Oposiciones de Servicios Económicos Consell Comarcal Baix Empordá 2019\nInformación para el opositor » Oposiciones » Licenciados en Económicas » Servicios Económicos Consell Comarcal Baix Empordá 2019\n16/09/2019 Ha sido publicado en el BOE, el anuncio de la convocatoria para proveer 1 plaza de Técnicos de Administración Especial, Servicios Económicos para el Consell Comarcal Baix Empordá. Las bases y el temario se han publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Girona del 3 de septiembre de 2019.\nTEMARIO GENERAL TÉCNICOS DE ADMINISTRACIÓN ESPECIAL, SERVICIOS ECONÓMICOS\nCONSELL COMARCAL BAIX EMPORDÁ\n(último temario publicado por el Consell Comarcal Baix Empordá, 2019)\n1. La Constitució espanyola de 1978. Estructura, contingut i principis generals. Els drets fonamentals i les llibertats publiques. El Tribunal Constitucional.\n2. L’organització de l’estat en la Constitució. La Corona. Les Corts Generals: composició, atribucions i funcionament. El Govern: funcions i potestats.\n3. El poder judicial: organització i principis constitucionals de la funció jurisdiccional. El Ministeri Fiscal.\n4. L’organització territorial de l’estat. Les Comunitats autònomes i els seus estatuts. El finançament de les comunitats autònomes.\n5. L’Estatut d’autonomia de Catalunya; estructura i principis fonamentals. Institucions. Competències de la Generalitat de Catalunya.\n6. Fonts del dret comunitari. Les llibertats bàsiques comunitàries. Institucions comunitàries. Recursos financers de la Unió Europea.\n7. L’administració local: principis generals. El Municipi: concepte, elements, organització i competències. Les comarques: organització comarcal de Catalunya. La província: concepte, elements, organització i competències. Les vegueries\n8. La Província: La Diputació Provincial Estructura, Organització, Funcions i Competències.\n9. La Comarca: Els Consells Comarcals. Estructura, Organització, Funcions i Competències.\n10. El Municipi: EL terme municipal. La Població, l’empadronament.\n11. L’organització municipal. Òrgans necessaris i òrgans complementaris. Atribucions i competències. Accés dels regidors a la documentació municipal. La moció de censura i la qüestió de confiança.\n12. Funcionament dels òrgans col·legiats locals. Convocatòries i ordre del dia. Actes i certificacions.\n13. La Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del Procediment administratiu comú de les administracions públiques. Els interessats en el procediment: la capacitat d’obrar i el concepte d’interessat; identificació i signatura dels interessats en el procediment administratiu. L’activitat de les Administracions Públiques; normes generals d’actuació i terminis.\n14. Els actes administratius: requisits i eficàcia dels actes administratius; nul·litat i anul·labilitat; execució dels actes administratius.\n15. Fases del procediment administratiu comú: iniciació, Ordenació, instrucció i finalització del procediment.\n16. Especialitats del procediment administratiu comú en matèria sancionadora i de responsabilitat patrimonial.\n17. Recursos administratius: recurs d’alçada, recurs potestatiu de reposició i recurs extraordinari de revisió.\n18. La Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de Règim jurídic del sector públic. La competència dels òrgans administratius. Delegació de competències. Avocació de competències. Encomanes de gestió. Delegació de signatura. Principis de la potestat sancionadora i de la responsabilitat de les Administracions Públiques.\n19. Els convenis: definició dels convenis; distinció amb els protocols generals d’actuació; requisits de validesa i eficàcia; contingut; extinció dels convenis; efectes de la resolució dels convenis i tramesa al Tribunal de Comptes.\n20. La jurisdicció contenciosa administrativa (I). Naturalesa, extensió i límits. Òrgans de la jurisdicció i les seves competències. Les parts: capacitat processal, legitimació i representació i defensa.\n21. La jurisdicció contenciosa administrativa. L’objecte del recurs contenciós administratiu. El procediment en primera o única instancia. Mesures cautelars. La sentència: recursos contra sentències. L’execució de la sentència.\n22. Les competències municipals. Competències pròpies i competències delegades. Assumpció de competències distintes de les pròpies i les delegades. Els serveis mínims obligatoris. La reserva de serveis.\n23. La intervenció administrativa local en l’activitat privada (I): ordenances i bans, llicències i altres actes de control preventiu.\n24. La intervenció administrativa local en l’activitat privada (II): comunicacions prèvies i declaracions responsables, control posterior a l’inici d’activitats i ordres individuals. L’activitat de foment en l’esfera local.\n25. La iniciativa pública econòmica de les entitats locals i la reserva de serveis. El servei públic en les entitats locals.\n26. L’expropiació forçosa: principis generals. El Procediment general.\n27. La Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic: principis i normes específiques de contractació en les entitats locals. Òrgans de contractació.\n28. La llei de contractes del sector públic. Àmbit subjectiu i objectiu de la llei. Delimitació dels tipus contractuals: contractes administratius i privats. Contractes subjectes a regulació harmonitzada. Requisits dels contractes. L’òrgan de contractació.\n29. Tipus de contractes d’acord amb la llei 9/2017 de 8 de novembre de contractes del sector públic.\n30. El contractista: capacitat, solvència, prohibicions, classificació. Expedient de contractació. Procediments, formes i criteris d’adjudicació. Garanties. Perfeccionament i formalització del contracte. La invalidesa dels contractes. Recursos.\n31. Execució i compliment dels contractes administratius. Prerrogatives de l’Administració. La revisió de preus. Modificació i pròrrogues. L’extinció dels contractes administratius. La cessió dels contractes i la subcontractació.\n32. El contracte d’obres. Actuacions preparatòries del contracte d’obres. Execució del contracte d’obres. Modificacions del contracte. Compliment i resolució.\n33. El contracte de concessió d’obres. Actuacions preparatòries. Efectes, compliment i extinció de les concessions. Construcció de les obres objecte de concessió. Drets i obligacions del concessionari i prerrogatives de l’Administració. Extinció de les concessions.\n34. El contracte de serveis. Actuacions preparatòries. Efectes, compliment i extinció. Execució i modificació del contracte. Compliment i resolució. Especialitat dels contractes de redacció de projectes d’obres.\n35. El contracte de subministrament. Execució. Compliment i resolució. Regulació de determinats contractes de subministrament.\n36. Activitat subvencional de les Administracions públiques. Procediments de concessió i gestió de les subvencions. Reintegrament de les subvencions. Control financer. Infraccions i sancions administratives en matèria de subvencions.\n37. El personal al servei de les administracions públiques, classes de personal i règim jurídic. Funcionaris de carrera, funcionaris interins, personal laboral, personal directiu i personal eventual\n38. Els drets constitucionals dels emplats públics. Polítiques d’igualtat i contra la violència de gènere en les Administracions públiques. Polítiques dirigides a l’atenció a persones amb discapacitat i/o dependents.\n39. L’accés a l’ocupació pública: principis reguladors. Requisits. Sistemes selectius. L’extinció de la condició d’empleat públic. El règim de provisió de llocs de treball: sistemes de provisió. El contracte de treball. Les situacions administratives dels funcionaris locals.\n40. La relació estatutària. Els drets dels funcionaris públics. Drets individuals. Especial referència a la carrera administrativa i a les retribucions. El règim de Seguretat Social. Drets d’exercici col·lectiu. Sindicació i representació. El dret de vaga. La negociació col·lectiva.\n41. La transparència de l‘activitat pública. Publicitat activa.\n42. El dret d‘accés a la informació pública. La protecció de les dades de caràcter personal.\n43. Les Hisendes locals a Espanya: principis constitucionals. Règim jurídic de les hisendes locals. Incidència estatal i autonòmica en l’autonomia local. 44. Els recursos de les hisendes locals. Principis dels tributs locals. La potestat reglamentària de les entitats locals en matèria tributària: contingut de les ordenances fiscals, tramitació i règim d’impugnació dels actes d’imposició i ordenació dels tributs. L’establiment de recursos no tributaris.\n45. La gestió, inspecció i recaptació dels recursos de les hisendes locals. La revisió en via administrativa dels actes de gestió tributària dictats per les entitats locals. La gestió i recaptació de recursos per compte d’altres ens públics.\nTEMARIO ESPECÍFICO TÉCNICOS DE ADMINISTRACIÓN ESPECIAL, SERVICIOS ECONÓMICOS\n1. El pressupost general de les entitats locals: concepte i contingut. Especial referència a les bases d’execució del pressupost. L’elaboració i aprovació del pressupost general. La pròrroga pressupostària.\n2. L’estructura pressupostària. Els crèdits del pressupost de despeses: delimitació, situació i nivells de vinculació jurídica. Les modificacions de crèdit: classes, concepte, finançament i tramitació.\n3. L’execució del pressupost. Tramitació. El Resultat pressupostari. El Romanent de tresoreria. La Consolidació pressupostària.\n4. El Compte General de les entitats locals i els seus organismes autònoms: contingut, formació, aprovació i retiment.\n5. L’execució del pressupost de despeses i d’ingressos: les seves fases. Els pagaments a justificar. Els avançaments de caixa fixa. Les despeses de caràcter plurianual. La tramitació anticipada de despeses.\n6. Els projectes de despesa. Les despeses amb finançament afectat: especial referència a les desviacions de finançament. El seu càlcul.\n7. La liquidació del pressupost. Tramitació. Els romanents de crèdit. El resultat pressupostari: concepte, càlcul i ajustaments.\n8. El romanent de tresoreria: concepte i càlcul. Anàlisis del romanent de tresoreria per a despeses amb finançament afectat i del romanent de tresoreria per a despeses generals. Càlcul i ajustaments.\n9. La tresoreria de les Entitats Locals. Règim jurídic. El principi d’unitat de caixa.\n10. Funcions de la tresoreria. Organització. Situació dels fons: la caixa i els comptes bancaris. La realització de pagaments: prelació, procediments i mitjans de pagament. L’estat de conciliació.\n11. La planificació financera. El pla de tresoreria i el pla de disposició fons. La rendibilització d’excedents de tresoreria. Les operacions de tresoreria. El risc de tipus d’interès a les operacions financeres.\n12. El sistema de comptabilitat de l’Administració Local. Principis generals. Competències. Fins de la comptabilitat.\n13. La Instrucció de Comptabilitat per a l’Administració Local: estructura i contingut. Particularitats del tractament especial simplificat. Documents comptables. Comptabilització d’operacions pressupostàries i no pressupostàries.\n14. El Compte General de les Entitats Locals, contingut i tramitació. Els estats i comptes anuals i annexos de l’Entitat Local i els seus Organismes Autònoms: contingut i justificació.\n15. El crèdit local. Classes d’operacions de crèdit. Naturalesa jurídica dels contractes: tramitació. Les operacions de crèdit a llarg termini. Finalitat i durada. Competència. Càlcul dels límits. Requisits per a la concertació d’operacions de crèdit a llarg termini. La concessió d’avals per les Entitats Locals.\n16. La prudència financera en el crèdit local.\n17. Concepte de control intern de l’activitat econòmica de les entitats locals. Funció interventora i control financer: Àmbit, formes, modalitats i principis de la funció de control intern.\n18. El control intern i la fiscalització: conceptes generals, règim jurídic i facultats del personal controlador. La funció interventora: àmbit subjectiu, àmbit objectiu i modalitats. Objeccions, discrepàncies i omissions.\n19. El control financer: àmbit subjectiu, àmbit objectiu, procediments i informes.\n20. Control financer d’eficàcia i eficiència. L’auditoria com a forma d’exercici del control financer. Les normes d’auditoria del sector públic.\n21. El control extern de l’activitat econòmic financera del sector públic local. La fiscalització de les entitats locals pel tribunal de comptes i els òrgans de control extern de les Comunitats Autònomes. Les relacions del Tribunal de Comptes i els òrgans de control extern de les Comunitats Autònomes.\n22. La Llei orgànica d’estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera: objectius d’estabilitat pressupostària, de deute públic i regla de la depesa. Aplicació a l’Administració local.\n23. Estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera. Els plans econòmic-financers: contingut, tramitació i seguiment. Plans d’ajust i de sanejament financer.\n24. Càlcul dels objectius d’estabilitat pressupostària, sostenibilitat financera i regla de la despesa. Ajustaments.\n25. Obligacions de subministrament d’informació previstes a la Llei orgànica d’estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera per les entitats locals: subjectes obligats i procediment; mitjans de remissió de la informació; obligacions periòdiques i no periòdiques; plans economicofinancers, pla de reequilibri, pla d’ajust.\n26. La responsabilitat comptable: concepte i règim jurídic. El caràcter objetiu de la responsabilitat comptable. Supòsits bàsics de responsabilitat comptable. Compatibilitat amb altres classes de responsabilitats. Els subjectes dels procediments de responsabilitat comptable.\n27. La relació jurídica tributària: concepte i elements. Fet imposable. Meritació. Exempcions. Subjecte actiu. Subjectes passius. Responsables. La solidaritat: extensió i efectes. El domicili fiscal. La representació. La transmissió del deute.\n28. Els tributs locals: principis. La potestat reglamentària de les Entitats Locals en matèria tributària: contingut de les ordenances fiscals, tramitació i règim d’impugnació dels actes d’imposició i ordenació de tributs. L’establiment de recursos no tributaris.\n29. La gestió, inspecció i recaptació dels recursos locals. La revisió en via administrativa dels actes de gestió tributària dictats per les Entitats Locals. La gestió i recaptació de recursos per compte d’altres ens públics.\n30. Taxes i preus públics. Principals diferències. Les contribucions especials: avançament i ajornament de quotes i col·laboració ciutadana.\n31. La participació de municipis i províncies en els tributs de l’Estat i de les Comunitats Autònomes. Criteris de distribució i regles d’evolució. Règims especials.\n32. La base imposable. Mètodes de determinació. La base liquidable. El tipus de gravamen: concepte i classes. La quota tributària. El deute tributari: contingut.\n33. L’extinció de l’obligació tributària. El pagament: requisits, mitjans de pagament i efectes del pagament. La imputació de pagaments. Conseqüències de la manca de pagament i consignació. Altres formes d’extinció: la prescripció, la compensació, la condonació i la insolvència.\n34. La recaptació dels tributs. Òrgans de recaptació. El procediment de recaptació en període voluntari.\n35. El procediment de recaptació en via de constrenyiment: iniciació, títols per a l’execució i provisió de constrenyiment. Ajornament i fraccionament del pagament.\n36. Desenvolupament del procediment de constrenyiment. Ajornament i fraccionament del pagament. Alienació. Aplicació i imputació de la suma obtinguda. Adjudicació de béns a l’Estat. Terminació del procediment. Impugnació del procediment.\n37. Les garanties tributàries: concepte i classes. Les garanties reals. Dret de prelació. Hipoteca legal tàcita. Hipoteca especial. Afecció de béns. Dret de retenció. Les mesures cautelars.\n38. Garanties del deute tributari. El dret de prelació. L’hipoteca legal tàcita. L’afecció de béns. El dret de retenció. Les mesures cautelars.\n39. Les infraccions tributàries: concepte i classes. Les sancions tributàries: classes i criteris de graduació. Procediment sancionador. Extinció de la responsabilitat per infraccions.\n40. L’Impost sobre Béns Immobles. Naturalesa. Fet imposable. Subjecte passiu. Exempcions i bonificacions. Base imposable. Base liquidable. Quota, meritació i període impositiu. Gestió cadastral. Gestió tributària. Inspecció cadastral.\n41. L’Impost sobre activitats econòmiques. Naturalesa. Fet imposable. Subjecte passiu. Exempcions. Quota: les tarifes. Meritació i període impositiu. Gestió censal i gestió tributària. El recàrrec provincial. L’Impost sobre construccions, instal·lacions i obres.\n42. L’Impost sobre vehicles de tracció mecànica: Naturalesa, fet imposable, subjecte passiu, exempcions, quotes, meritació i període impositiu.\n43. L’impost sobre l’increment de valor dels terrenys de naturalesa urbana: Naturalesa, fet imposable, subjecte passiu, exempcions, base imposable, tipus de gravamen, quota íntegra i quota líquida. Meritació.\n44. Les taxes en la Llei Reguladora de les Hisendes Locals: concepte i àmbit d’aplicació. Fet imposable. Subjectes passius i responsables. Meritació i liquidació. Els preus públics.\n45. Les contribucions especials. Bestreta i ajornament de quotes. Col·laboració ciutadana.


La Lira homenatja el Mestre Ventas en el centenari del seu naixement | Amposta.info\nLa Lira homenatja el Mestre Ventas en el centenari del seu naixement\nS’han organitzat diversos actes per commemorar-ho. L’acte central serà el concert que la Banda de Música de La Lira Ampostina oferià aquesta nit amb obres originals i arranjaments del mestre\nAhir dijous 31 de gener es complien 100 anys del naixement de l'intèrpret, compositor i pedagog Adolf Ventas i la Societat Musical La Lira Ampostina ha organitzat diferents activitats per commemorar el centenari del naixement del músic ampostí.\nLa conferència musicada que va tenir lloc ahir dijous va ser el primer dels actes, que continuen aquesta nit amb el concert que la Banda de Música de La Lira Ampostina oferirà en homenatge al Mestre Ventas, l'acte central de la celebració del centenari. La Banda interpretarà diverses obres originals i arranjaments del mestre, entre els que destaca el concert Amposta, composat en motiu del retorn del músic a la seva ciutat natal i la inspiració que la transformació de la ciutat, i la melangia de temps passats van provocar-li, aquest concert serà interpretat pel jove solista Pau Ignacio, ex alumne de la Lira Ampostina, actualment realitzant estudis de perfeccionament a Basilea.\nDemà dissabte, a les vuit del vespre, es farà la presentació i el concert de l'ensemble de saxofons Ventsax, que interpretarà peces arranjades i originals composades pel mateix Ventas.\nAdolf Ventas i Rodríguez (31 de gener 1919 – 2 de febrer 2014), estudià música a la Lira Ampostina i va fer el primer concert als 14 anys amb la Banda La Lira. Un any més tard, va debutar professionalment amb l’Orquestrina Farrés-Altimira de Manresa. L’any 1947 va fundar la seva orquestra. Adolf Ventas va ser solista de saxofon de la Banda Municipal de Barcelona i va col·laborar amb l’orquestra del Teatre del Liceu i amb l’Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. En la vessant pedagògica, va exercir de professor de saxofon al Conservatori de Barcelona i va publicar cinc manuals de saxofon. Com a compositor, va escriure nombroses peces per al seu instrument. Va fer concerts per Europa i l’Orient Mitjà. A part de la feina de músic, Ventas també va treballar de director musical de la discogràfica Belter.


Comissió d'Urbanisme de la Val d'Aran\nÀmbit d'actuació: L'àmbit territorial de la Comissió abasta els municipis de: Arres, Bausen, es Bòrdes, Bossòst, Canejan, Les, Naut Aran, Vielha e Mijaran i Vilamós.\nCorrespon a les comissions territorials d'urbanisme:\nInformar estudis de detall, projectes d'urbanització i instruments de gestió\nPresident: el conseller de Territori i Sostenibilitat.\nVicepresident: el síndic de l'Aran i el/la director/a general d'Urbanisme\nIntegren també la Comissió:\nEl cap del Servei Territorial d'Urbanisme.\nEl director o la directora de l’Oficina Tècnica d’Urbanisme del Consell General d’Aran.\nLa persona titular de la delegació territorial del Govern de la Generalitat o persona en qui delegui.\nUna persona en representació del departament competent en matèria de medi ambient, designada per la persona titular del departament.\nLa persona titular de la direcció dels Serveis Territorials del Departament competent en matèria d’urbanisme.\nUna persona designada per la persona titular de cadascun dels departaments de la Generalitat que tinguin competència en alguna o de les matèries següents o en diverses: agricultura, medi natural, cultura, comerç, demarcació territorial, energia, habitatge, indústria, mobilitat, ordenació del territori, patrimoni cultural, protecció civil, salut, turisme i ensenyament, sempre que aquests departaments no hagin transferit les seves competències d’informe de planejament urbanístic al Consell General d’Aran.\nTres persones del Consell General d’Aran. Aquestes vocalies s’han de renovar després de cada elecció dels consellers generals, o en qualsevol altre moment quan ho consideri oportú el Consell que les designa.\nDues persones, membres dels ens locals de la Val d’Aran, designades per les organitzacions associatives d’entitats locals més representatives de Catalunya. Aquestes vocalies s’han de renovar després de cada procés electoral municipal o, en qualsevol altre moment, quan ho considerin oportú les organitzacions associatives que les designen.\nDues persones d’un reconegut prestigi professional o acadèmic en matèria d’urbanisme, d’habitatge i de medi ambient, de lliure designació per part del titular del departament competent en matèria d’urbanisme, a proposta dels col·legis professionals relacionats amb aquestes matèries.


Megabox s’allotjarà finalment a Nova Zelanda - YCOM\nMegabox s’allotjarà finalment a Nova Zelanda\nHo ha anunciat el mateix Kim Dotcom novament en el seu Twitter.\nEl nou Megaupload\nDesprés de l’estrepitós fracàs de l’opció de Gabon, amb el govern d’aquest país africà tancant-li les portes al polèmic informàtic d’origen germànic, i les crítiques que aquest va repartir al ministre de comunicacions i al país mateix, s’esperava un nou moviment de Dotcom amb l’anunci d’on estaria el nou allotjament del servei. La resposta és sorprenent: Nova Zelanda.\nEl país adoptiu de l’excèntric informàtic i lloc en el qual fou detingut, allotjarà el domini i els servidors de la seva nova iniciativa. En substitució de Me.ga, el nou domini serà Mega.co.nz.\nL’anunci, realitzat com tots els comunicats de Dotcom, ha estat fet a través del seu compte de Twitter, amb un afegit força sorprenent: “Potenciat per la legalitat i protegit per la llei”.\nLa web que actualment penja del domini indicat continua sent la mateixa, és a dir, un lloc per als desenvolupadors, un botó per als inversors i el baner central amb el missatge “el 19 de gener aquest botó canviarà el món”.


Músiques a l’antiguitat – Bienvenid@s a Irene Cordón Solà-Sagalés\nPublicado el 21/02/2018 21/02/2018 por Irene Cordón Solà-Sagalés\nEm plau comunicar-vos que he fet la revisió final dels texts «egipcis» i «mesopotàmics» de l’exposició temporal que s’està fent aquest dies (i fins el 6 de maig) a CaixaFòrum Barcelona i que porta per títol «Músiques a l’antiguitat«.\nHa estat molt interessant. Em preguntaven, per exemple, com traduiria «sonall / sonajero» (aquell instrument que les sacerdotesses de la deessa Hathor tocaven). I jo corregia i proposava posar «sistre«. En el text s’havien de fer aquest tipus de revisió, a més de transcriure correctament al català i al castellà els topònims i els noms propis.\nHan portat diverses peces del Musée du Louvre i el Musée du Louvre-Lens per poder-nos endinsar en el món de la música de les antigues civilitzacions de Mesopotàmia, Egipte, Grècia i Roma Clàssica.\nAquests de CaixaFòrum fan les coses molt ben fets.\nI ja que sou varis els que m’heu preguntat: us informo, que des de l’Escola d’Humanitats d’Artkhé donaré conjuntament amb en Marc Pepiol, Doctor en Filosofia i pianista, un curs breu de cinc sessions sobre «Músiques a l’antiguitat» i la primera sessió consistirà precisament en la visita guiada a l’Exposició de CaixaFòrum per part de tots dos. Si només estàs interessat o interessada amb la visita guiada, també es pot fer.\nSi vols més informació, clicka aquí.\nEtiquetasCaixaFòrum Barcelona, Músiques a l'antiguitat\n4 respuestas a «Músiques a l’antiguitat»\n23/02/2018 a las 18:43\nIrene, me n’alegro que reconeguin la teva vàlua i participis en el curs «MÚSIQUES EN L’ANTIGUITAT».\nSempre recordo la teva passió i el teu saber en el que ens has explicat .\n25/02/2018 a las 09:55\nPaquita, aquesta és la clau: sentir passió. 🙂\nVaig estar amb JL el disapte. Una exposició extraordinaria.\nAmb la teva participación, impecable i molt, molt interesant.\nCarita, la meva Musa. Quan vens a les conferències t’agafo «de punt de mira»; no té res a veure donar una xerrada davant de gent que coneixes a gent que consideres ja de la família 🙂


Buenas practicas en ODS\nAmb motiu del quart aniversari de l’aprovació dels Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) per part de les Nacions Unides, i dins el marc de les accions que la Xarxa Espanyola del Pacte Mundial està desenvolupant durant la setmana dels ODS, s’ha publicat un dossier de bones practiques en el que apareix Caixa d’Enginyers, juntament amb 80 entitats més.\nQuins son els eixos d’actuació del Grup Caixa d’Enginyers?\n1. El 2018, l’Entitat s’ha convertit en organització neutra en carboni, compensant el 100% de les seves emissions de CO2 i s’ha desenvolupat un pla per reduir les mateixes.\n2. Promou la inversió en organitzacions que estan compromeses i que compten amb polítiques per mitigar els efectes del canvi climàtic i el desenvolupament sostenible.\nEl 31% del total del patrimoni gestionat per Caixa d’Enginyers Gestió son fons ISR.\n3. A través de la Fundació Caixa d’Enginyers, i en aliança amb ONGs i fundacions, desenvolupem programes per preservar el medi ambient i sensibilitzar a la societat sobre la urgència de tenir cura del nostre planeta.\nEl 2019 s’ha incrementat un 26% la nostra inversió social en aquesta línia d’actuació.\nTambé destaca l’aliança amb l’Institut d’Innovació Social d’ESADE per aprofundir en els principals desafiaments de les empreses en matèria de sostenibilitat mitjançant un projecte d’investigació dedicat a buscar solucions per pal·liar els efectes del canvi climàtic, aplicant a diferents sectors d’activitat empresarial.


Els socialistes volen traslladar les idees de la població als comptes municipals, per això estan rebent-les per xarxes socials, correu electrònic o a la seua seu\nEl PSPV-PSOE d’Alcalà de Xivert-Alcossebre anima a la ciutadania a que els traslladen les propostes que volen que s’incloguen al pressupost de 2022. Els socialistes han obert diferents canals perquè les persones puguen enviar-les: a comunicacion@socialistasalc.es, a través de les xarxes socials o presencialment a la seua seu socialista. El portaveu del Grup Municipal Socialista al consistori, Joan Ronchera, recorda que “donar esta ajuda al veïnat és la nostra obligació com a responsables públics, per això, ho posem en marxa un any més. Volem que siguen escoltades pel ple”.\nEl Grup Municipal Socialista ha iniciat el curs polític amb la campanya Prioritats per a donar a conéixer les accions que defendran: l’educació, la sostenibilitat, el desenvolupament econòmic i treball, la regeneració urbana, impuls comercial, la igualtat i un govern obert i transparent, entre d’altres. “Totes elles les volem ampliar escoltant la veu del poble: associacions, teixit comercial i empresarial i veïnat” assegura Ronchera, qui agraïx “a totes les persones que ja ens estan facilitant iniciatives de gran interés”.\nEl portaveu indica que “volem millorar el municipi entre totes i tots amb un model que mire a llarg termini sense oblidar els problemes de hui”. En els anteriors dos anys de legislatura entre les diferents propostes ha destacat la construcció d’una taula de diàleg de la Covid-19 per part de PSPV-PSOE. “En ella s’ha analitzat la situació sanitària del moment per a prendre les mesures oportunes on hem aportat tota una bateria de propostes per garantir la seguretat dels nostres veïns i protegir a les persones més vulnerables”, conclou Joan Ronchera.


Open Arms arriba amb llanxa a l'Eurocambra\nTres membres d'Open Arms a la llanxa amb la que han arribat fins al moll a tocar de l'Eurocambra, a Estrasburg, el 2 de juliol del 2019 | ACN\nper ACN Estrasburg. 03 de juliol de 2019 10:10\nProactiva Open Arms ha atracat aquest dimarts una de les seves llanxes en un moll al costat de l'Eurocambra per reclamar a la UE "que posi fi a la criminalització" de les ONGs de rescat al mar i garanteixi "vies segures". L'acció, amb un petit recorregut pel Rin, arriba després que Itàlia detingués fa uns dies la capitana del Sea-Watch 3, Carola Rackete, pel rescat de 40 migrants al Mediterrani. L'organització denuncia que durant el 2019 almenys 597 persones han mort en aquest mar i reclama al nou Parlament Europeu i la futura Comissió que calen mesures "urgents" de recerca i rescat al Mediterrani.\nL'arribada de la llanxa d'Open Arms coincideix amb la sessió constitutiva de l'Eurocambra aquesta setmana. A la seva arribada al moll, els membres de l'organització han baixat de la llanxa, on també els acompanyava l'eurodiputat de Podemos, Miguel Urbán. Un cop a terra, els ha rebut un grup d'eurodiputats, entre els quals hi havia Ernest Urtasun (Catalunya en Comú) i Diana Riba (ERC).


Borís Morukov - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1r gener 2015 (64 anys)\nUniversitat Nacional Russa de Recerca Mèdica (–1973)\n11 dies, 19 hores i 12 minuts\n(2001) Pilot-Cosmonaut of the Russian Federation (en)\nBorís Vladímirovitx Morukov (rus: Бори́с Влади́мирович Моруков; 1 octubre 1950 – 1 gener 2015) era un metge rus al Centre de Recerca Estatal RF-Institut per a Problemes Biològics Metges (IBMP). Va entrenar amb l'Agència Espacial Federal russa com a investigador cosmonauta i va volar a bord missió de Transbordador espacial de la NASA STS-106 com especialista de missió.\n2 Experiència aeroespacial\nMorukov es va graduar de la secundària el 1967 i va rebre el seu Doctorat en Medicina (M.D.) del 2n Institut Mèdic de Moscou (ara Universitat Mèdica Estatal russa) el 1973. Es va unir al professorat en espai, aviació i medicina naval en l'Institut per a Problemes Biomèdics el 1978 i va rebre un Ph.D en aquestes disciplines el 1979. Com a mèdic-cosmonauta, Morukov va completar la seva formació mèdica en cardiologia, gastroenterologia, otorrinolaringologia, estomatologia, oftalmologia, i resucitació cardiopulmonar entre 1989-91. El 1995, va prendre un curs avançat en cura mèdica d'emergència. El 1996, va completar un curs de formació mèdica en endocrinologia i hematologia.\nDes d'octubre de 1990 a febrer de 1992, Morukov va prendre un curs entrenament espacial bàsic en el Centre d'Entrenament de Cosmonautes Gagarin. Per més de dues dècades va estar implicat a proporcionar suport d'operacions mèdiques per a vols espacials tripulats. Des de 1979-80 va proporcionar suport mèdic per a les missions espacials perllongades en l'estació espacial "Salyut 6" com a membre del personal en el Mission Control Center. Entre 1982-87, Morukov va coordinar els projectes científics dedicats al desenvolupament de contramesures als canvis metabòlics negatius que ocorre durant hypokinèsia i microgravetat. El seu interès científic concret estava a l'àrea de correcció de metabolisme del calci. Va organitzar una sèrie d'experiments amb inclinació de cap perllongat cap avall, incloent un experiment de 370 dies dedicat al testeig experimental d'una contramesura per a un complex per a vols espacials perllongats. Va participar en una unió medica americà-russa experimental dedicada al STS-60, Mir 18/STS-71 i altres Missions de Projecte de la Mir-NASA. Entre 1995-98 va servir com a Coordinador d'Experiments de Vida Humana-Ciències per al programa científic de la NASA-Mir. Va publicar més de 100 papers científics i té patents per a quatre invencions.\nMorukov va ser seleccionat primer per servir com a mèdic-cosmonauta el 1976. Basat en les seves qualificacions, contínuament ofert, seleccionat i escollit com a metge-cosmonauta i després cosmonauta-investigador el 1989. En completar el seu bàsic entrenament de cosmonauta el 1992, es va transformar en cosmonauta-investigador en l'Institut per a Problemes Biomèdics. De gener a juliol 1993, Morukov va completar un curs tècnic, de formació mèdica i científica com cosmonauta-investigador del cosmonauta-mèdic de vol a bord del Projecte d'Estació Mir (durant les missions Mir 15-17). De novembre 1997 a febrer 1998, va completar un curs de formació tècnica regularment planificada, el qual va incloure sistemes de l'ISS del segment rus. D'agost 1998 a gener 1999, Morukov va atendre el Vol-Curso de Formació del Cirurgià en Centre Espacial Lyndon B. Johnson.\nMorukov va servir en la tripulació de STS-106 (8–20, 2000). La tripulació del STS-106 va preparar reeixidament l'Estació Espacial Internacional per a l'arribada de la primera tripulació permanent. Els cinc astronautes i dos cosmonautes van lliurar més de 6.600 lliures de subministraments i bateries instal·lades, convertidors de poder, un lavabo i una caminadora en l'Estació Espacial. Dos membres de la tripulació van fer una caminada espacial per connectar electricitat, dades i cables de comunicacions al nouvingut Mòdul de Servei Zvezda i l'Estació Espacial. Morukov va estar registrat 11 dies, 19 hores, i 10 minuts a l'espai.\nMorukov va morir l'1 de gener de 2015, amb 64 anys, per causes desconegudes. Sobrevivint a això la seva dona Nina, el seu fill Ivan, la seva filla Olga, i la seva mare, Brega F. Khromova.\n↑ Profile, vesti.ru; accessed 15 February 2015.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Borís Morukov\nNASA bio de Morukov, jsc.nasa.gov; accedit 15 febrer 2015.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Borís_Morukov&oldid=27498540»


Dues investigadores i tres investigadors de la UPC reben les distincions ICREA Acadèmia 2016 — Sala de Premsa - Universitat Politècnica de Catalunya (UPC)\nEsteu aquí: Inici > Més notícies > Dues investigadores i tres investigadors de la UPC reben les distincions ICREA Acadèmia 2016\nLa Universitat és la institució amb més nombre de professors distingits en la darrera convocatòria del programa\nDues investigadores i tres investigadors de la UPC reben les distincions ICREA Acadèmia 2016\nEls professors i investigadors de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) Irene Arias, Albert Cabellos, Ramon Codina, Jordi Martorell i Eva Miranda han rebut el 24 de juliol les distincions ICREA Acadèmia 2016, uns guardons que els permetrà, en els propers cinc anys, ampliar la seva dedicació a la recerca i comptar amb un ajut de 40.000 euros.\nEl conseller d’Empresa i Coneixement, Santi Vila, acompanyat del secretari d’Universitats i Recerca, Arcadi Navarro, i del director de la Institució Catalana de Recerca i Estudis Avançats (ICREA), Antonio Huerta, han presidit el 24 de juliol, a les 19:30 h, a la Sala Gòtica del Palau de la Generalitat de Catalunya (Pl. Sant Jaume, 4. Barcelona) l’acte de lliurament de les distincions ICREA Acadèmia 2016 a 15 investigadors i investigadores, cinc dels quals són de la UPC: Irene Arias, Albert Cabellos, Ramon Codina i Jordi Martorell han estat distingits en l’àrea de ciències de l’enginyeria, i Eva Miranda, en la de ciències experimentals i matemàtiques. De fet, la UPC és la institució amb més nombre de professors distingits com a ICREA Acadèmia en aquesta darrera convocatòria, els resultats de la qual es va fer pública el març passat.\nLa gala de lliurament ha compta també amb l’assistència del director general de Recerca, Francesc Subirada; del director general d’Universitats, Josep Pallarès; i de la secretària general del Consell Interuniversitari de Catalunya (CIC), Mercè Jou.\nProfessora del Departament d’Enginyeria Civil i Ambiental, Irene Arias orienta la seva activitat de recerca a la modelització matemàtica i a la simulació numèrica de materials electromecànics, en particular piezo-, ferro- i flexoelèctrics, per tal de concebre i optimitzar nous materials i dispositius. Un aspecte complementari d’aquesta línia de recerca és investigar la mecànica de fractura en aquests materials. Arias, que està vinculada al grup de recerca de Mètodes Numèrics en Ciències Aplicades i Enginyeria (LACÀN) i imparteix docència a l’Escola de Camins (ETSECCPB), va obtenir un Starting Grant del Consell Europeu de Recerca, el 2015, per la seva tasca científica en enginyeria de materials i dispositius flexoelèctrics.\nAlbert Cabellos, del Departament d'Arquitectura de Computadors, treballa en xarxes de comunicacions intel·ligents. Utilitzant tècniques d’intel·ligència artificial, busca aconseguir que les xarxes funcionin autònomament, aprenent què necessiten els usuaris i operant més eficientment. Docent de la Facultat d’Informàtica de Barcelona (FIB), col·labora en projectes amb diverses empreses (Cisco, Samsung, CA i Intel, entre d’altres) i participa en d’altres emmarcats en convocatòries internacionals, com ara les de la National Science Foundation (NSF) i el programa europeu FET-Open per a ciència excel·lent de l’Horizon 2020.\nRamon Codina és professor del Departament d'Enginyeria Civil i Ambiental. La recerca que desenvolupa se centra en el desenvolupament, anàlisi i aplicació de mètodes numèrics en problemes de ciència i enginyeria, en particular a problemes de mecànica de fluids. Quant a les formulacions numèriques, ha desenvolupat mètodes d'elements finits estables per a diversos models matemàtics, integradors temporals en fluids, tècniques d'acoblament per a problemes de multifísica o models reduïts, entre d'altres. Aquestes formulacions les ha aplicat a diversos models físics, com ara fluxos compressibles, turbulència, problemes de magneto-hidrodinàmica, fluxos viscoelàstics i problemes de superfície lliure, entre d’altres. Ha participat en diversos projectes de recerca aplicada, involucrant entre altres flux sanguini, simulació de la veu, avaluació de la qualitat òptica d’atmosferes turbulentes, emplenat de motlles o fluxos en aparells rotaris. La seva trajectòria en l’aplicació de conceptes originats en l’àmbit de les anàlisis numèriques al camp de la turbulència de fluids ja va ser reconeguda, l’any 2011, amb un ICREA Acadèmia.\nCom a investigador, és responsable del grup de recerca Anàlisi numèrica i computació científica (ANiComp) i col·labora en el Centre Internacional de Mètodes Numèrics en l’Enginyeria (CIMNE). Docent a l’Escola de Camins, Ramon Codina va rebre, l’any 2000, una de les primeres distincions de la Generalitat de Catalunya per a la Promoció de la Recerca de Universitària. També ha rebut altres guardons, com ara el J.L. Lions Award to Young Scientists in Computational Mathematics, premi de l’European Community on Computational Methods in Applied Sciences (ECCOMAS), i el premi a joves investigadors de la International Association for Computational Mechanics (IACM), l’any 2004.\nPer la seva banda, Jordi Martorell, professor del Departament de Física, investiga aspectes fonamentals de la interacció radiació matèria en nous materials, tals com la perovskita o el grafè, amb la finalitat d’aconseguir un aprofitament i emmagatzematge òptim de l’energia provinent del sol, amb un important impacte social de cara a implantar energies renovables assequibles, netes, àmpliament utilitzades. Vinculat al grup de recerca en Dinàmica no lineal, Òptica no lineal i Làsers (DONLL), així com a l’Institut de Ciències Fotòniques (ICFO), institut universitari de recerca adscrit a la UPC, Jordi Martorell imparteix docència a l’Escola Superior d'Enginyeries Industrial, Aeroespacial i Audiovisual de Terrassa (ESEIAAT).\nL’any 2003 Martorell va rebre la distinció de la Generalitat de Catalunya per a la Promoció de la Recerca Universitària, en la categoria de joves investigadors, per les seves contribucions significatives, tant en els aspectes teòrics com en els aplicats, en l’àrea de disseny i síntesi de microprocessadors, les quals són emprades per molts dels fabricants més importants de xips.\nAixí mateix, la professora Eva Miranda, del Departament de Matemàtiques, ha estat distingida amb l’ICREA Academia en l’àera de matemàtiques i ciències experimentals. Centra la seva activitat de recerca en la geometria simplèctica i de Poisson, i les seves interaccions amb els sistemes dinàmics. L'any 2009 va iniciar, juntament amb l’investigador Victor Guillemin, del Massachusetts Institute of Technology (MIT), una branca de la Geometria de Poisson: la geometria b-simplèctica. Aquestes estructures modelen, entre d'altres, problemes en mecànica celeste com el problema restringit de 3-cossos. La recerca d'Eva Miranda s'orienta a interrelacionar els aspectes geomètrics i dinàmics de les varietats b-simplèctiques i estudiar les seves aplicacions. Forma part del grup de recerca en Geometria de Varietats i Aplicacions (GEOMVAP) i imparteix docència a l’Escola Politècnica Superior d’Edificació de Barcelona (EPSEB) i la Facultat de Matemàtiques i Estadística (FME).\nHa estat distingida aquest any 2017 amb una Chaire d'Excellence de la Fondation Sciences Mathématiques de Paris, compartida en aquesta edició amb el professor Timothy Gowers, de la Universitat de Cambridge i Medalla Fields 1998. Eva Miranda és la primera Chaire d’Excellence que es concedeix a un matemàtic a Espanya i és la segona dona al món a obtenir-la. Enguany, Miranda també ha estat sel·leccionada com a professora visitant distingida (Giovanni Prodi Chair) a la Universitat de Würzburg, a Alemanya.\nPrograma d’intensificació de la recerca\nL’ICREA Acadèmia és un programa d’intensificació de la recerca, impulsat per la Generalitat de Catalunya, destinat exclusivament al professorat de les universitats públiques catalanes i que prioritza la detecció i l'estímul d’aquest col·lectiu amb més potencial de creixement científic. Els reconeguts amb aquesta distinció reben una subvenció de 40.000 euros per a la recerca durant un període de cinc anys. Sumant els cinc investigadors i investigadores distingits el 2016, des del 2008 la UPC ha tingut un total de 33 professors i professores ICREA Acadèmia, dels quals n’hi ha, amb els que s'incorporen ara, 18 d’actius des del 2012.


Wu Lei i Darder donen la victòria a l’Espanyol en un final amb polèmica - Diari de Girona\nWu Lei i Darder donen la victòria a l’Espanyol en un final amb polèmica\nefe/ddg. cornellà de llobregat 06.12.2020 | 23:38\nWu Lei i Darder donen la victòria a l’Espanyol en un final amb polèmica Diari de Girona\nL´Espanyol va aconseguir un sofert triomf contra l´Sporting a l´RCDE Stadium, en un partit en el qual no es va avançar fins al minut 88 mitjançant Wu Lei, i va patir davant el plantejament defensiu dels de David Gallego, que van aguantar l´empat fins als compassos finals i van buscar el triomf a la contra. Quan el matx estava ple de polèmica després que l´Sporting reclamés penal a Babin, amb sang després d´una topada amb Lluís López en el temps de descompte, Darder va sentenciar el duel amb el 2-0. El conjunt periquito va aprofitar que el porter Mariño havia pujat a rematar un córner i va segellar el partit.\nNo va ser un partit especialment brillant. A la primera meitat, l´Espanyol va intentar avançar-se al marcador situant com a referència De Tomás, però la seva millor ocasió, al minut 38, la va aturar Mariño. Tampoc ho van aconseguir abans Darder, Melamed o Embarba amb xuts llunyans. L´Sporting, per la seva banda, no inquietava Diego López. El porter gallec es trobava molt tranquil sota pals. De totes maneres, el quadre asturià, tot i no tenir la pilota, frenava les ocasions de l´amfitrió sense excessius problemes.\nA la segona part, els blanc-i-blaus continuaven sense tenir la frescor en atac que necessitaven. La fluïdesa d´altres vegades no apareixeria. El més destacable ha estat un xut de Keidi Bare, que va intentar superar Mariño al 68, obligant el porter a lluir-se. Els barcelonins insistien, però no trobaven la fórmula. Com més es va embolicar, millor li va anar a l´Espanyol. Al minut 88 va aparèixer Wu Lei per transformar una assistència de De Tomás i dibuixar amb un xut enganxat al pal l´1-0. L´Sporting va demanar un penal a Babin ja en l´afegit que el col·legiat no va assenyalar i en l´última jugada Darder va decidir a porteria buida situant el 2-0 definitiu.\nEspanya buscarà el pas al Mundial davant Suècia, Grècia, Geòrgia i Kosovo.


Covid-19: 32 casos més entre Banyeres, Alcoi, Ibi, Muro i Benilloba | ARA Multimèdia\nCovid-19: 32 casos més entre Banyeres, Alcoi, Ibi, Muro i Benilloba\nCentre de Salut de Banyeres / AM\nA Banyeres s'han diagnosticat 24 casos en els últims 14 dies. És el cas més preocupant al Departament de Salut d'Alcoi.\nEscrit per Rubén Lledó 25 agost 2020\nEl Departament de Salut d'Alcoi ha sumat 32 nous casos durant el cap de setmana. Concretament, l'última actualització de la Conselleria de Sanitat és del dilluns 24 d'agost. La penúltima actualització fou del 20 d'agost. En aquest període de temps, han sumat casos municipis com Banyeres, Muro, Ibi o Alcoi al nostre departament. La dada més positiva és que no s'ha produït cap mort i la xifra se situa en 117. L'últim fou a Castalla.\nEl cas més preocupant, pel que fa a l'increment de casos diagnosticats per PCR, és el de Banyeres. En l'última actualització (del 20 al 24 d'agost) han sumat 11 casos. En total hi ha 29 casos acumulats a aquest municipi de poc més de 7.000 habitants. D'aquests 29, 24 s'han produït en els últims 14 dies.\nAl conjunt del Departament de Salut, l'última actualització, que pràcticament fa referència al cap de setmana, suma 32 casos. En els últims 14 dies són 72. A banda de Banyeres, han registrat casos en els últims dies, 10 a Alcoi, 5 a Ibi i 3 a Muro.\nEn xifres acumulades, els municipis que més casos tenen des que Sanitat recopila dades són Alcoi amb 289, Ibi amb 77, Onil amb 36, Castalla amb 28, Banyeres amb 29, 13 a Muro, 17 a Cocentaina i 3 a Benilloba.\nLa piscina de Benilloba reobri després de detectar dos positius


Ferit greu un sergent dels Mossos en caure per un talús en una persecució\nFerit un sergent dels Mossos en caure per un talús en una persecució\nActualitzat 11/06/2021 13:38\nAquest dijous un sergent dels Mossos d'Esquadra de la comissaria de Falset, al Priorat, va resultar ferit greu en caure per un talús al bosc al terme municipal de Cabacés mentre perseguien el responsable d'una plantació de marihuana.\nEl policia, que estava participant en un operatiu contra una plantació d'aquesta droga, que han proliferat els darrers mesos en aquesta zona a la falda del Parc Natural de la Serra de Montsant, va caure per un desnivell d'uns 30 metres i es va trencar el genoll. Les proves hauran de confirmar ara l'abast de la lesió.\nFerit greu al genoll un sergent dels Mossos\nEl sergent va quedar en una zona de molt complicat accés i els seus companys no el van poder rescatar. Des de la sala de coordinació regional, a l'edifici del 112, a Reus, es van activar diverses dotacions del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) i també dels Bombers de la Generalitat. L'avís és del voltant de les sis de la tarda i el rescat va durar un parell d'hores.\nA la zona del barranc de la Vacaloca els Bombers hi van enviar dues dotacions terrestres i també l'helicòpter amb efectius del Grup d'Actuacions Especials (GRAE) i efectius mèdics. El sergent va poder ser rescatat i traslladat a l'hospital de Reus. S'està a l'espera de saber l'abast de la lesió al genoll. Fonts policials han explicat que el responsable de la plantació, que ja tenen identificat i és de nacionalitat albanesa, es va poder escapar.\nLa guerra contra la marihuana a Catalunya, de nord a sud\nLa unitat que comanda aquest sergent va intervenir fa poques setmanes una plantació amagada en una zona boscosa de Colldejou (Baix Camp). Per no ser descoberts per la policia, els responsables busquen llocs amagats en zones de difícil accés.\nEn aquesta ocasió els agents de Falset van intervenir 5.000 plantes de marihuana d'uns 20 centímetres, així com un generador elèctric, aparells per al bombeig d'aigua, mànegues i elements de jardineria i productes fitosanitaris. Com en el cas de Cabacés, els jardiners eren de nacionalitat albanesa, que van quedar detinguts.\nImatge de la plantació que els agents de Falset van desmuntar a Colldejou, al Baix Camp, fa poques setmanes / CME\nAl nord de Catalunya els Mossos van desmantellar també una plantació amagada en un bosc on diverses persones s'hi havien instal·lat amb tendes de campanya. En aquella ocasió els Mossos van assaltar la zona amb agents del Grup Especial d'Intervenció (GEI), la unitat d'elit de la policia catalana.


Unió Europea - Uiquipèdia, la Wikipedia en valencià\nL'Unió Europea (UE) és una comunitat singular de vintisset Estats europeus que va ser establida el 1 de novembre de 1993, quan va entrar en vigor el Tractat de l'Unió Europea (TUE), sent la successora de fet de les comunitats Europees, creades en els anys 50 del sigle XX.\nLa seua singularitat residix en el seu caràcter en part supranacional i en part intergovernamental, el que ha desenrollat especials relacions polítiques entre els seus membres que es traduïxen en l'establiment d'un mateix ordenament jurídic, i en l'existència i funcionament de les seues pròpies institucions comunitàries. La primacia o prelació del Dret comunitari sobre el nacional regix allí on s'ha produït cessió de competències (i en aquells casos en qué les normes nacionals entren en colisió en les normes comunitàries). En realitat, el Dret comunitari no és superior al Dret intern dels Estats membres de l'Unió, sino que s'integra en ell coexistint de manera interdependent (el Dret comunitari no és supraconstitucional, sino més be metaconstitucional o paraconstitucional).\nObtingut de «http://www.uiquipedia.org/index.php?title=Unió_Europea&oldid=60528»\nEsta pàgina fon modificada l'última volta el 10 jun 2013 a les 20:51.


Saber més respecte al cognom Kimpton és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Kimpton sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Kimpton.\nNom de Famille Kimpton\nEl cognom Kimpton en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Kimpton, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Kimpton és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Kimpton\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Kimpton en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Kimpton, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Kimpton que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Kimpton, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Kimpton. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Kimpton és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Kimpton del món\nEstats Units (704)\nNova Zelanda (200)\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Kimpton en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Kimpton poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Kimpton és un cognom més freqüent, i en quins països Kimpton és un cognom insòlit o inexistent.


La preinscripció a les escoles bressol del Vendrell continua un nou curs amb tendència a l’alça\nIniciInformacióLa preinscripció a les escoles bressol del Vendrell continua un nou curs amb tendència a l’alça\nUn cop finalitzat el període de preinscripció a les escoles bressol per al curs 2016-2017, el regidor d’Educació, Kenneth Martínez, ha fet un balanç positiu de la xifra de sol·licituds rebudes. Per segon any consecutiu, el percentatge de nens de 0 a 3 anys que han fet la petició d’inscripció en alguna de les llars d’infants municipals ha augmentat.\nEn concret, enguany han estat 137 alumnes els que han sol·licitat plaça en una de les escoles bressol del municipi, el què representa un 16% de la població infantil de 0 a 3 anys del municipi. Com recorda el regidor, “en anys anteriors a la crisi, el percentatge era del 25% però en els anys més durs va baixar a l’11%. Per això, la tendència a la recuperació que estem observant en els últims anys és un bon senyal”.\nPer Kenneth Martínez, un dels factors importants que pot haver contribuït a aquest increment és la flexibilització horària i la corresponent adaptació de les quotes que s’ha aplicat des d’aquest curs a les escoles bressol. I és que per tal d’afavorir la conciliació familiar i alhora ajustar els preus públics, aquest curs s’ha ofert la possibilitat de que els infants anessin a la llar d’infants en diferents franges horàries (matí i tarda, només matí, matí amb menjador inclòs o només tarda) amb quotes diferenciades.


El president de la Generalitat ha enviat una carta al comissari d'Immigració, i la vicepresidenta del govern espanyola ja li ha respost: "Una comunitat autònoma vol ser la solució al problema, i no pot ser"\nEl president de la Generalitat, Carles Puigdemont MANOLO GARCÍA\nBarcelonaEl president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha enviat una carta al comissari europeu d'Immigració, Interior i Ciutadania, Dimitris Avramopoulos, per mostrar la disponibilitat de Catalunya per rebre refugiats, segons recull l'ACN.\nEn la missiva, el president informa que la Generalitat i altres institucions estan treballant per acollir al voltant de 4.500 refugiats. "Ara mateix estem preparats per rebre fins a 1.800 refugiats a tot Catalunya, 600 dels quals serien allotjats directament pel govern català", exposa. "Donar una solució per a aquests milions de persones que fugen de la guerra no només és un deure legal internacional, també és una obligació moral per a tots nosaltres", argumenta.\nAl govern espanyol, però, no li ha agradat conèixer aquest moviment de la Generalitat, i la vicepresidenta, Soraya Sáenz de Santamaría, li ha respost de seguida després del consell de ministres d'aquest divendres: "Nosaltres som a la reunió amb l'acord de tots els partits. Ell [Puigdemont] només vol afegir més dificultats. Una comunitat autònoma vol ser la solució al problema, i no pot ser".\nPuigdemont recorda al comissari que "el projecte de la Unió Europea té l'objectiu de millorar les vides dels nostres ciutadans i està basat en els valors de la solidaritat, la diversitat i la democràcia". El president explica en la missiva que el conseller d'Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva, s'encarrega d'aquesta qüestió i està a la disposició del comissari per "avançar en aquesta iniciativa".\nDemana una resposta a la UE\nCarles Puigdemont inicia la carta que recull l'ACN en què expressa la seva "profunda consternació" per la "greu crisi humanitària" i subratlla que la situació demana una "resposta de la UE determinada, àmplia i a llarg termini".\nEl president recorda que Catalunya ha estat una "terra d'acollida" durant segles i també ha estat el bressol de persones que s'han hagut de refugiar, com Pau Casals. De fet, el president cita el músic del Vendrell per explicar que Catalunya és un poble "contra la guerra i la inhumanitat de les guerres". "A més, generacions de persones a Catalunya tenen experiències de refugiats a les seves famílies; la nostra història està plena d'exemples d'això, i simplement no podem quedar-nos mirant aquesta tragèdia sense actuar", afegeix.


LHS | Classes de Matemàtica per a la Família | Popcorn\nA les classes de Matemàtica per a la família, nens i adults s’ajunten una vegada a la setmana per diverses setmanes, treballant en activitats en grups petits amb 2 o 3 famílies. Després, practiquen en el seu pròpies cases les idees desenvolupades a classe.\nClasses de Matemàtica per a la família:\nsón ofertes per professors, pares de família, persones jubilades, o voluntaris de la comunitat en una escola, església, centre de comunitat, oa la casa d’un a\nusualment es reuneixen entre una hora i mitja a dues hores per sessió, un cop per setmana per 4 6 setmanes\ninclou l’àlgebra, el raonament lògic, el sentit de nombres, la geometria, la probabilitat i les estadístiques, el mesurament, l’estimació i altres conceptes que apareixen el en currículum de matemàtiques dels graus pre -kindergarten a el novè grau a\nfreqüentment les classes estan organitzades per nivells (PREK 2; 4 mar; 5 juny, 7 9), però diferents combinacions són usades a\nels dóna als pares de família i els seus fills l’oportunitat a desenvolupar destreses per a la resolució de problemes i establir una entesa conceptual de les matemàtiques a tra vés de materials concrets disponibles. a\nLa resolució de problemes a L’habilitat de resoldre problemes es refereix a les diferents maneres en què es poden solucionar un problema. Això inclou estratègies tal com, buscar dissenys, fer dibuixos, treballar amb un company, o eliminar les possibilitats. A El tenir estratègies ajuda a eliminar la frustració de no saber com o on començar a solucionar problemes. Tenir més estratègies augmenta la confiança d’un, millora la bona voluntat per voler solucionar problemes nous, i resulta en alumnes els que poden resoldre problemes més fàcilment.\nMaterials concrets de Materials concrets són objectes que es poden trobar a la casa, tal com galledes, fesols, i escuradents de dents. Aquests objectes es fan servir per ajudar-los a estudiants a visualitzar i conceptualitzar els problemes.\nli proveé als pares de família les eines necessàries per ajudar-los i donar-los suport als seus fills amb la seva educaci ó matemàtica.\nLlibres en Català presenta:\nLlibres de Matemàtica per a la família tenen activitats amb instruccions fàcils d’entendre de manera que les famílies poden fer-les a casa oa l’escola també . Plans complets decómo planejar una sèrie de classes de Matemàtica per a la família també est án inclosos en el llibre.\nPer parlar amb algú sobre el programa de Matemàtica per a la Família, favor de cridar a la directora, Grace Dávila -Coates a l'(510) 643-6350. Ella parla espanyol. També poden enviar correu electrònic a [email protected]\nJerry Maguire (Película) (Català)


Escrit per Isabel Franc, escriptora i còmica de la ploma. La Independent\tdijous, 20 de desembre de 2018 12:08\nL'eufòria em ve tant perquè s'ha desenvolupat d'una forma ben natural, com pel fet que són dues senyores grans.\nQuan va començar la trama, vaig obrir com a taronges els ulls de migdiada amb que acostumo a mirar la sèrie. Dues amigues, una lesbiana, l'altra no, que s'ho passen molt bé juntes fins que la lesbiana se'n retira perquè, diu textualment, s'hi estava penjant; i l'altra, és clar, la troba molt i molt a faltar. L'argument, pensava jo, haurà de continuar pels tombants propis del gènere: emoció, anades i vingudes i peripècies varies fins arribar a un desenllaç on... Us imagineu que siguin felices!?\nTot fent una revisió de la ficció lèsbica, no oblideu que sortim d'un Pou de Solitud i que abans d'aquest pou, només hi era Safo i para de contar; tot i que, fent arqueologia lèsbica, es troben un munt de dones valentes que van desafiar la societat del seu temps i ara són tan desconegudes com fascinants. Però el que ens interessa és el que ve després d'aquest pou on una dona, per primera vegada en la història de la literatura, s'atreveix a dir que estima una altra dona i no com si fos sa germana, precisament.\nL'aventura, com era d'esperar, no acaba de la millor manera i el que ve després, ja us ho dic jo: tot és tragèdia i llàgrimes com les de Petra Von Kant, les de Nora Flood al Bosc de la nit (encara no havíem sortit del pou ja ens havien ficat a la foscor del bosc), les mestres de La Calumnia (una d'elles suïcida), el Diari d'un escàndol, el dolor i la mort que portava Escrit al cos la meva adorada Jeanette Winterson, etc. etc. etc. Tot són finals per tallar-se les venes.\nInvisibilitat i tragèdia han estat una tradició que ha evolucionat poc al cap dels anys, tot i que avui en dia la llegenda lèsbica és una mica més variada. Ho he escrit moltes vegades, però no està de més refrescar-ho ara que la televisió pública catalana gosa (chapeau) presentar el tema en horari familiar (tot i que les criatures són a l'escola, la poden veure al vespre). Perquè la trama seguirà, oi? No la deixaran tallada, oi que no? A la guia de personatges de la web no surt apuntada i el personatge de la lesbiana Paz no apareix, però segur que és una malaurada coincidència, oi que sí?\nEstic convençuda que només ha quedat momentàniament aturada al capítol 276 quan la Joana (Marta Angelat) li fa aquesta declaració a la Paz (Anna Güell):\n—Tu no saps l'important que ha estat per a mi haver-te conegut. M'has descobert un món, m'has convertit en una altra dona. Em sembla que jo també m'he enamorat. Potser és que tinc prejudicis però no en vull tenir, no em vull perdre la possibilitat de viure aquesta història amb tu.\nCuriosament, la Paz li respon amb aquestes paraules:\n—M'agrada veure que m'aprecies tant, perquè jo també t'aprecio molt (és textual, encara que us soni a xufla), però em sembla que confons els sentiments. A tu no t'agraden les dones.\nI la Joana replica:\n—Les dones no, m'agrades tu.\nUna variant del famós yo-no-soy-lesbiana-solo-me-gustas-tu, categoria en si mateixa molt estesa en el món que ens ocupa.\nEssent les boniques dates que són, no me'n puc estar de fer una mena de carta als Reis/Reines Guionistes de l'Orient: Porfi, porfi, no ho deixeu aquí, atreviu-vos a anar endavant i, si fos possible, arribeu a un desenllaç mínimament reconfortant. Encara que us sembli molt lluny de la realitat, hi ha dones que s'han ajuntat a la maduresa per compartir la vida i ho porten d'allò més bé. Tant és que aquesta resolució que us demano sigui un exemple d'amor romàntic (Amor Disney, que diu la Brigitte Vasallo), al cap i a la fi, no n'hem gaudit de gaires finals feliços. I si ara TV3 s'atreveix a plantejar la història de dues dones grans que, amb totes les seves peripècies, acaben tenint un insòlit happyendding, haurem fet el cim de la ficció lèsbica.\nCaldrà seguir-ho. Quina emoció!\nL'escena amb Marta Angelat i Anna Güell\nVisites del contingut : 15995190


Jove, 'a coffee please' (Sara Moreno)\nJove, 'a coffee please'\nSARA MORENO 01/05/2012 00:00\n260x366 Jove, 'a coffee please' Jove, 'a coffee please'\nEl consell de ministres del 20 d'abril va aprovar una pujada de les taxes universitàries que permetrà incrementar el preu de la matrícula fins a un 66% a les comunitats autònomes. La proposta del ministre d'Educació, José Ignacio Wert, suposa que en la pràctica els estudiants pagaran una mitjana de 540 euros més cada curs, ja que assumiran el 25% del cost real del servei. Aquest percentatge podrà assolir el 100% en el cas de les assignatures repetides. Una setmana després, el divendres 27 d'abril, es van fer públiques les dades d'ocupació relatives al primer trimestre del 2012. L'atur juvenil registra un nou rècord a Catalunya i se situa al 69,4% entre els joves de 16-19 anys i al 45,5% entre els joves de 20-24 anys. Globalment, la taxa d'atur juvenil catalana arriba al 50,1% entre els menors de 25 anys. Una dada que dobla la mitjana de la Unió Europea, del 22,4%, i que supera amb escreix l'atur juvenil d'Alemanya (8,2%) i d'Holanda (9,4%).\nLa traducció real d'aquestes dades implica que un jove de 18 anys que farà les proves de selectivitat d'aquí un mes té més dificultats econòmiques per accedir a la universitat i menys probabilitat de trobar feina. Aquest jove es pot convertir fàcilment en un nou perfil de ni-ni : el jove que ni pot estudiar ni pot treballar, malgrat les ganes de fer-ho. A més de qui ni podrà accedir a la universitat, cal tenir present qui, davant les dificultats de trobar feina en el context de crisi, volia allargar els estudis universitaris amb la idea que la formació ajuda per a l'ocupació. De nou, la pujada del preu de les taxes universitàries anul·la aquesta opció als joves amb menys recursos econòmics, que ni poden seguir estudiant ni poden començar a treballar.\nDavant d'aquest escenari sens dubte advers, el conseller d'Empresa i Ocupació de la Generalitat de Catalunya va suggerir a la Comissió de Polítiques de Joventut del Parlament que una bona opció per als joves catalans és "anar a servir cafès a Londres". Una opció que, segons el mateix conseller, com a mínim permetria als joves "guanyar fluïdesa amb l'anglès". Aquesta solució escapa del marc d'actuació de qualsevol política de joventut dins l'àmbit sectorial del foment de l'ocupació. Ni és una mesura que faciliti l'emancipació dels joves ni és una mesura que impulsi el paper actiu dels joves com a ciutadans. Al contrari, és una mesura que nega als joves la possibilitat de construir un projecte vital dins del seu context immediat. És una mesura que nega la dimensió social dels problemes i dificultats amb què es troben la majoria de joves a Catalunya tot convidant-los a "buscar-se la vida" individualment. Què passa quan una societat no cuida la seva joventut?\nLa impossibilitat d'estudiar i treballar malgrat les ganes de fer-ho genera frustració, falta de projecte vital i desconcert. La frustració és el resultat de la constant contradicció que viuen els joves: van gaudir dels avantatges que suposa criar-se i créixer en un entorn de benestar i democràcia i estan patint els pitjors desavantatges de fer-se adults en un entorn de crisi i retallades que els dificulta o impossibilita l'emancipació. A més de sentir-se frustrats, els joves viuen en la incertesa que suposa la falta d'un projecte vital. La velocitat del canvi i la dificultat material de fixar-se un horitzó impossibiliten als joves dibuixar-se un itinerari a partir del qual avançar. En un present accelerat i retallat, el futur incert genera desconcert. Actualment, la falta d'expectatives de molts joves no és causa de la falta de ganes, sinó de la falta de possibilitats. La igualtat d'oportunitats, que permetia la mobilitat social -millorar la classe social dels pares-, s'ha trencat fins al punt que els fills de classe mitjana tenen serioses dificultats per mantenir la classe social d'origen.\nEl cost social de la frustració, el desconcert i la falta de projecte vital dels joves és molt més elevat que el cost econòmic d'una veritable política de joventut orientada a facilitar l'emancipació dels joves i la seva participació com a ciutadans actius. El cost social és estructural, el cost econòmic és conjuntural. Garantir un futur als joves és una condició imprescindible per sortir de la crisi. El plantejament del conseller Mena no té en compte que la nova condició de ni-ni té més a veure amb el factor generació que amb el factor edat. La gran diferència entre el que els passa als joves d'avui i el que han viscut altres generacions és que avui l'edat ni explica ni soluciona. La frustració, la falta de projecte vital i el desconcert no són cosa dels anys, sinó del context que els ha tocat viure, que no els permet deixar de ser joves. Són els menys responsables, els més perjudicats i, a sobre, un dels col·lectius més criminalitzats.\nL'expressió de la ira que provoquen la frustració, la falta de projecte vital i el desconcert no es pot interpretar sistemàticament com un delicte. Estudiar a la universitat i manifestar-se per les retallades no pot ser motiu de presó, com ha passat amb el cas de l'Ismael Benito i el Daniel Ayyash. En aquest escenari, suggerir que els joves vagin a servir cafès a Londres és una frivolitat irresponsable que encara provoca més ira.


Susanna Ruiz i les recomanacions de literatura infantil i juvenil\nSusanna Ruiz i les recomanacions de literatura infantil i juvenil de Sant Jordi 2021\nCoincidint amb l’arribada del Sant Jordi 2021, des de la Biblioteca Municipal de Palafrugell la Susanna Ruiz comparteix diverses recomanacions de literatura infantil i juvenil. A continuació, Ruiz ens fa cinc cèntims de les obres:\nEn primer lloc, les obres “km 0” amb Qui farà riure la princesa? De l’actriu i escriptora Olga Cercós i il·lustrat pel manresà Subi. Un altre de les obres del territori empordanès, La Tureta i una llum invisible d’en Pau López i l’Olga Cantalosella, escriptor emergent i il·lustradora del conte. Ambdós comptes recomanats per parlar sobre la gestió emocional amb els i les més petites de la casa. D’altra banda -dins del terreny dels clàssics literaris-, Hansel y Gretel de l’editorial Flamboyant que inclou diversos recursos interactius. Seguint amb les recomanacions, Els mocs més bons del món editat per Miau: Un llibre destinat a nens a partir de 3-4 anys que inclou una història molt divertida.\nSobre llibres didàctics, la Susanna recomana Troba’m! Aventures al cel amb el llop Lupi: Un llibre de Vicens Vives que permetrà compartir una bona estona en família i alhora posarà a prova la nostra capacitat d’observació. Seguint en el mateix punt, l’Atlas del gran viatge il·lustrat: Un llibre que permet viatjar als i les més petites i a les seves famílies i alhora fer-los conèixer les curiositats de tots els països del món. Continuant amb els coneixements, trobem Agafo una lletra i capgiro el món: Un llibre per conèixer la trajectòria del poeta Joan Brossa i que es presenta ple d’activitats relacionades amb la poesia de l’autor. Continuant amb els coneixements, curiosament la Susanna ens presenta un llibre titulat Flors i Violes de l’editorial El Zorro Rojo: Un llibre pels petits i petits que tinguin la inquietud de fer un jardí a casa o al pis. D’altra banda, la col·lecció Gira la roda i salva la terra presenta el volum Reciclatge. Dedicat a divulgar l’educació ambiental entre el públic infantil.\nPer concloure, Ruiz proporciona dues propostes de literatura juvenil:. En primer terme, Boogie Down, balla pels teus somnis de Santi i Mireia Baró, una novel·la on es treballen les emocions dins d’una situació d’aïllament i moltes referències musicals actuals. I per últim Entre dos blaus, una novel·la de misteri sobre la història de dues germanes que mantindrà als i les més joves en una lectura atenta pel seu caràcter intrigant.\nA continuació, trobareu adjunt l’arxiu per accedir a la conversació completa i escoltar totes les recomanacions de literatura infantil i juvenil amb la Susanna Ruiz de la Biblioteca Municipal de Palafrugell.


Ajuntament de Caldes d'Estrac - Tot a punt per donar la millor benvinguda als Reis Mags d'Orient\nTot a punt per donar la millor benvinguda als Reis Mags d'Orient\nArribaran a la vila a les 18h del 5 de gener\nUn any més Caldes es prepara per rebre a Ses Majestats els Reis Mags d’Orient que ja han confirmat que arribaran al municipi a les sis de la tarda del proper 5 de gener.\nCentenars d'infants de Caldes ja estan enllustrant les sabates perquè la nit del 5 de gener els Reis Mags d’Orient els deixin els regals més anhelats de l’any. Però unes hores abans que això passi, cal rebre Ses Majestats amb tots els honors que es mereixen, i per això, ja fa dies que la nau de la brigada bull d’activitat. Cops de martell, teles precioses, retocs aquí i allà. S’acosta la nit més màgica de l’any i l’engranatge ja és en marxa.\nA tots els que vulguin apropar-se per saludar als Reis Mags es fa saber que el recorregut s'iniciarà a la Riera, tot seguit s´enfilarà pel carrer Santa Teresa i Camí Ral, es continuarà per la Baixada de l´Estació, el carrer Callao i un altre cop la Riera fins arribar a la Plaça de la Vila. Es recorda a tots els infants que portin el seu fanalet per sorprendre a Ses Majestats amb una il•luminació especial.\nCal agraïr especialment la col·laboració i la bona feina del Dymanic Hotel, la Lluna d'en Blai, l’Associació Il·lusions Solidàries, La Caixa, els membres de la Comissió de Festes Nadalenques, als xòfers i conductors que acompanyaran els Reis per Caldes i al Sr. Josep Comas que han fet possible la bona arribada dels Reis Mags d'Orient a Caldes.


La història la fan els pobles - Diari de Sabadell\n[Per Jordi Serrano, rector de la UPEC]\nS’ha dit fins a avorrir que la democràcia va arribar sola sense que ningú fes res per portar-la a Sabadell, Catalunya i Espanya. Avui és un bon dia per recordar l’enorme grau de violència institucional que hi va haver a Espanya durant una transició que alguns van anomenar com a modèlica.\nSegons Sophie Baby, a la transició hi va haver 700 morts, dels quals 178 van ser violència policial. Avui en rememorem dos que ens cauen a prop. El context és el de la vaga general, l’única vaga general a Espanya contra la dictadura si exceptuem les del País Basc, i que va acabar amb el govern franquista de José Burrull.\nEls dos que hi van deixar la pell són David Wilson, professor de la FIAC; i Manuel Rodríguez Arcos, de la Unitat Hermètica que el van ferir greument al carrer de Sant Antoni i es va acabar suïcidant per les greus seqüeles. Sort que la democràcia la van portar el rei Joan Carles I, que acabava de jurar Los Principios Fundamentales del Movimiento Nacional, la Monarquia del Movimiento com titulava la premsa; i Adolfo Suárez, exsecretari general del Movimiento, el partit feixista espanyol.\nAls dos morts, la història els cita, segurament no amb tot l’afany que seria necessari, però tampoc s’ha fet un homenatge, tot i que ho hem sol·licitat mantes vegades, a la Comisión Inter-ramos, organitzadora i símbol de la vaga: José Luis Valdivieso Álvarez, Francisco Fernández Andújar, Andrés Macías Bellerino, Francisco Morales Sánchez, Álvaro García Trabanca, José Ramírez Ruiz, Luis Gallego Ruiz, Francisco Ruiz González, Carmelo Ruz Bonilla, Manuel Cañadas Romero i Cándido Capilla Gómez.\nRepresenten l’orgull i la identitat sabadellenca en estat pur: l’antifeixisme militant.\nTemes:Jordi Serrano, vaga 76


Trobasons – Enciclopedia de tota la música en Occità – L'Opinió Socialdemòcrata\nTrobasons – Enciclopedia de tota la música en Occità\nTrobasons és el nou portal web que neix amb l’objectiu d’indexar tota la música en occità. Es tracta d’una proposta inèdita a la xarxa que vol reunir els músics i bandes que utilitzen o han utilitzat l’occità com a llengua de producció musical. A hores d’ara el web aplega més de 100 grups, 350 àlbums i més de 4.000 cançons però la voluntat és ampliar-lo tot incorporant noves referències.\nAquest projecte ha estat ideat i liderat per l’equip que des de 2010 gestiona el web Viasona, una enciclopèdia en línia de grups, discos i lletres en català, i ha comptat amb el suport de la Direcció General de Política Lingüística que va subvencionar el projecte durant els anys 2017 i 2018. El web Trobasons cataloga per artista, disc i cançó, tota la producció musical en occità: lletres de cançons, àudios i vídeos (agregats des de plataformes legals com Youtube, Spotify o Deezer, entre d’altres).\nLa posada en marxa d’aquest projecte pretén contribuir a la promoció i divulgació de la música en occità i esdevenir una plataforma per donar visibilitat als diferents projectes.\nEscrit a Cultura, Espai Occità Tagged cultura, música, occità, occitan, trobasons\n← Guies dels drets de les persones treballadores i consumidores de les plataformes digitals d’economia col·laborativa\nConvocatòria de subvencions per a l’edició d’obres literàries d’especial interès cultural en català i occità →


S'utilitzarà una avaluació contínua a fi que l'aprenentatge de l'estudiant es realitze al llarg del curs. De la dita manera, el resultat final de l'avaluació de l'estudiant comprendrà tot el treball que este haja realitzat. Es realitzarà un examen final on es valorarà l'esforç de raonament científic utilitzat per a resoldre les diferents qüestions de l'examen. El dit examen tindrà un pes en la qualificació final de fins a un 75%. L'avaluació contínua, les activitats realitzades tant durant les classes teòriques com de les classes pràctiques, així com el treball desenrotllat en els seminaris comprendrà la resta de la nota fins a completar el 100%. Un 5% d'esta nota es podrà utilitzar per al seguiment de les tutories que els estudiants realitzen al llarg del curs. Les Pràctiques de Laboratori inclouran la presentació, a la seua finalització, d'un Quadern de Pràctiques en què es descriuran les pràctiques realitzades, els resultats obtinguts i la interpretació dels mateixos, així com les observacions que el/la estudiant crega pertinent ressenyar. La qualificació de les activitats pràctiques provindrà de l'observació directa de l'estudiant en el laboratori o en l'aula d'informàtica, així com de l'avaluació dels guions elaborats pel mateix a partir del treball desenrotllat al llarg de dites pràctiques. Les activitats tindran un pes del 20%\nEs realitzarà un únic examen de teoria (convocatòria de Febrer) . L'alumne ha de tindre en compte que els temes que a continuació s'anomenen: .- Característiques, Propietats i Estructura de les Proteïnes de Membrana. .- Estructura i Composició de les Membranes Biològiques. .- Interaccions Intermoleculars en Biomembranas. .- Fosforilació i Fotofosforilación. .- Termodinàmica Clàssica. .- Termodinàmica dels Processos Irreversibles. .- Transformació d'Energia en Sistemes Biològics, i el coneixement dels quals és necessari per a poder comprendre els diferents temes impartits en l'assignatura BIOFÍSICA de 2n Curs del Grau en Biotecnologia, són impartits en les assignatures següents del Grau en Biotecnologia: BIOQUÍMICA, TÈCNIQUES INSTRUMENTALS BÀSIQUES, TERMODINÀMICA I CINÈTICA QUÍMICA i ESTRUCTURA I FUNCIÓ DE LES PROTEÏNES ."


Aquesta cadena humana es porta a terme en una zona de muntanya; per això caldrà tenir especial cura de l’entorn, vetllar per la natura i també per la seguretat dels participants.\nDurant tot el recorregut hi haurà voluntaris degudament identificats per ordenar la gent per trams i garantir el funcionament correcte de l’activitat.\nHi haurà diversos punts de primers auxilis amb metges i infermers.\nEviteu portar instruments de música i cantar eslògans o cançons (es pot acumular molta gent a determinats punts). Recordeu que a la muntanya hi viuen diverses espècies protegides: procurem no alterar el seu hàbitat natural. Els visitants som nosaltres.\nAquells que formeu part d’associacions culturals, geganters, grallers, dansaires, etc., podreu fer les vostres activitats als espais reservats del tram zero, a la vila de Collbató.\nLa cadena es realitzarà en silenci mentre les fotografies passin de mà en mà, silenci que només serà trencat per les diverses corals que cantaran cançons tradicionals i de muntanya.\nInscriviu-vos a un tram que s’adeqüi a les vostres condicions físiques.\nLa Muntanya de Montserrat és un Parc Natural: emporteu-vos les deixalles, no sortiu dels camins i vetlleu per conservar l’entorn.\nPrudència en els indrets on hi hagi perill d’accidents o caiguda de pedres.\nRespecteu els excursionistes i visitants que no participen en la cadena humana. No els dificulteu el pas, deixeu els camins lliures per poder circular.\nSigueu puntuals a l’inici de l’activitat.\nEn cas d’accident adreceu-vos als responsables de tram o als voluntaris o bé truqueu al 112.\nEviteu adreçar-vos als trams des de la zona del Monestir; els accessos són limitats i els embussos de trànsit o cues al cremallera us poden fer arribar tard segons els horaris establerts.\nEviteu adreçar-vos directament i per altres rutes a la zona del Cavall Bernat si no formeu part d’entitats excursionistes ni teniu experiència en muntanya. ÉS UNA ZONA AMB PERILL D’ACCIDENTS, CAIGUDA DE PEDRES, etc.\nConsulteu la previsió meteorològica el dia abans\nRoba i calçat adequat per caminar per muntanya. (No sortiu amb calçat nou acabat d’estrenar, ja que pot provocar llagues)\nMenjar i aigua per beure\nProtecció solar, gorra i ulleres de sol\nInformació de trams i inscripcions


Els protagonistes de la trama\nCAS CAMPIÓ, LA DERIVADA CATALANA\nEl cas esquitxa Josep Tous, que només feia 20 dies que era coordinador general de la Diputació de Barcelona. Va substituir Josep M. Matas, també vinculat a un cas de presumpta corrupció\nActualitzada el 27/03/2012 00:00\nSergi Pastor, part de la presumpta trama\nConsiderat un dels líders d'aquesta suposada trama, tenia contactes amb l'empresari José Antonio Orozco, vicepresident de l'empresa Azkar, imputat també en el cas Campió. Actualment dirigeix Upprime Energy - Ficosa, que és la divisió de negoci d'aquesta empresa catalana dedicada a les energies renovables. Havia estat conseller delegat d'Applus+ durant 10 anys, una etapa en què va estrènyer la relació amb Josep Tous i amb Oriol Pujol -secretari general de CDC- quan tenien càrrecs al departament d'Indústria. Pastor apareix en un escrit de la fiscalia com a sospitós d'un delicte de tràfic d'influències "per l'obtenció de les ITV amb la mercantil alemanya Tuv Rheniland". L'empresa li va oferir un càrrec de vicepresident, que ell va rebutjar.\nIsidre Massalles, alt càrrec del Govern\nDes de fa 7 mesos, Masalles ocupa el càrrec de subdirector general de Seguretat Industrial de la Generalitat de Catalunya. La seva carrera a l'administració arrenca el gener del 2004, quan es va fer càrrec del gabinet tècnic del departament de Comerç, Turisme i Consum en una etapa curta de només quinze mesos. El departament d'Empresa i Ocupació, en un comunicat, va voler recordar que Massalles ha treballat en diversos governs.\nRicard Puignou, directiu de Certio\nDes del 2007 és directiu de Certio, que va néixer d'una escissió d'Applus+. Puignou coneix molt Sergi Pastor, amb qui va compartir 8 anys a Applus+. Coneixedor del sistema d'ITV, va ser qui va presentar un recurs contra l'adjudicació de dos lots d'estacions l'any 2010. Segons la investigació volia anul·lar l'anterior concurs i guanyar-lo ara.\nSergio Alsina, soci d'Alta Partners\nSoci de la consultoria financera Alta Partners, té una estreta relació amb Sergio Pastor, un dels suposats líders de la trama Campió. Alsina havia fet diversos informes sobre el servei d'ITV quan Pastor ocupava el càrrec de conseller delegat d'Applus+. Junts van conèixer el desembre del 2010 l'empresari Jorge Dorribo en el marc d'una visita als seus laboratoris a Lugo. A petició de Pastor, Alta Partners es va encarregar de fer un estudi de viabilitat d'un projecte valorat en 6 milions d'euros per introduir a Catalunya el sistema farmacèutic d'unidosi.\nJosep Tous, coordinador de la Diputació de BCN\nSense ni temps per conèixer les dinàmiques de la Diputació de Barcelona, Josep Tous va veure ahir estroncada la seva carrera com a coordinador general d'aquesta institució supramunicipal. Va ser nomenat fa només 20 dies després de la dimissió de l'anterior número 2 de l'organisme, Josep Maria Matas, que es va veure forçat a marxar arran dels seus negocis foscos. Molt vinculat a Oriol Pujol, secretari general de CDC, que el va fer entrar de la seva mà quan era secretari general d'Indústria. Després li va donar l'empenta per accedir a la Diputació un cop Matas va ser destituït.


Sant Boi Notícies – El Pla Local de Joventut prioritza la millora de l’ocupabilitat juvenil\nEl Pla Local de Joventut prioritza la millora de l’ocupabilitat juvenil\nsep 29, 2012 Ajuntament, Ciutat, Comerç i empresa, Formació Comentarios desactivados en El Pla Local de Joventut prioritza la millora de l’ocupabilitat juvenil\nL’Ajuntament ha aprovat el Pla Local de Joventut 2012-2015. El document, eina de referència de les polítiques municipals de joventut, té com a gran prioritat incrementar les opcions que tenen les persones joves de Sant Boi d’accedir al mercat laboral.\nUn altre gran objectiu dels pròxims quatre anys serà millorar els serveis d’informació i assessorament mitjançant un ús més intensiu de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC).\nMés opcions de treballar\nEn vista de la precària situació del mercat de treball, la gran prioritat és millorar l’ocupabilitat dels joves mitjançant accions relacionades amb l’orientació professional i acadèmica, l’acompanyament en el procés de transició de l’escola al món del treball, el retorn al sistema educatiu o el seguiment de les situacions d’atur.\nDe forma complementària, es posarà també l’èmfasi a millorar l’oferta formativa per adaptar-la als perfils professionals que demanda el mercat laboral de l’entorn i als anomenats “nous filons” d’ocupació.\nTecnologies al servei d’una millor informació\nUna altra gran prioritat del Pla Local de Joventut és la millora del Servei d’Informació Juvenil El Punt, eix central de les polítiques municipals de joventut. La qualitat dels serveis d’informació i assessorament és bàsica per orientar de forma adequada els processos d’emancipació juvenil i la presa de decisions. Per assolir amb més eficàcia aquests objectius, es treballarà per intensificar l’ús de les TIC com a eina de contacte habitual.\nValors, participació i habitatge\nEntre els principals eixos d’acció del document també hi ha la promoció de l’educació en valors i de la participació dels joves en els assumptes públics i el suport a l’emancipació juvenil mitjançant iniciatives com els habitatges compartits.\nEl nou Pla local de joventut 2012-2015 pretén ser un pas endavant per ajustar millor els serveis de l’Ajuntament a les realitats i necessitats actuals de la població juvenil de Sant Boi.\n– Blog Joventut Sant Boi\nAjuntament, Formació, Joves, Ocupació, TIC\nClasses de ball a Can Massallera Segona victòria consecutiva de la Santboiana


XINA MCCLAIN ABRAÇA ELS CABELLS NATURALS - CABELL\nChina McClain abraça els cabells naturals en una inspiradora publicació d’Instagram\nPrincipal Cabell China McClain abraça els cabells naturals en una inspiradora publicació d’Instagram\nL'actriu de 18 anys va publicar una foto dels seus rínxols naturals, dient que està farta de 'redreçar aquesta màgia'.\nLa estimada de Disney convertida en estrella de Hollywood China McClain mostra als seus rínxols una mica d’amor i vol que altres dones joves facin el mateix.\nEstem acostumats a veure fils rectes i elegants de la Xina dins i fora de la pantalla petita, però en aquests dies l’estrella diu que està farta de redreçar aquesta màgia. i opta per abraçar els seus rínxols naturals i la seva longitud.\nEn una imatge publicada a Instagram, veiem la Xina amb tota la seva gran glòria arrissada, i el missatge que va publicar va ser tan poderós com la pròpia imatge.\nPer què deixem que tothom ens digui com hauríem de ser? Com ens hem de vestir? Com portar-nos els cabells? Què no podem fer en funció del nostre aspecte o del color de la nostra pell? No m’he portat mai els cabells amb naturalitat, però estic farta de redreçar aquesta màgia, va escriure.\nPer què deixem que tothom ens digui com hauríem de ser? Com ens hem de vestir? Com portar-nos els cabells? Què no podem fer en funció del nostre aspecte o del color de la nostra pell? Mai no m'he portat el cabell natural, però estic fart de redreçar aquesta màgia. Sóc una noia negra i estic molt orgullosa✊ I sigui que siguis negre, blanc, marró, groc, vermell, verd o porpra també hauries d'estar orgullós perquè ets BONIC. D'acord, he acabat, luuu a tots\nUna publicació compartida per Xina (@chinamcclain) el 5 de juny de 2017 a les 8:51 am PDT\nSóc una noia negra i estic orgullosa. I si ets negre, blanc, marró, groc, vermell, verd o porpra també hauries d’estar orgullós perquè ets BONIC. D’acord, he acabat, luuu a tots.\nTot i que cada vegada hi ha més dones negres a Hollywood que adopten la seva textura natural, encara calen representació i missatges positius, de manera que la propera generació s’inspirarà a fer el mateix.\nA més de ser una llum brillant per a les dones joves, McClain, de 18 anys, també està fent moviments professionals. A més d’un paper protagonista, la pel·lícula d’estiu de Disney Channel Descendents 2, Xina també té un programa anomenat Black Lightning que s'estrenarà a CW.\nNo deixeu de mantenir-vos al dia amb aquesta talentosa estrella en alça.\nparaules brutes per dir a un noi\nmillors patates per a patates festonades\nTorrei Hart, exdona de Kevin Hart, va fer un retorn després d’una devastadora ruptura\nL'activista pels drets civils, Maya Wiley, va dir que es plantejaria dirigir-se a l'alcaldia de la ciutat de Nova York


Dos detinguts per robar a cotxes aparcats al mirador de Tossa de Mar - El Gerió Digital\nDos detinguts per robar a cotxes aparcats al mirador de Tossa de Mar\nLa policia els atribueix onze robatoris des de principis de setembre\nDivendres, 19 de setembre de 2014 14:09h\nEls Mossos d'Esquadra i la Policia Local de Tossa de Mar van tenir constància que als miradors de la carretera costanera GI-682, entre Tossa de Mar i Sant Feliu de Guíxols, s'hauria produït un augment de robatoris a l'interior de vehicles que estaven aparcats.\nTots els robatoris es produïen de la mateixa manera. Els lladres forçaven els panys dels vehicles o trencaven els vidres de les finestres i de l'interior sempre sostreien objectes de valor.\nPer aquest motiu, els dos cossos policials es van coordinar i van establir un dispositiu per tal d'atrapar els autors. El passat dia 12 de setembre, mentre agents de les dues policies portaven a terme l'operatiu al mirador de Cala Futadera de Tossa de Mar, van localitzar dos homes mirant dins d'un vehicle.\nEls agents van observar que una d'aquestes persones forçava la porta d'un cotxe i sostreia uns altaveus. A continuació, els dos homes van voler marxar amb un vehicle.\nA l'interior del cotxe dels delinqüents es van trobar dos tornavisos, unes alicates i quatre guants de plàstic, que els lladres utilitzarien per forçar els vehicles. A més, els agents hi van trobar cinc telèfons mòbils, una tablet, uns altaveus i dues motxilles que constaven com a sostrets.\nPer aquest motiu, els policies van detenir les dues persones com a presumptes autores d'aquests quatre robatoris. Els detinguts són dos homes de nacionalitat espanyola i romanesa, de 61 i 27 anys.\nPosteriorment, els investigadors van atribuir a aquestes dues persones set robatoris més, que s'haurien produït entre el dia 2 i el dia 9 de setembre a la mateixa zona.\nEl detinguts, un d'ells amb antecedents, van passar el 13 de setembre a disposició judicial davant el jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Blanes.


UN ESTIL DESCONEGUT DE LEVI'S JEANS FA UN GRAN RETORN - ESTIL\nLevi’s dóna una vida nova a una icona de mezclilla sense descobrir\nPrincipal Estil Levi’s dóna una vida nova a una icona de mezclilla sense descobrir\nLevi's llança els texans Levi's 505, un refresc d'un dels seus estils més famosos, refets per als compradors moderns.\nSens dubte, quan pensem en la marca de mezclilla Levi's de 163 anys, els tres números 501 no queden massa enrere. I hi ha una bona raó. El tall icònic és un clàssic durador amb una rica història. L’ha portat tothom, des de treballadors de coll blau fins a estrelles del rock.\nPerò Levi's no es basa només en un estil, i avui se centra en un nou ajust de tres dígits que és tan icònic, encara que la majoria no ho conegui, almenys ara com ara. 'És curiós, és com la icona secreta o la icona no descoberta de Levi's', afirma Jonathan Cheung, cap de disseny de la marca. 'Jo en dic així perquè tothom ho sap i ho ha vist, però no en saben el nom'.\nEstà parlant del 505 fit, que es va originar a finals dels anys seixanta i que s’actualitza, es modernitza i es publica avui amb el nom 505C (la C és per a la 'personalització'), un gest cap al passat de la marca però també un sòlid pas endavant en la seva evolució contínua.\nSi creieu que està fent broma sobre el seu estat llegendari (si es discreta), només cal considerar que els texans apareixen a la portada de l'àlbum dels Rolling Stones Dits enganxosos (dreta), un tret d’entrecuix proper, fotografiat per ningú més que Andy Warhol. Es tractava dels pantalons texans preferits de The Ramones i, segons Cheung, va establir bàsicament la plantilla dels texans esquinçats, que ara és l’estil predeterminat per a la majoria de grups de rock indie i indie. 'Així, inconscientment, tothom coneix els anys 505', diu.\nCuriosament, el 505 es va llançar originalment fa gairebé 50 anys, el 1967, en un moment que té ressò familiar fins avui. 'Va néixer a un San Francisco que realment estava experimentant una revolució cultural: l'estiu de l'amor, protestes de pau, marxes contra la guerra, hippies, els inicis dels esdeveniments espirituals, l'experimentació amb productes farmacèutics socials, moviments pels drets civils a Oakland, -moviments d’igualtat. Tot té un gran efecte sobre l'empresa i encara ho és fins als nostres dies '. Aquests van ser els antecedents perquè l’etiqueta es desvinculés del seu passat i passés de la utilitat a un producte més pensat per la moda. O, com diu Cheung, 'El 505 marca realment la transició de la roba de treball de Levi a l'uniforme de jovent'.\nPerò ara ha tornat el 505, amb algunes modificacions. 'És una mica de pantalons texans de pare, de la manera més agradable possible, ser jo mateix pare', diu Cheung rient. Té un augment mitjà, és a dir, que s’adapta perfectament al maluc i és un teixit prim i recte. 'Pel que fa al lloc on es troba el menú Levi's, es troba entre un 511, el que jo anomeno texans contemporanis per a tots els homes, i el 510, que és el primer dels nostres ajustats prims. S'adapta a aquesta preciosa cúspide entre prim i prim.\ncom fer un nu sexy\nEl desenvolupament va durar aproximadament un any i s'ha provat en nois des d'Estocolm fins a Melbourne, diu Cheung. Però, per què jugar amb ell per començar? Bé, Cheung assenyala que Levi's ha anat evolucionant des del primer dia i que els fans de la marca s'adonen que l'única manera de mantenir-se rellevant és seguir avançant.\ncura de la pell anti-envelliment per a homes\ncom convertir-se en un guerrer ninja americà\ncom fer un tall d'afaitat deixar de sagnar\njr smith vols la camisa pipa\ncom afaitar-se el cabell\nAdidas Oversold the Yeezy Boost 350 V2 Zebra Release (actualització)\nBrad Pitt i Leonardo DiCaprio roden una nova pel·lícula o una campanya publicitària de Balenciaga


L'Alternativa 2021 - Taller. Del paper al plató\nS’escriu el que es desitja, es filma el que es pot i es munta el que hi ha.\nEl procés que experimenta el guió des de la seva concepció requereix destresa i flexibilitat. Som pocs els que podem produir projectes contínuament per exercitar aquell múscul que necessita ser entrenat. Cal practicar aquest viatge del guió fins al plató, sense necessitat de càmera i sense pressions de temps o pressupost.\nEn aquest espai de reflexió i experimentació, guionistes i directors/es analitzaran les seves pròpies escenes, i les reescriuran per reveure-les després amb l’aportació d’actors i actrius.\nUna oportunitat per a guionistes i directors/es de descobrir com la paraula escrita pren forma i cos, així com una gran ocasió perquè professionals de l’actuació exercitin el seu ofici i coneguin altres professionals del mitjà.\nFernanda Rossi és guionista, realitzadora, teòrica de dramatúrgia i conferenciant internacional. Ha col·laborat en més de 500 projectes de ficció i documental als Estats Units, l’Amèrica Llatina i Europa, en molts casos facilitant-ne la comunicació i escriptura amb equips creatius. El 2019 va rebre juntament amb Camila Cienfuegos el premi Argentores al Millor Guió pel film Muralla, de Gory Patiño. Algunes de les seves col·laboracions en guió son The Garden, de Scott Hamilton Kennedy, i Recycled Life, de Leslie Iwerks, totes dues nominades als Oscar el 2009 i el 2007, respectivament, en la categoria de Millor Documental.\nCom a muntadora va col·laborar amb Lucrecia Martel a Rey muerto i va muntar la sèrie de televisió Nueve lunas, d’Héctor Olivera. És autora del llibre Trailer Mechanics: How to Make Your Documentary Fundraising Demo, reconegut entre els professionals de la indústria como la bíblia de la producció de demos.\nHa escrit set llargmetratges de ficció, dels quals Picture Me! va ser convidat al Laboratorio de Guionistas Latino Americanos Sundance a Oaxaca, Mèxic. Amb el mateix guió, va participar al Laboratorio de Directores d’ESAV, amb Benoît Jacquot com a tutor, a Tolosa (França).\nFernanda es va formar en direcció amb la tècnica Meisner i completà els seus estudis assistint a seminaris en gestió de grups i resolució de conflictes. Després de dirigir diversos curtmetratges de ficció al llarg de la seva carrera, l'estiu passat va acabar de rodar el seu primer llargmetratge de ficció, Influenced, amb les actrius María Caballero i Olivia Giordana i produït per Polar Star Films.\n(Foto de capçalera: Rakicevic Nenad de Pexels)\nDimecres 17 de novembre, de 15.30 a 19 h\nNomés per a projectes seleccionats\nSi ets actor/actriu i hi vols participar, envia’ns el teu currículum a [email protected]\nHelena Santín González\nEl silencio errante


Dia gran a comarques\nLa Senyera i el Cant dels Segadors, protagonistes arreu de la demarcació.\nOfrenes florals, lectures de manifest i dinars de germanors són alguns dels actes que van celebrar les comarques de Lleida amb motiu de la Diada. La Senyera i el Cant dels Segadors protagonistes als actes.\nLes diferents comarques de la província de Lleida van celebrar ahir diversos actes per celebrar la Diada de Catalunya. Molts d’ells van realitzar una ofrena floral a algun monument honorífic del seu poble o ciutat, d’altres van celebrar un dinar de germanor o bé van ballar Sardanes. En totes les comarques es va acompanyar el dia amb l’himne de Catalunya, el Cant dels Segadors, a la vegada que s’hissaven les senyeres. En alguns municipis els actes van començar d’hora i es van celebrar durant el matí per deixar la tarda lliure per facilitar que la gent pogués anar a la concentració de Barcelona. Moltes entitats i associacions van ser presents en els actes que van organitzar els pobles en els quals es van llegir manifestos compromesos per la societat catalana i per la independència. El Mossos d’Esquadra i la Policia Local van estar presents a l’ofrenda floral que va organitzar l’Ajuntament de Tàrrega.\nMollerussa va celebrar un acte que va tindre com a protagonista l’ofrena floral per part d’una cinquantena d’entitats de la ciutat al monument de la Senyera. D’altra banda, va comptar amb la intervenció de tres entitats de Mollerussa: la Colla dels 50, el Club de Futbol Joventut Mollerussa i el Club d’Escacs. Una de les novetats que va tindre l’acte va ser la ballada de sardanes a càrrec de la cobla Onze de Setembre a la qual seguia el dinar de germanor. La música va acompanyar el dia de la mà de l’Orfeó Renaixença i no hi va faltar el Cant dels Segadors.