Per això proposo que no comprem a Amazon: gairebé no paga impostos i no dona vida als barris”. Així opinava fa alguns mesos l’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, sobre la multinacional dirigida per Jeff Bezos, el valor de mercat de la qual ja supera el PIB de l’Estat espanyol. La mateixa recomanació havia llançat anteriorment l’alcaldessa de París, Anne Hidalgo.\nEl gegant nord-americà va ser ràpid a contestar: va sortir al pas d’aquestes declaracions tot recordant que 2.000 petites empreses de Catalunya venen mitjançant la seva pàgina web, la qual cosa converteix aquesta comunitat autònoma en líder estatal en el rànquing de companyies que comercialitzen els seus productes utilitzant la plataforma d’Amazon. No obstant això, no és possible conèixer quants petits comerciants han hagut de tancar com a conseqüència directa del creixement de la multinacional en aquesta i en altres comunitats de l’Estat.\nPerò, quins són aquests perills d’Amazon, que han posat Colau i Hidalgo en contra? Repassem-los.\nJeff Bezos, fundador d'Amazon / LOS ANGELES AIR FORCE BASE SPACE AND MISSILE SYSTEM CENTER – CC\nCap al monopoli\nÉs cert que milers d’empreses venen els seus productes a través de la plataforma d’origen nord-americà: segons dades d’Amazon, fins a 9.000 pimes espanyoles operen amb el seu sistema. No obstant això, recentment la Comissió Europea (CE) ha acusat Amazon d’utilitzar les dades que extreu d’aquestes empreses per vendre els seus propis productes: “Les dades de l’activitat de venedors tercers no han de ser usades en benefici d’Amazon quan actua com a competidor amb aquests venedors. Les condicions de competència en la plataforma d’Amazon també han de ser justes”, va declarar la vicepresidenta de la Comissió, Margrethe Vestager, a mitjan novembre del 2020. Una segona investigació de Brussel·les acusa la multinacional d’afavorir de manera artificial les seves ofertes o les d’aquells venedors que utilitzen els propis serveis logístics i de repartiment d’Amazon.\nPerò no solament Europa apunta a Amazon: el Congrés dels Estats Units ha dut a terme una investigació durant gairebé un any i mig per analitzar el poder dels gegants Apple, Facebook i Google, a més de la mateixa Amazon, de la qual diuen que té “poder de monopoli”, ja que controla entre el 65% i el 70% de totes les vendes dins d’aquell país. Això va obligar Bezos a comparèixer davant el Subcomitè Judicial de la Cambra dels EUA. Tant la seva companyia com les altres tres, segons la investigació, “erosionen l’esperit empresarial, degraden la privacitat dels estatunidencs online i soscaven la vitalitat de la premsa lliure i diversa”.\nImpostos difícils de trobar\nL’estructura empresarial del líder del comerç online provoca que el seu negoci online es vehiculi a través de filials de serveis de logística, de gestió de dades i de suport comercial. Amazon EU paga a aquestes filials per la prestació de serveis, la qual cosa el 2019 va suposar uns ingressos a Espanya per un valor d’una mica menys de 500 milions, pels quals va pagar 4,4 milions en concepte d’impostos de societats.\nAmazon ja acapara el 15% de tot el comerç electrònic de l’Estat espanyol\nPerò la facturació de tot el que la multinacional va vendre a Espanya no va pagar impostos aquí, sinó que se’n va anar directament a Luxemburg, considerat un paradís fiscal per diverses organitzacions, com ara Oxfam Intermón. És allí on hi ha la seu central d’Amazon EU i on van anar a parar els 7.567 milions d’euros que la companyia ingressa a Espanya i que suposen el 15% de tot el comerç electrònic de l’Estat.\nSegons explica el diari El Independiente, “entre Facebook, Amazon i Apple van pagar el 2018 un total de 14,7 milions d’euros en concepte d’impost de societats. És a dir, pràcticament el mateix (14,4 milions) que Ence, que és l’empresa ‘més petita’ de l’Ibex 35”. La coneguda per taxa Google, aprovada durant el 2020, tractarà de posar remei a aquesta fugida impositiva, tot gravant a aquestes companyies amb un tipus del 3% els seus ingressos per determinades activitats.\nUna pancarta anuncia la vaga dels treballadors d'Amazon a San Fernando de Henares el 2018 / EDUARDO ROBAINA\nSoscavant els drets laborals\nUn altre dels asos a la màniga que Amazon ha destacat després de les crítiques d’Ada Colau ha estat el dels llocs de treball de l’empresa a Catalunya, tot recordant que compta amb tres centres de distribució, un centre logístic urbà a Barcelona, un altre centre de distribució i tres estacions logístiques. Els 2.000 nous llocs de treball que va anunciar al juliol del 2020 completen un total de 9.000 treballadors i treballadores a tot l’Estat.\nAquesta plantilla ha organitzat protestes en diverses ocasions. Fa dos anys, coincidint amb el Black Friday, els treballadors del centre logístic de San Fernando de Henares (Madrid) iniciaven la seva jornada reivindicativa. Era la quarta vaga per denunciar retallades tant en drets de salut com de salari i conciliació, segons explicaven els representants sindicals.\nMés recentment, a l’octubre del 2020, segons va anunciar el sindicat UGT, la multinacional va ser condemnada a donar d’alta gairebé 3.000 repartidors que estaven treballant com a falsos autònoms. La Inspecció de Treball va considerar que els treballadors d’Amazon Flex són assalariats i per això han d’estar donats d’alta al règim general de la Seguretat Social. Segons l’estimació de la UGT, això ha suposat gairebé 4 milions d’euros d’ingrés per a les arques públiques.\nMig centenar d’eurodiputats van preguntar a Jeff Bezos si Amazon espia polítics i sindicalistes\nAquestes lluites sindicals semblen no agradar gaire a Amazon. Tant és així que una investigació de la Motherboard, la secció de tecnologia de Vice als EUA, revela que el gegant tech utilitza diverses tàctiques per vigilar treballadors i grups sindicals en els seus magatzems. Segons els documents obtinguts per la publicació, la companyia liderada per Jeff Bezos hauria contractat l’agència de detectius Pinkerton i infiltrat espies al novembre del 2019 en un magatzem de Polònia. Segons elDiario.es, Amazon analitza diferents “riscos de seguretat”, entre els quals es troba la categoria d’“ambient operatiu”, on s’inclouen la presència de sindicats i possibles protestes o manifestacions.\nD’acord amb la informació del mitjà espanyol, això passaria també en altres països, entre els quals Espanya, encara que Amazon nega que Pinkerton s’encarregui de vigilar els seus empleats. Una versió que xoca amb dues ofertes de treball publicades per la tecnològica per vigilar “amenaces sindicals”, les quals van ser esborrades després de la polèmica sorgida.\nEncara que la companyia va al·legar que es tractava d’un “error”, mig centenar d’eurodiputats van enviar una carta a Jeff Bezos en què preguntaven si Amazon espia polítics i sindicalistes. “Ens preocupa que els sindicats, així com els representants electes locals, nacionals o europeus, es vegin afectats per aquesta ‘vigilància d’amenaces’, que té com a objectiu reprimir l’acció col·lectiva i l’organització sindical”, expliquen en la missiva.\nAdéu a la privacitat\n“Alexa, posa música”. És possible que hagis pronunciat aquestes paraules, ja que l’altaveu intel·ligent d’Amazon va ser el seu producte més venut durant el 2019. Aquests comandaments, en la teoria, només són utilitzats per l’aparell per dur a terme l’acció. No obstant això, en la pràctica, poden ser escoltats pel personal de la multinacional en aquells casos en els quals el gadget no hagi entès la petició, amb l’objectiu de millorar-ne l’algoritme.\nEl gran problema és que, segons Bloomberg, aquests treballadors d’Amazon també tindrien accés a les coordenades en les quals s’ha produït l’error, per la qual cosa podrien arribar a esbrinar el lloc de residència del client; un aspecte per al qual no s’han rebut denúncies.\nEn una carta enviada al senador dels Estats Units Christopher Coons a mitjan any passat, el vicepresident de polítiques públiques d’Amazon, Brian Huseman, reconeixia que la companyia emmagatzemava els enregistraments de veu i les transcripcions durant un temps indefinit, “fins que l’usuari decideix eliminar-los” en esborrar l’historial en l’aplicació. No obstant això, ni tan sols en aquests casos Amazon garanteix l’esborrat de la informació, ja que, quan s’utilitza una skill (aplicació de tercers dins d’Alexa), “el desenvolupador d’aquesta skill podria també mantenir registres de la interacció”, segons va reconèixer Huseman.\nFurgonetes de repartiment d'Amazon Prime a Gainesville, Florida / TODD VAN HOOSEAR – CC\nLes emissions de CO₂ d’Amazon són similars a les que generen països com Suècia o Bulgària\nPer una petita quantitat de diners –3,99 euros el mes o 36 euros anuals– vostè pot rebre qualsevol producte a casa seva en 24 o 48 hores. És el que es coneix amb el nom d’Amazon Prime, el servei de luxe de la tecnològica, que incita el consumisme i que multiplica la petjada de carboni de la companyia, principalment en el transport. El 2019, les emissions d’Amazon van arribar fins als 51,17 milions de tones de CO₂, un 15% més que l’any anterior. Ja el 2018, les seves emissions estaven al mateix nivell que les que generen països com Suècia, l’Equador o Bulgària.\nQui s’enriqueix amb la crisi del coronavirus?\nCinc perills del Pacte verd europeu per a la recuperació econòmica\nAl novembre del 2020, els moviments pel clima van ocupar la seu d’Amazon a Barcelona amb motiu del Black Friday per protestar contra la seva política d’empresa. El fundador d’Amazon va anunciar al febrer del 2020 la donació de 10.000 milions de dòlars per lluitar contra el canvi climàtic. Al suplement Climàtica de La Marea ja es va analitzar aleshores el ‘doble tall’ que suposa aquesta aportació econòmica.\n[Aquest reportatge va ser publicat originalment en castellà a ‘La Marea’ el 27 de novembre de 2020]


És molt difícil compaginar la feina d’anàlisi i la d’escriure una idea específica d’inversió. No entenc els professionals que disposen d’informació suficient per fer tot una dissertació sobre una empresa, que una setmana abans no en coneixien ni el seu nom. El resultat es tradueix en la qualitat dels seus anàlisis.\nDes d’aquell dia que vaig començar a calcular els resultats de cada euro que gastava en comprar una acció, el ritme de les meves reflexions han canviat. Abans, la idea d’inversió inicial era la definitiva. Si comprava, executava l’ordre i punt. Si venia les accions, m’oblidava d’aquell negoci i passava a una cosa totalment diferent.\nAra, en canvi, el procés és molt més llarg. Possiblement segueixo sent un irresponsable a l’hora de comprar, ja que no haig de justificar a ningú la meva tesi. Inverteixo, després de revisar el model de negoci i quatre números, i l’explicació es troba en alguns articles que reflecteixen només el principi de cada història. Però, mica en mica, segueixo revisant que tot estigui a lloc. Que no he fallat en res i verifico que cap variable m’hagi jugat una mala passada.\nLa cartera Valkyria, abans d’impostos, registra un rendiment acumulat d’un 20% des de l’1 de gener de 2012. El millor any va ser el 2013 amb un increment d’un 41,53% i el pitjor el 2015 amb una caiguda d’un 13,54%. Durant aquest mateix període el Standard & Poor’s 500 ha registrat un rendiment d’un 195%. Això deixa la meva performance en una veritable misèria.\nDit això, i mirant cap el futur, a dia d’avui la cartera d’inversions Valkyria està diversificada en diferents sectors dels Estats Units. D’aquests, destaca el sector de l’entreteniment i les telecomunicacions: Madison Square Garden Networks (Televisió), WideOpenWest (Cable), IDT (Telecomunicacions) i Sirius XM (Ràdio per satèl·lit). La tecnologia i la biotecnologia també tenen un pes específic amb Finjan Holdings (Seguretat digital), Rafael Holdings (Biotecnologia) i PayPal (Fintech). Complementen la cartera les empreses del sector retail Big 5 Sporting Goods i FootLocker, i les companyies industrials DNow i Garrett Motion.\nUn apunt bastant “friki”: El dia que vaig confirmar l’ordre de compra de Big 5 Sporting Goods, ho vaig fer considerant que Benjamin Graham en persona me l’hauria aprovat. Pel seu baix deute, perquè presentava uns resultats per sota del que era habitual… Per tot això, i més, era una autèntica inversió en un Net-Net, vaig dir.\nHi havia més avantatges al seu favor que feien d’aquesta empresa un veritable caramel. Un d’ells era un dividend d’un 11% sobre la seva cotització. Si reinvertíssim aquest pagament, en 6 anys recuperaríem el pagament inicial. On es troben ara mateix aquestes gangues?\nO potser no era una ganga?\nDes de la meva primera inversió la cotització de les accions de la companyia es van comportar erràticament. Big 5 es va desfer de baixistes i va registrar una escapada fins els 8 dòlars en un clàssic short squeeze. I, altra vegada, va tornar a caure en picat. Això em va proporcionar la possibilitat de desfer-me d’unes quantes posicions i cobrar uns dividends. Ara però, la cotització torna a estar per sota del nivell inicial.\nEn aquest context vaig repassar el negoci de nou, les conference call trimestrals i el comportament dels cash flows. Feia més de mig any del meu primer anàlisi i ja era hora de analitzar si convergien la cotització i el negoci.\nLlegir cada transcripció és un exercici soporífer. No és l’activitat en sí, sinó la forma que tenen de presentar els resultats l’equip liderat per Steve Miller. En cada un d’ells, el conseller delegat es limita a seguir una pauta: “Si el temps va malament, malament. Si el temps va bé, bé. Resultats en la línia del que esperàvem, bla, bla, bla”.\nHi ha poques referències a les estratègies del grup i, com a apunt interessant, les perspectives es redueixen a mesura que passa l’any. Per exemple, van començar l’any 2017 amb la intenció de obrir 8 botigues i no tancar-ne cap. A mitjans d’any ja es començava a intuir que el programa no es complia, ja que no havien obert cap botiga i si que havien penjat el cartell de tancat en alguns establiments. I així, cada any.\nD’aquestes xerrades podem extreure algunes conclusions: La comunicació amb els inversors no és el fort de Big 5. És un protocol que han de complir els directius, però s’evidencia la seva apatia. Aquesta teoria es reforça quan s’intenta entrar a la pàgina web del grup, que denega l’accés als usuaris.\nL’any 2016, quan Sports Authority va declarar-se en liquidació, diferents grups empresarials van córrer darrera els actius que quedaven de la companyia. A preus de saldo es van quedar amb contractes amb proveïdors, inventaris i botigues.\nBig 5 Sporting Goods, en canvi, es va beneficiar de l’arribada dels clients de la companyia liquidada. Amb l’increment dels ingressos i també dels beneficis van augmentar el dividend. I en aquest estat de complaença es va acabar l’estratègia de la companyia en aquest context.\nDe totes les empreses d’aquest sector que cotitzen a la borsa Big 5 és el negoci més concentrat geogràficament. Però, alhora, el que té pitjors marges. No només això, l’empresa executa una pobre estratègia comercial, basada en anuncis en paper a pàgina completa, altes despeses en compensacions salarials d’alts càrrecs i distribució de dividends generosos.\nLa família Miller, a través del director de la companyia Steve, controla només un 5,4%. Res fa pensar que actuï en favor dels accionistes, sinó en mantenir la moma de la seva feina. En canvi, els accionistes segueixen pagant el sou vitalici a la seva mare, la viuda del fundador de l’empresa, de 3,5 milions de dòlars anuals (apartat de commitments del 10-K).\nSincerament, res ens indica que Big 5 Sporting Goods sigui una bona empresa.\nEn canvi, és molt fàcil que qualsevol resultat futur sigui millor que els registrats en els últims anys. El dividend per acció és molt alt i, si no perilla l’endeutament del balanç, es tracta d’una empresa sanejada. Podria ser l’objectiu d’un inversor activista? Ja ho estan provant alguns fons aficionats, però no s’observa cap candidat seriós a la vista.\nRevisant la inversió de Chico’s FAS, em vaig preguntar: A qui se li va acudir?\nQuan em preguntaven sobre les accions que tenia en aquells moments, jo contestava: una empresa especialitzada en patates fregides congelades (Lamb Weston), PayPal i botigues de sostenidors. La primera feia gràcia, la segona tothom la coneixia i amb la tercera havia de matisar: “és la principal competidora de Victoria’s Secrets”.\nO, almenys, aquesta era l’objectiu de Chico’s FAS quan vaig escriure per primera vegada a “Els canvis de Chico’s FAS, en el radar del fons Barington Capital”.\nDe les tres marques del catàleg de la companyia, la cadena de botigues Soma s’havia de transformar en la líder del sector. Per aconseguir-ho, el fons activista Barington Capital proposava incrementar el número d’establiments i convertir-la en la marca més visible del grup. Aquesta proposta també estava acompanyada d’una llista de reformes internes per millorar els marges del negoci i incrementar el valor de l’acció.\nCom vaig escriure en el primer article, l’augment de la cotització només podia succeir “si, i només si, l’empresa […] compleix” la llista de requisits proposats per Barington.\nLes accions, que cotitzaven a 14 dòlars, havien de pujar fins 45,5 dòlars, segons els meus càlculs. Enlloc d’aquesta situació, actualment els títols de la companyia es barallen per mantenir la cota dels 8 dòlars.\nLa inversió a Chico’s FAS ha tingut un marge de temps prou dilatat perquè es pugui analitzar en profunditat l’evolució del negoci. A més, com que hi havia una llista de propòsits que s’havien de complir, la revisió del anàlisi ha sigut més senzill. Es tractava d’un simple checking de tasques fetes o no fetes.\nL’any 2015 les botigues de Soma sumaven 287 establiments. L’objectiu era obrir-ne entre 200 i 300 a diferents localitzacions dels Estats Units. Enlloc d’això fins el 2017 la companyia només va sumar 2 botigues! Un increment mediocre comparat amb les aspiracions inicials.\nBarington va recomanar la reducció de despeses administratives, que eren molt altes en comparació amb altres companyies del sector. La reducció es va fer efectiva mesos després de la intervenció del fons, mentre vigilava tots els moviments. Però, mica en mica, l’empresa va tornar als mals hàbits. Chico’s FAS encara mantén els costos fixos per sobre del 30% sobre les vendes (els pitjors del sector), així com també el mateix nivell de despeses de marketing.\nA canvi d’aquesta reducció de despeses i l’increment de vendes, l’executiva havia de compensar als accionistes mitjançant la recompra d’accions. Ho tenia fàcil, doncs el preu de les accions es mantenien en mínims històrics. També, altre cop, l’evolució ha sigut contrària i el número d’accions s’ha diluït encara més.\nFinalment, també vaig observar que el fons Barington Capital havia desaparegut del mapa a principis de l’any 2018. Per tant, jo també.\nVaig endinsar-me en un terreny de “foreros” i caçadors de “xixarros” amb la compra d’accions d’Abengoa A. Va ser el mes de maig del 2017 i la vaig aguantar fins el novembre del mateix any.\nAquesta informació apareix molt tard i entono un mea culpa per deixar només un article parlant de la compra, sense informar de la venta potserior. Actualment les accions valen la meitat. En favor meu només puc dir que no sóc un cheerleader de les accions i exposo en tots els articles els peròs i els contres que comporta una inversió. Un cop explico la meva tesi inicial no em segueixo reafirmant, sinó que a vegades reviso alguns punts si apareix nova informació.\nEl cas d’Abengoa s’assembla amb el de Chico’s FAS. També hi havia un pla que s’havia de seguir. La diferència és que Abengoa sortia d’un procés de reestructuració i, a més, hi havia un procés judicial obert en relació amb els creditors i la cúpula directiva estava polititzada.\nCom vaig indicar, s’havia de revisar amb lupa el pla de viabilitat que comprenia la venta de la participació d’Atlantica Yield. Les notícies dels principals mitjans de comunicació espanyols (Expansión, Cinco Días, El Confidencial…) ja donaven per feta aquesta operació, però no hi havia cap fet rellevant que donés veracitat a aquestes informacions. Al final, la venta es va efectuar per sota de l’import anunciat i amb un retràs considerable.\nJa he comentat en altres ocasions, considero que la transparència en la borsa espanyola és molt baixa i em costava seguir una companyia d’aquestes característiques. On tants polítics hi van posar la seva empremta. El mes d’octubre, quan vaig començar a veure per on anaven les coses, també vaig marxar corrents. Si el ministre Borrell ho va fer (i sense avisar a ningú…)


CaixaBank Sala de Premsa - KDPOF rep una inversi� de Bullnet Capital i �la Caixa� per accelerar el seu creixement\nMadrid, dilluns 2 de gener de 2012\nKDPOF rep una inversi� de Bullnet Capital i �la Caixa� per accelerar el seu creixement\n�\tLa companyia tanca una ronda de finan�ament subscrita per Bullnet Capital, �la Caixa� i els socis actuals.\n�\tKDPOF defineix, dissenya, i desenvolupa tecnologia per a comunicacions sobre fibra �ptica pl�stica.\n�\tL'objectiu d'aquesta inversi� �s ajudar a convertir la tecnologia de KDPOF en un est�ndard en la ind�stria de transmissi� i recepci� d'informaci� sobre fibra �ptica pl�stica a 1 gigabyte per segon.\nKDPOF ha tancat una ronda de finan�ament amb Bullnet Capital, a trav�s del seu segon fons BC II; �la Caixa�, a trav�s del fons Caixa Capital TIC, i els socis actuals. L'objectiu d'aquesta operaci� �s accelerar el creixement de la companyia, la missi� de la qual es basa en el desenvolupament de xips d'alt rendiment per al mercat de la fibra �ptica de pl�stic. KDPOF, una empresa espanyola ubicada a Madrid, aspira a convertir aquesta tecnologia en est�ndard de la ind�stria.\nLa companyia est� desenvolupant una soluci� per poder assolir velocitats de transmissi� d'1 gigabyte per segon sobre tecnologia POF (Plastic Optical Fiber). Els principals avantatges competitius de l'empresa radiquen en el sistema de comunicaci� patentat per a la transmissi� i recepci� d'informaci� a velocitats d'1 gigabyte a curt abast (m�s de 50 metres) o de fins a 100 megabytes per segon en dist�ncies de m�s de 150 metres sobre fibra �ptica de pl�stic.\nLa tecnologia desenvolupada per KDPOF s'orienta b�sicament al mercat de l'automoci�, l'industrial i el de les xarxes residencials. El principal avantatge per a ells �s la robustesa i seguretat que aporta la tecnologia de KDPOF a les transmissions d'informaci�.\nEls beneficis que ofereix la fibra �ptica pl�stica s�n:\n� Economia i facilitat d'instal�laci�. La fibra �ptica de pol�mer �s compatible amb les canalitzacions de xarxa el�ctrica, fet que permet un cablejat menys cost�s i intrusiu.\n� Capacitat i efici�ncia. La tecnologia POF assegura una capacitat d'acord amb les necessitats presents i futures, ja que pot suportar velocitats de transmissi� de fins a 1 gigabyte per segon.\n� Robustesa i seguretat. POF �s immune a les interfer�ncies i segura: no pot ser interceptada. A m�s, no emet radiacions. � Experi�ncia. Est� demostrada la seva efici�ncia tant en �s industrial com en l'enginyeria de l'autom�bil, amb el que el seu salt cap a la provisi� de solucions de telecomunicacions en els habitatges �s imminent.\nEl mercat global de tecnologia POF a nivell mundial en 2009 va ser de 1.500 milions de d�lars i s'estima que creixi fins als 6.000 milions de d�lars en 2015.\nBullnet Capital II �s el segon fons gestionat per Bullnet Gesti� SGECR, i compta amb un total de 28 milions d'euros per a inversi� en companyies tecnol�giques espanyoles que es trobin en fases inicials. Aquesta �s la sisena inversi� realitzada pel fons, que, a m�s de KDPOF, compta en el seu �portfolio� amb Visure, Digital Legends, Codice SW, Zhilabs i UAV Navigation.\nCaixa Capital Risc �s la societat gestora d'empreses de capital risc de �la Caixa� que inverteix en companyies espanyoles innovadores amb un elevat potencial de creixement, acompanyant-les en les diferents etapes del seu desenvolupament.\nAmb un volum de 50 milions d'euros, Caixa Capital Risc inverteix en el capital d'empreses innovadores a trav�s de 3 vehicles: Caixa Capital Micro, Caixa Capital Biomed i Caixa Capital TIC.\nEl fons Caixa Capital TIC, inverteix en l'�mbit de les tecnologies de la informaci� i Internet. Actualment, en la seva cartera d'inversions tamb� figuren Privalia, Groupalia, Zyncro, Goodeal, i-neum�ticos, Apesoft i Genasys.\nMadrid, dimarts 12 de mar� de 2013"la Caixa" i ENISA convoquen els Premis EmprenedorXXI per recon�ixer als millors emprenedors d�Espanya\nBarcelona, dijous 3 de gener de 2013�la Caixa� i fitalent inverteixen 300.000 euros a Signadyne, empresa que desenvolupa tecnologia pel test de qualitat de circuits\nBarcelona, dimecres 21 de novembre de 2012�la Caixa� porta a Silicon Valley els 17 emprenedors espanyols m�s innovadors del 2012\nCaixaBank impulsa la celebraci� a Barcelona del principal esdeveniment europeu sobre innovaci� al sector financer divendres, 14 de juny de 2013


Lluís Subirana: Esperit de Festa 10-03-07\nL’activitat sardanista, el nombre i l’edat mitjana dels seus assistents, són temes d’actualitat i d’una certa preocupació. Fa dues setmanes, l’amic Josep Pasqual, en una intervenció al programa Mans de Catalunya Ràdio, feia referència a les estadístiques sobre l’activitat sardanista del 2006 que vaig publicar a la revista SOM i comentava que l’increment d’aplecs i ballades del 5% en relació al 2005 també podia ser degut a que s’haguessin incorporat noves entitats a passar la informació i que, par tant, aquest increment no fos tal. És possible, però això és una suposició i jo em baso només amb dades reals publicades. També podem suposar que encara hi ha entitats que no passen informació del què fan i que, per tant, l’activitat real pot ser superior a la coneguda. També és cert que l’estudi no facilita informació en relació al nombre i edat dels assistents. Perquè no n’hi ha. Sí que hi ha la percepció de que ara hi ha menys assistents als aplecs i ballades que uns anys enrere, i que aquesta percepció pot ser certa, però no tenim dades reals que la demostrin i, per això, no n’he fet esment en els meus articles. No perquè defugi el tema. Si entrem en el terreny de les percepcions i suposicions, en ser la majoria d’aplecs i ballades en un recinte obert i gratuït, sense control d’assistència, ens trobarem amb molts dubtes. Per exemple: volem quantificar l’assistència a una ballada de sardanes a la Plaça de la Catedral de Barcelona. Quin nombre quantifiquem, ¿només els que contribueixen amb un donatiu? ¿Només els que ballen? ¿Els que hi van a ballar més els que només hi van a escoltar la música? ¿I els que hi passen, s’hi queden una estona mirant com ballen, escoltant la cobla i fent fotografies, els hem de considerar assistents o no? És possible que molts considerin només com a assistents els que ballen i els habituals que hi van a escoltar, però ¿com sabem qui i quants són aquests en un moment o un dia determinat?\nQuan una emissora de ràdio o televisió dóna xifres d’audiència d’un determinat programa jo em pregunto: ¿Totes aquestes persones han estat mirant o escoltant el programa tot el temps que ha durat? Segurament que un bon percemptatge de gent sí, però també és molt possible que molts només tinguessin l’emissora connectada mentre feien altres feines a casa, o només el van mirar o escoltar una estona, o només hi van passar fent zapping... En canvi, els controls d’audiència això no ho concreten, ens donen unes xifres i les acceptem. ¿Perquè no acceptem doncs com assistents a una ballada els que ballen, els que escolten i els que, tot passant per allà, s’hi queden una estona mirant i escoltant? Com poden comprovar, sense dades reals, les suposicions poden tenir moltes interpretacions.\nEn relació a l’edat dels assistents, sense defugir la realitat evident de la poca presència de jovent als aplecs i ballades, sense un estudi real que quantifiqui l’edat de cada assistent i en tregui la mitjana en funció del nombre, també és entrar en el terreny de les opinions subjectives. Com deia abans, ¿ens referim a l’edat dels que ballen? ¿Dels que escolten? I els matrimonis joves que s’aturen una estona mentre els seus fills petits queden expectants palplantats davant la cobla, aquests que amb tota seguretat rebaixen l’edat mitjana dels assistents a la ballada ¿els comptem o no?\nResumint, malgrat el meu conegut positivisme, sóc conscient de la realitat i que aquesta, en conjunt, tots voldríem que fos molt millor. El meu intent és que amb les dades reals disponibles, analitzar objectivament la situació i aportar el meu punt de vista sobre la qüestió. Ni més, ni menys.\nPublicat per Bloc de Lluís Subirana a 11:53\nEtiquetes de comentaris: 11. Des de la Torre de l'Aigua 2007


Ports de la Generalitat invertirà 11 MEUR en vuit ports gironins fins al 2022 - Empordà\nPorts de la Generalitat invertirà 11 MEUR en vuit ports gironins fins al 2022\nLlançà, el Port de la Selva, Roses i l'Escala concentren els recursos destinats a l'Alt Empordà\nEMPORDA.INFO 28.02.2019 | 13:08\nPresentació del pla d'inversions\nEl gerent de Ports de la Generalitat, Joan Pere Gómez Comes, i el delegat del Govern de la Generalitat a Girona, Pere Vila, acompanyats del director territorial de Serveis de Territori i Sostenibilitat, Pere Saló, han presentat aquest dijous el Pla d'inversions 2019-2022 de Ports de la Generalitat a la Zona Portuària Nord, que suposarà una inversió pública d'11 milions d'euros a distribuir en vuit ports gironins al llarg de quatre anys.\nEls objectius estratègics del Pla són la protecció i l'abric dels ports, la mitigació del canvi climàtic, l'impuls als sectors pesquer, nàutic, comercial i de creuers, i la millora de la connexió entre els ports i els nuclis urbans. Els ports han de continuar sent centres de dinamització socioeconòmica per al territori.\nGómez Comes ha destacat que el Pla preveu inversions privades als ports de la Zona Portuària Nord per valor de més de 13,4 milions, de manera que el total d'inversió en aquest quadrienni serà de 24,4 milions d'euros. En conjunt el Pla d'inversions pel que fa als vuit ports gironins "ha de millorar les infraestructures i permetre desenvolupar amb més qualitat i eficiència les activitats portuàries, per continuar posicionant els ports gironins com a motors econòmics de la demarcació", ha afegit Joan Pere Gómez.\nPer la seva banda, Vila ha subratllat que "malgrat la crisi, Ports de la Generalitat durant aquest temps ha fet un esforç econòmic perquè les instal·lacions portuàries continuïn essent competitives. Amb aquest nou pla que es presenta avui, els vuit ports gironins tindran una inversió important i justa".\nLa Zona Portuària Nord rebrà 11 milions d'inversió pública entre el 2019 i el 2022, als ports de Llançà, el Port de la Selva, Roses i l'Escala (Alt Empordà); l'Estartit, Palamós, Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà) i Blanes (Selva). El gerent de Ports de la Generalitat ha detallat les actuacions públiques que es faran als ports gironins i ha posat en valor "el paper de l'Administració portuària amb una forta inversió per donar més recer als ports, impulsar les activitats portuàries, integrar les façanes marítimes, potenciar l'eficiència energètica i mitigar el canvi climàtic". Així, els projectes més destacats als ports gironins seran els següents:\nLlançà (230.000 euros)\nReforç dels blocs d'escullera que protegeixen la zona d'aparcament de la Gola, a causa de la pèrdua i la fragmentació del material existent amb els temporals de llevant, amb l'objectiu d'oferir un millor servei als usuaris de l'aparcament. També es realitzarà l'adequació de l'edifici de serveis per optimitzar l'atenció als operadors portuaris i els ciutadans.\nEl Port de la Selva (975.000 euros)\nEntre les millores per al sector pesquer hi ha la instal·lació d'elements atenuadors de l'onatge per a la protecció i la reducció de l'agitació de la dàrsena interior i, la neteja dels fons marí del moll de la Timba, per restituir els calats i millorar l'operativitat de les embarcacions pesqueres. També s'adequaran els edificis de serveis situats al dic d'abric per assegurar la seva funcionalitat i posar-los en valor per a futures activitats. A més, l'esplanada del moll Tester i el vial es pavimentaran.\nDins del Pla d'inversions, a la tardor de 2019, es preveu urbanitzar l'avinguda Josep Vicenç Foix per millorar la integració port-ciutat, amb la supressió de barres arquitectòniques, l'ordenació de les terrasses, la creació de zones per a jocs infantils, la renovació de les xarxes de serveis, la pavimentació de l'espai i la dotació d'enjardinat i mobiliari urbà.\nRoses (555.000 euros)\nEl reforç del dic de recer amb l'adequació de l'escullera i la urbanització del vial del dic, permetran potenciar la mobilitat dels vianants amb un nou itinerari públic. Així mateix, es recuperarà el calat de la zona del moll de ribera amb una neteja del fons marí per millorar l'operativitat dels vaixells. En matèria d'integració port-ciutat, s'adequarà l'eix central com a element vertebrador del port i la urbanització de l'espai. També es preveu fer un cobert de caixes per donar suport al sector pesquer com a inversió publicoprivada.\nL'Escala (475.000 euros)\nDestaca una inversió per donar major funcionalitat al port i millorar la infraestructura per al recer d'embarcacions i les activitats que s'hi desenvolupen, amb la instal·lació d'elements atenuadors de l'onatge per a la protecció de la dàrsena interior. Així mateix, a la zona de l'aparcament es reposaran els paviments amb llambordes i les voreres, finalment l'espai s' ha de connectar urbanísticament al seu entorn.\nL'Estartit (1,8 milions)\nLa urbanització ha d'impulsar el passeig marítim de l'Estartit com a eix vertebrador entre el port i el teixit urbà. Un espai que ha de permetre potenciar noves activitats econòmiques de l'àmbit portuari i municipal lligades a la façana marítima, així es crearà un nou pol d'activitat que ha de generar turisme i dinamisme econòmic a la ciutat. El passeig tindrà espais per a ciutadans, zones arbrades i enjardinades, i s'eliminaran barreres arquitectòniques per facilitar la mobilitat dels vianants. Per aquesta actuació la inversió serà publicoprivada.\nEl projecte per adequació de dic de recer del port de Palamós, que actualment es troba en licitació i es preveu adjudicar a finals d'abril, preveu la reposició de peces d'escullera i blocs de formigó al llarg del dic per disminuir els ultrapassaments que pateix la infraestructura amb els temporals, amb l'objectiu de millorar la funcionalitat del dic i donar recer a les embarcacions i les activitats que s'hi desenvolupen. S'ha d'adequar l'esplanada posterior del magatzem de la Pedrera i reposar els paviments. A més, s'ha de fer la millora estructural de l'edifici de la llotja i la reposició del paviment a la zona de comercialització del peix per donar millor servei als pescadors. Així mateix, s'ha de reformar l'interior de l'edifici de serveis de Ports de la Generalitat per redistribuir els espais i donar millor servei als usuaris.\nUna de les actuacions és l'estabilització dels talussos que hi ha al camí d'accés a la cala Jonca que transcorre per dins de la zona portuària, per tal de garantir la seguretat dels usuaris. També s'urbanitzarà un tram del carrer Cristòfol Colom per millorar l'accessibilitat i integrar millor el port amb la ciutat. A la zona pesquera, a l'edifici de la llotja es canviaran els revestiments, els tancaments i els aïllaments. Així mateix, es faran millores a les casetes de pescadors.\nBlanes (1,2 milions)\nDestaca la substitució de la coberta de la llotja per millorar-ne l'estructura i l'aïllament. A més, s'adequaran els magatzems complementaris per millorar els serveis dels pescadors. Així mateix, l'antiga llotja es rehabilitarà per posar-la en valor per a futures ocupacions, mitjançant la col·laboració publicoprivada. Per potenciar la integració del port i la ciutat, i l'accessibilitat dels vianants es renovarà el paviment de l'esplanada i el vial del port.\nAls vuit ports gironins es preveuen renovar els equipaments d'aspiració i tractament d'aigües residuals i de sentines, per posar equipaments tecnològicament més adaptats a les necessitats actuals per millorar la gestió. Aquest servei el presta Ports de la Generalitat directament per a les embarcacions de pesca i de nàutica popular. A la resta d'embarcacions professionals, creuers i mercants, el servei el presten directament les empreses autoritzades.\nA més, es renovaran els elements d'emergència com ara escales de seguretat al moll i la seva senyalització. Així mateix, s'instal·laran mòduls d'emmagatzematge per a barreres anticontaminació i altres elements per usar en cas d'emergència, això com la millora de la senyalització de la xarxa d'hidrants.\nLes canonades de serveis d'aigua i electricitat es canviaran al Port de la Selva, Roses, l'Escala i Palamós. Al mateix temps, s'implantaran sistemes de telegestió en el consum d'aigua i electricitat per estalviar recursos energètics.


Els bombers forestals de la Generalitat vigilen els paratges naturals les 24 hores del dia per a previndre incendis forestals – RiberaTV\nEl Servei de Bombers Forestals de la Generalitat ha intensificat les tasques de vigilància preventiva contra incendis forestals en els paratges naturals de la Comunitat Valenciana les 24 hores del dia durant els dies de Setmana Santa i fins dilluns que ve 12 d’abril.\nAquestes tasques de vigilància formen part del dispositiu especial que ha posat en marxa l’Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències per a lluitar contra els incendis forestals en la Comunitat Valenciana. El dispositiu coordinat per Emergències està compost per més de 80 mitjans d’extinció terrestres, 16 mitjans aeris i més de 700 persones a la Sala d’atenció de trucades d’emergències 1·1·2.\nLes Unitats de Bombers Forestals de la Societat Valenciana de Gestió Integral dels Serveis d’Emergències han intensificat les accions de conscienciació, divulgació i difusió de mesures preventives en les àrees recreatives més visitades per a evitar incendis forestals i han reforçat les rutes de vigilància independentment del nivell de preemergència per risc d’incendis forestals.\nDurant aquests dies s’adopten mesures de prevenció d’incendis forestals com si fora nivell 3 de preemergència, risc extrem d’incendis forestals. Això implica la prohibició de crema en els terrenys forestals, contigus o amb una proximitat menor a 500 metres d’activitats com la crema de marges de cultius o restes agrícoles i forestals; crema de canyar o matolls lligats a aprofitament ramader, cinegètic o un altre tipus; i operacions de destil·lació de plantes aromàtiques.\nPer via terrestre, els bombers forestals reforcen les rutes de vigilància les 24 hores al dia i per via aèria s’inclouen vols diaris amb els avions preparats per a intervindre en qualsevol incendi. Les aeronaus recorren la Comunitat Valenciana en períodes d’una hora no simultanis i amb parades planificades.\nBombers, Generalitat Valenciana\nEls bombers forestals de la Generalitat vigilen els paratges naturals les 24 hores del dia per a previndre incendis forestals added by Ribera Televisió on 6 abril, 2021


Atenció a les Persones | Ajuntament de Navàs\nCategoria: Atenció a les Persones Subcategoria:\nBonificació de la taxa de recollida de residus domàstics\nTal i com estableix l'ordenança corresponent (ordeança fiscal núm. 10), les persones que visquin soles, majors de 65 anys d'edat i amb recursos econòmics inferiors als mínims a l'efecte de l'IRPF, gaudiran d'una bonificació de la taxa del 50%. Procediment: Entrada de la sol·licitud al registre de l'Ajuntament Valoració per part dels Serveis Socials amb emissió d'informe Proposta de la regidoria - delegada de l'àrea d'atenció...\nSol·licitud del servei d’ajuda a domicili (SAD)\nEl servei d´ajuda a domicili consisteix en proporcionar benestar dins la pròpia llar, a les persones que, per manca de recursos personals no poden valer-se per elles mateixes, així com la realització d´altres serveis de caràcter assistencials. Inclou les funcions següents: - Atenció personal.- Ajuda a la llar.- Suport social.- Relació amb l´entorn.- Altres activitats assistencials, sempre que es duguin a terme pels serveis socials...\nSol.licitud de la targeta que identifica els vehicles per persones amb disminució física o que porten persones amb disminució. Permet aparcar a les places d´aparcament reservat. Procediment administratiu que seguirà el tràmit Enregistrada la sol.licitud, els tràmits a seguir són: 1. Incoació de l´expedient.2. Informe dels Serveis Socials Municipals.3. Resolució de l´expedient per acord de la Junta de Govern Local.4....\nEl títol de família monoparental atorga diversos beneficis, avantatges fiscals i bonificacions.Juntament amb el títol col·lectiu per a tota la família, també dóna dret a la possessió d'un títol individual per a cada una de les persones membres beneficiàries.\nEl títol de família nombrosa atorga diversos beneficis, avantatges fiscals i bonificacions. Juntament amb el títol col·lectiu per a tota la família, també dóna dret a la possessió d'un títol individual per a cada una de les persones membres beneficiàries.


Les emocions del I TEDxGirona - Eduard Batlle Blog\nCatalunya Economia Emprenedoria Innovació TED\nEduard Batlle Rispau 14 juliol 2011\nHa estat una experiència formidable impulsar aquest primer TEDxGirona. En primer lloc, per l’equip que hem fet amb Ricard de Francisco, l’impulsor de la idea, i després amb l’entrada de Catalunya Valley amb Anna Codina. Ens hem adaptat molt a la idea de l’esperit TED, la vocació d’idees per difondre. Són 10 ponents més l’actuació de CobosMika prevista en la primera part que es realitzarà al Parc de la UdG. Serà densa, però volíem una pluja d’idees amb persones que reflecteixin l’ADN del nostre territori: emprenedoria, innovació, gastronomia, arquitectura, música, ciència… Un centenar d’assistents i ponències de menys de 18 minuts entorn el lema que hem seleccionat en aquesta primera edició: la creativitat. A la segona meitat, més distesa, es durà a terme a Sallés Hotel Mas Tapiolas de Solius, amb un dinar per fomentar el networking i un tram final més distès però interessant gràcies a l’actuació dels Pulpopop i el tast de foie de Ànec dels Pirineus amb el Cava Pagès Entrena, i el tast de vins de Vinyes dels Aspres. Tot una línia d’idees amb l’esperança de fomentar punts de trobada, de voler concentrar idees, reptes, inquietuts, projectes…\nFalten poques hores per a l’estrena, però ha estat una satisfacció veure els ànims i el suport dels convidats que podran ser a la sala d’actes de l’edifici Jaume Casademont. Per qüestions que estableix el TED en les primeres edicions no podran ser més d’un centenar de persones, però ens sentim molt recomfortats per la gent que ens ha mostrat l’interès per venir. D’arreu de Catalunya. Anima però també entristeix perquè no hem pogut dir “sí” a tothom. La possibilitat de veure el TED en directe via streaming no és cap consol per a tota aquella gent que volia ser-hi. La segona trobada ja serà diferent.\nA l’espera de demà, gràcies a tots a qui he fet que aquest TEDxGirona també sigui una mica vostra. Aquest era l’objectiu. Amics, ponents, assistents, patrocinadors, col·laboradors, tècnics, parc… gràcies. El sentiment és d’agraïment per la resposta, l’acollida i l’esperit que invoca.\nMúsica | Paradise # Café del Mar\nAnna CodinaCatalunya ValleyGironaParc de la UdGRicard de FranciscoSumattoryTEDTEDxGirona


Carles Pellicer, alcalde de Reus: "El model comercial que tenim a Reus és un referent a Catalunya"\tDetalls\tÁngela S. Aramayo 12 Desembre 2016 09:19\tEntrevistes\tAnterior notícia\nDes de l’Ajuntament ja s’han iniciat les accions legals en contra Gas Natural?Efectivament, hem preparant tota la informació per presentar davant de Fiscalia i que aquesta, si es considera oportú, pugui actuar en referència al cas de la senyora que va morir en l’incendi. Gas Natural no va complir amb la regulació vigent, ja que no avisar del tall de llum als Serveis Socials tal com demana la norma. I què s’està fent per combatre la pobresa energètica?Doncs nosaltres fem un seguiment més exhaustiu dels casos en situació de risc. També, després de parlar amb la Plataforma contra la pobresa energètica i la Plataforma Anti-Desnonaments (PAH), hem demanat a les dues entitats que instin a les institucions públiques, Congrès i Parlament, per a que facin lleis que reforcin el paper dels Ajuntaments en aquesta matèria. Què podem fer els ciutadans per evitar que es torni a produir un incident com aquest?Aquest és un tema complex. Si hi ha alguna família en situació de risc, mitjançant els veïns o l’associació de veïns, s’ha de comunicar als serveis socials, però hi ha uns límits dintre de la llibertat de les famílies que hem de respectar. El pacte de Salut és una iniciativa del consistori. Quin és el principal objectiu?L’objectiu és trobar la formula per a que anem tots a una amb les propostes per aconseguir la sostenibilitat de l’Hospital Sant Joan. Tenim l’objectiu de donar el màxim i el millor servei possible als ciutadans. Volem que hi hagi consens polític davant de la situació de l’hospital. Per tant, quina és la situació actual de l’Hospital Sant Joan?Tenim un Hospital de referència, molt important a Catalunya i d’àmbit municipal, amb uns grans professionals. Som referents en molts àmbits de la medicina, especialment en oncologia. Per tant, hem de buscar acords amb el govern de Catalunya i compartir la posició de referència amb l’Hospital Joan XXIII. Hem de mantenir aquesta posició a la ciutat a l’àmbit sanitari.\nContinueu parlant amb la Generalitat per incloure-la en la gestió de l’Hospital?És una possibilitat però no hi ha res concretat encara, finalment veurem com acaba. Precisament, a partir del ple extraordinari podrem veure quin és l’acord que prenem.\nCanviant de tema, Reus és reconeguda pel seu comerç. Des de l’Ajuntament que s’està fent per promocionar-lo?Reus és referent a tot Catalunya pel seu model de comerç. Des del consistori posem a disposició tot el pressupost possible per dinamitzar el comerç local. Tenim una gran força d’atracció que són els botiguers de la nostra ciutat, els quals estan fent una molt bona feina. Per tant, impulsem durant tot l’any amb elements de promoció i projecció de la ciutat, com ara la campanya de Nadal, per promocionar les botigues. Reafirmo que tindrem la millor campanya de Nadal de tota Catalunya, com ja la vam fer l’any passat. És un objectiu del govern la promoció i projecció de la ciutat. Grans infraestructures no les podem realitzar perquè no correspon, però hem de fer dos coses: Posicionar a la ciutat com un refent per la cultura, per això tindrem l’esdeveniment de la capital de la cultura catalana el 2017, i la projecció i promoció de la ciutat.\nMoltes coses han canviat per aquesta campanya de Nadal. Hem realitzat alguns canvis, com ara les llums LED que s’han incorporat a alguns carrers de la ciutat. A banda, hem canviat de lloc la pista gel, que passa de la plaça Mercadal a la plaça Llibertat,que s’ha fet per un acord de l'any passat. Aquest any tornen els paradistes de Nadal, a la Mercadal.\nL’Arbre de Nadal també és nou, que comparteix color amb les noves llums de Nadal, totes del mateix color, acordades per alguns sectors. Crec que s’ha de canviar per fer la millor campanya de Nadal de Catalunya. Quin és el cost total d’aquesta campanya?Aquesta campanya de Nadal vol estar entre les millors de tota Catalunya. En total, el cost serà de 150.000 euros, aquesta xifra és inferior a la de la campanya de l’any anterior. A banda, hi ha una part d’inversió privada que en dóna confiança per continuar. Com a alcalde, què destacaria de la ciutat?El seu potencial comercial i cultural de la ciutat i, molt important, la seva gent. De fet hi ha una gran activitat per part dels ciutadans a l’àmbit cultural. A més a més, Reus és reconegut a tota Catalunya pel seu comerç, que hem de continuar promocionant. Després de tots aquests anys al capdavant del consistori. Com valora l’evolució de la ciutat?La ciutat es desenvolupa tranquil·lament. És una ciutat de referència en molts àmbits, en esports, en cultura i a nivell comercial. Reus té una situació ideal, està al costat d’una zona que té una projecció enorme en els propers anys. Nosaltres hem de fer costat per ser millors. Reus\tAjuntament de Reus\tCarles Pellicer\tAnterior notícia


La Generalitat dictaminarà si s'autoritza la modificació del Pla parcial de la Colònia Ducal - Diari Serpis\nLa Generalitat dictaminarà si s’autoritza la modificació del Pla parcial de la Colònia Ducal\n· Abans el plenari hi haurà d’aprovar la proposta per majoria absoluta per poder donar trasllat a la Comissió Territorial d’Urbanisme.\n• La Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat considera que es tracta d’una modificació estructural i, per tant, ha d’obtindre el vistiplau definitiu de la Comissió Territorial d’Urbanisme, en cas que la proposta presentada per una empresa per a construir-hi un hotel continue avant i obtinga l’aprovació del Plenari.\n• Dilluns passat va finalitzar el primer termini de consulta pública, al qual s’hi han presentat 34 al·legacions, majoritàriament de particulars. Més 3.000 persones han visitat el fòrum de participació creat a la web municipal i 63 han manifestat la seua opinió.\n• A partir d’ara, s’iniciarà l’estudi tècnic i jurídic de la proposta i de les al·legacions.\n• Josep Alandete: “Hem d’estar orgullosos de la reacció ciutadana, que ha demostrat que és responsable i té ganes de participar en la presa de decisions que afecten la ciutat”.\nParal·lelament, també ahir va finalitzar el primer termini d’al·legacions a la proposta de modificació del Pla parcial de la Colònia Ducal. S’han presentat 34, que seran estudiades i incorporades a l’estudi jurídic i tècnic de la proposta que s’inicia a partir d’ara. Els funcionaris municipals avaluaran si s’hi compleix o no amb els requisits tècnics i legals i emetran un informe al respecte.\nEn cas de continuar endavant, s’iniciarà un nou procés d’estudi i avaluació ambiental, on la ciutadania podrà tornar a participar, abans d’aprovar-se o no per la majoria absoluta del plenari municipal.\nLa Generalitat també ha respost sobre la forma de materialitzar la compensació de sòl dotacional públic per part de la promotora. Haurà de fer-la efectiva en l’àmbit d’actuació del mateix del projecte.\nProjecte Colònia Ducal\nArticle anteriorMartínez Dalmau: “La compra de 13 habitatges a la Font d’En Carrós demostra que el tanteig és una eina eficaç per a ampliar el parc públic”\nArticle següentComença l’administració de la vacuna AstraZeneca


Cristiano: la grandesa, la tristesa i la ridiculesa | Esports | EL PAÍS Catalunya\nCristiano: la grandesa, la tristesa i la ridiculesa\nMai en la història del futbol hi ha hagut algú que combinés tanta grandesa com a jugador amb tanta ridiculesa com a persona\n20 JUN 2016 - 11:10\tCEST\nCristiano Ronaldo es lamenta per una ocasió fallada. Christian Hartmann REUTERS\nEl pobre Cristiano Ronaldo ha rebut de valent en la premsa europea i les xarxes socials aquesta setmana. Els anglesos, els alemanys, els francesos, tothom dient el mateix: que el portuguès és un noi malcriat i insuportable per haver dit allò, després de l'empat de la seva selecció contra Islàndia, que el rival tenia “una mentalitat petita” i que “faria res en la competició”.\nLa veritat, és clar, és que la mentalitat de la selecció islandesa va estar d'acord amb les seves possibilitats. I pel que fa a això de no fer res, bé, per a un país com Portugal l'ambició ha de ser guanyar l'Eurocopa; per a Islàndia el simple fet d'haver arribat per primera vegada a la fase final d'un gran torneig internacional ja és una victòria suficient. Esgarrapar-li, a més, un empat a un equip amb la tradició i el talent de la selecció que lidera Ronaldo ha estat la gesta més èpica en la història del país des que Leif Eriksson va descobrir Amèrica.\nRonaldo no ho va entendre. La mentalitat petita la té ell. Cal reconèixer-ho: mai en la història del futbol hi ha hagut algú que combinés tanta grandesa com a jugador amb tanta ridiculesa com a persona. Ronaldo és la millor prova que existeix que pots ser ric, guapo i famós, i fins i tot pots arribar a dalt de tot i ser considerat el segon millor jugador del món i, al mateix temps, ser un pobre paio. Per més que s'envolti de Ferraris i de Rolls-Royces i de supermodels no està en pau amb ell mateix i, en el fons, no és feliç.\nPerò el que la gent ha d'entendre és que no és culpa seva, que la història de la seva vida convida a la comprensió i el perdó. El seu pare va ser alcohòlic, gairebé no va estar present en la seva vida i va morir quan Ronaldo tenia 20 anys. La figura paterna la van usurpar una colla de voltors que només estaven interessats a treure el millor profit econòmic dels seus èxits. No ha tingut gent al seu voltant que tingués li fes el favor d'intentar posar-li els peus a terra; ha tingut falsos aduladors.\nPer entendre aquesta trista història només cal veure el documental Ronaldo, un monument cinematogràfic al seu fràgil narcisisme estrenat l'any passat a Londres. Al film va confessar que no tenia gaires amics en el món del futbol i que confiava en poca gent. Un d'aquests pocs és Jorge Mendes, el seu agent, que es veu al documental fent un discurs en un sopar privat amb Ronaldo i uns amics en què lloa amb una efusivitat de bufó les virtuts del seu client predilecte, el que més ingressos li ha generat. Una persona normal li hauria clavat una cleca a Mendes, interpretant els seus elogis com a burles. Ronaldo els va acceptar amb la literal i solemne naturalitat de qui es creu un déu. Pobre. Sota aquest cos d'Adonis superstar el que hi ha és, efectivament, un noi tovet i malcriat. Tanta bona sort que ha tingut a la vida, i tan dolenta també.\nSelecció futbol Islàndia