La Càtedra del Món Rural de la UVic-UCC promourà el desenvolupament sostenible i l’equilibri territorial del món rural | L'apunt\nLa Càtedra del Món Rural de la UVic-UCC promourà el desenvolupament sostenible i l’equilibri territorial del món rural\nPromoure un desenvolupament global i sostenible dels territoris rurals, lluitar contra el despoblament i el desequilibri territorial del país i incentivar dinàmiques de col·laboració amb els agents dels territoris rurals. Aquests són els tres objectius principals que s’ha fixat la Càtedra del Món Rural de la Universitat de Vic - Universitat Central de Catalunya (UVic-UCC), el projecte de la qual es va presentar dissabte 3 de juliol a la sala d’actes del Consorci del Lluçanès, a Santa Creu de Jutglar (Olost), en el marc de la primera jornada d’Innovació Rural. Les sis institucions promotores de la càtedra són la UVic-UCC; el Departament d’Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural de la Generalitat; Creacció, Agència d’Emprenedoria, Innovació i Coneixement; el Consorci del Lluçanès; l’Associació d’Iniciatives Rurals de Catalunya (ARCA) i la Xarxa per a la Conservació de la Natura (XCN).\nUn cop constituïda formalment, la Càtedra del Món Rural serà un espai de recerca, coneixement i suport a la innovació en els àmbits rurals. El seu projecte neix amb l’objectiu d’escoltar, relacionar i ajudar a vertebrar totes aquelles iniciatives que estiguin treballant per al futur del món rural de Catalunya, afavorint la col·laboració entre el personal investigador i els professionals i les persones de l’àmbit rural.\nLa presentació del projecte de la Càtedra del Món Rural i la inauguració de la jornada a la Innovació Rural va anar a càrrec de la consellera d’Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural de la Generalitat de Catalunya, Teresa Jordà; i del rector de la UVic-UCC, Josep Eladi Baños; del president del Consorci del Lluçanès, Marc Sucarrats, i del director del projecte de la Càtedra, Alfred Vernis.\nEl consens i la cohesió territorial, una prioritat\nLa consellera, Teresa Jordà, va agrair i felicitar els impulsors del projecte, que va qualificar d’“extremadament important pel departament i pel govern del país” i amb qui, va afirmar, “compartim missió”. En aquest sentit va apuntar que “hem de treballar junts per contribuir al desenvolupament sostenible i integral dels entorns rurals del nostre país i a la generació de coneixement en aquest àmbit” i va assegurar que, en aquest context, “el coneixement acadèmic que aporta la UVic-UCC, amb els peus al territori i la mirada a Europa, és cabdal”.\nJordà també va declarar que la cohesió territorial és una de les prioritats del seu departament. “Les polítiques que impulsa el govern s’han de fer sempre de la mà del territori, de manera deliberada i consensuada, amb mirada holística i pensant en el país amb tota la seva diversitat i globalitat, si volem aconseguir tirar-les endavant amb èxit”. En aquest punt, va dir, la càtedra del Món Rural cobra tot el seu sentit perquè “treballa pel desenvolupament equilibrat i la competitivitat de les zones rurals”.\nCompromís de la UVic-UCC amb el territori\nPer la seva banda, el rector de la UVic-UCC va explicar que la càtedra “no és un fi sinó un instrument, entès com un espai de recerca, coneixement i suport a la innovació directa dels territoris rurals que vertebri les iniciatives que treballen per dinamitzar aquestes àrees, trobant les solucions idònies i alhora les més respectuoses amb les persones i amb l’entorn”.\nEl rector també va recordar “el compromís de la UVic-UCC amb el territori, al qual aporta el valor afegit de la recerca i del coneixement” i ha posat de manifest la necessitat d’“aconseguir que el món pagès sigui valorat per allò que val i per allò que pot oferir, que pot ser molt i de molta qualitat, entenent que és el preservador d’un sistema de vida, de la sostenibilitat i del paisatge” entre altres factors. Adreçant-se a la consellera Jordà va declarar que “malgrat la funció principal de la Universitat no és canviar el país, sí que volem contribuir a que això sigui possible treballant al costat del Govern”.\nEl president del Consorci del Lluçanès, va afirmar que “la càtedra del Món Rural és una gran oportunitat per treballar des del coneixement tots els reptes urgents que tenim davant i posar de relleu les possibilitats que se’n desprenen”. També va assegurar que un dels seus objectius és “demostrar que el món rural és viu” i que, per això, ha d’evolucionar fins a concretar-se en iniciatives i accions específiques i beneficioses pel territori i les persones que el conformen.\nProjectes ja en marxa i premis a la Innovació Rural\n“Aquest espai de recerca no només té la voluntat de contribuir als debats i les iniciatives que sorgeixin arreu del país sinó que també vol ser agent actiu, amb actuacions directes a les diferents zones rurals de Catalunya, començant pel Lluçanès”, va explicar Alfred Vernis, coordinador del projecte de la Càtedra del Món Rural segons el qual “hem de fugir de la visió idíl·lica i tradicional del món rural, cada vegada menys aïllat i més connectat amb la resta del país” amb la voluntat d’obrir un debat en el quals s’identifiquin les múltiples ruralitats existents i es generin mecanismes de transferència i d’innovació de manera àgil, transversal i holística.\nEn el transcurs de la jornada, les entitats promotores de la Càtedra del Món Rural, de la mà de Judith Saus i Ariadna Tremoleda, membres de l’equip motor, han presentat els objectius marcats i han compartit l’estat dels projecte ja en marxa. Entre aquests figuren el mapeig de projectes rurals inspiradors, l’Agenda Rural Catalana i la Taula de Cocreació Terra-Taula. Tot seguit han començat les Taules d’Experiències de la Jornada Tècnica d’Innovació Rural.\nLa matinal també va servir per lliurar els Premis a la Innovació Rural, convocats per primera vegada i patrocinats per la Fundació Caixa d’Enginyers, que consten de dues categories. D’una banda, el premi a la iniciativa innovadora d’una persona o persones joves del món rural, adreçat a menors de 35 anys i valorat en 5.000 euros. Aquest guardó el va guanyar el projecte Brots del Festival Cantilafont. D’altra banda, es va atorgar el premi a una iniciativa innovadora d’una dona del món rural, també reconegut amb 5.000 euros, al projecte La Roca de Sobremunt, gastrocoop natural.\nEn total es van presentar als premis 11 iniciatives, de les quals el jurat, format per Xavier Barniol, director tècnic del Consorci del Lluçanès; Núria Macià, directora executiva de Creacció; Jordi Collet, vicerector de Recerca i Transferència del Coneixement de la UVic-UCC; i Fermí Cuasante, membre d’Acció Solidària Contra l’Atur, en va valorar la capacitat de tenir un efecte mirall en altres iniciatives, l’impacte social i ecològic positiu al territori, la capacitat de crear llocs de treball i el treball en xarxa. El lliurament de premis va comptar amb la presència de Miquel Vila i Despujol, vicepresident de la Fundació Solidària Contra l’Atur, a més de la consellera Jordà.\nL’origen de la Càtedra\nLa Càtedra del Món Rural es va començar a gestar el gener del 2019, quan l’aleshores president del Consorci del Lluçanès i alcalde de Prats de Lluçanès, Isaac Peraire, va convocar una trentena d’entitats per parlar de la possibilitat de crear una càtedra. Un any més tard, el gener del 2020, la UVic-UCC va entrar a formar part del projecte i es va decidir que, un cop constituïda, la càtedra se centraria inicialment al Lluçanès per, un cop passats els primers dos anys, estendre’s a la resta de territoris rurals del país.\n“El projecte d’aquesta càtedra va néixer amb l’objectiu d’escoltar, relacionar i ajudar a vertebrar totes aquelles iniciatives que, des d’una perspectiva rural, innovadora, sostenible, feminista, social i solidària, estiguin treballant per a un futur respectuós amb l’entorn i siguin projectes regeneradors del territori”, segons Vernis. Els agents impulsors de la càtedra ja participen en l’elaboració de l’Agenda Rural de Catalunya i en el Mecanisme de Garantia Rural Proofing d’Espanya. També col·laboren en diverses taules de treball sobre despoblament, desenvolupament i creixement a les zones rurals, sobre regeneració del territori de la mà de Greenpeace i treballa amb els projectes europeus Ruralization i Ecoregió.\nAquesta acabarà sent la catorzena càtedra que es crea a la UVic-UCC, amb seu en aquesta Universitat. Tindrà com a coordinador del projecte de la càtedra Alfred Vernis i en formarà part com a personal tècnic Ariadna Tremoleda, Judith Saus i Rosa Binimelis. A més, la càtedra s’afegirà a les dues que ja té la Universitat en l’àmbit rural: la de l’Aigua, Natura i Benestar i la d’Agroecologia i Sistemes Alimentaris.


dilluns, 23 de març 2020 - 00:01h\nEls astres indiquen que durant aquest dimarts alguna llàgrima recorrerà les teves galtes, per algun assumpte vinculat als sentiments. Tu mateix et diràs que no val la pena sofrir, però això, per desgràcia, no servirà de res.\nEt realitzaran una proposta laboral que és bastant interessant per a una persona amb el teu perfil, ja que s'adapta a la teva formació i la teva trajectòria. Clar que també estàs acomodat en la teva posició actual i creus que és arriscat deixar-la ara\nUna mica d'esport, com una carrera moderada de mitja hora encara que sigui pel passadís o en una cinta dins de casa, t'ajudarà a reparar el teu cos i la teva ment.\nEn algunes llars, el nadiu del toro voldrà posar punt final a la seva actual història d'amor i no sap quina és la forma menys feridora de fer-ho. És important que sàpigues quin és el teu paper, i que si trenques la relació no seràs la víctima (encara que ho passis malament).\nAquells que busquen treball en aquests moments que caminin amb l'alerta. Les oportunitats laborals estan on menys li ho podrien esperar.\nNo facis res que vagi contra la teva la integritat del teu benestar, per exemple, fumar tabac a tota hora, o triar aliments ensucrats quan tens diabetis.\nHauràs de tolerar una escena de gelosia o un conflicte sense sentit per part d'algú a qui creies més seriós en temes amorosos. Les tafaneries en contra teva poden tenir cert poder i desprestigiar-te.\nMart en conjunció a Júpiter donarà un gir positiu a temes vinculats amb els diners de socis o parella que has d'orientar amb la teva destresa natural i capacitat de negociació.\nSi et sents fatigat recuperaràs molt bé el teu to energètic, gràcies al moviment del teu sistema circulatori. El teu cos està demanant més activitat física, encara que estiguis tancat\nHi ha coses que se't donen a la perfecció, si bé justificar els teus errors i les teves ficades de potes no és una d'elles. Has oblidat una data important, i encara que al·leguis que el calendari no marca el temps del cor, l'excusa resultarà bastant pobra.\nPara esment a les teves pertinences en aquest dia, especialment si vas a llocs amb molta aglomeració de gent.\nAprèn a estimar-te més, deixa de centrar-te en els teus presumptes defectes, que tampoc ho són tant, i vaig donar en veu alta enfront del mirall alguns dels teus punts forts.\nAmb la teva parella sentiràs que heu de reformular metes en comú i definir temps per separat. Al solter una ex-parella voldrà fer-li la vida impossible parlant mal sobre ell amb tots els seus coneguts.\nEls astres establiran en la teva ment una sensació de restricció i limitació impròpies de tu. Això pot manifestar-se físicament com un mal de cap.\nEt creus una persona molt espontània, que justifica qualsevol dels seus errors al·legant que ets un desastre. Que per això arribes tard a les cites, o t'oblides de complir allò que vas prometre.\nEs percep algunes tensions en el teu ambient de treball. Si estàs passant per una fase d'insatisfacció, vés amb compte de no confondre els capritxos amb les fermes decisions.\nTens sensació de malestar, i t'esforces a trobar alguna cosa que se surti del seu lloc en la teva salut (encara que en realitat seràs un malalt imaginari).\nAvui l'horòscop prediu per als nadius de Lliura que hi haurà un sentiment de frustració o impotència que no els deixarà gaudir al cent per cent de les seves relacions amoroses.\nAixò és així perquè necessites canviar certs aspectes de tu mateix. En l'àmbit laboral, pot ser que un nou company t'ajudi a tirar endavant una proposta que estava estancada per falta de suports.\nRespecte a la salut, potser avui et sents una cosa cansada mentalment, la qual cosa influirà també en el teu estat físic. El teu cos i la teva ment t'estan demanant un descans.\nNo és culpa teva si reps oferiments del tipus sexual inesperats, encara que siguin virtuals. No ets del tot conscient del qual despertes en altres persones i en realitat simplement estàs sent tu mateix.\nSi estàs realitzant algun tipus de tràmit, és possible que acabis amb aquesta gestió gràcies a Júpiter que t'assisteix amb la seva energia en tot el vinculat amb escrits, papers i institucions.\nLa lluna en el fogós signe d'Àries i les seves alineacions pot generar inflamacions. L'estrès no t'afavoreix, descansa i tracta el teu cos amb amor.\nEn l'amor, la comunicació pot estar una mica pertorbada o afectada durant el dia d'avui Sagitari. Però segurament el teu sentit pràctic trobarà una solució a aquest distanciament momentani.\nD'altra banda, en el terreny professional, hauràs de tenir molta cura amb prendre decisions precipitades a la feina.\nRespecte a la teva salut, els Astres són favorables en aquest aspecte de la teva vida de moment, així que gaudeix de la bona forma del teu cos físic, o almenys de poder comptar amb una salut mitjanament estable.\nÉs hora que estovis el teu cor, que deixis de voler imposar les teves idees i comprenguis que cada persona brilla a la seva manera i encara que la teva perspectiva de l'assumpte sigui molt vàlida per a tu pot no ser-ho per als altres.\nUna etapa de la teva vida ha arribat a la seva fi i t'impulsa a rebre amb alegria la nova vida que comença per a tu Gràcies a molt d'esforç realitzat en el passat aconseguiràs començar un nou camí en els negocis.\nNo rebutgis consells que alguns tenen per a brindar-te, el teu estat de salut segons els astres és excel·lent.\nLa teva predicció d'avui en l'amor Aquari, parla de possibles enfrontaments amb la persona estimada. Tracta de posar-te en el lloc de l'altra persona per a comprendre per què se sent així, en cas contrari, no obtindràs gens bo.\nRespecte a les teves finances, estaran molt vinculades amb el laboral durant el dia d'avui. En relació amb la salut, podries tenir algun problema de circulació, això segurament es deu a un estil de vida sedentari.\nProcura compensar el sedentarisme amb la pràctica d'algun esport, amb caminant cada dia.\nNo voldràs saber res sobre romanços i necessitaràs, si tens fills, demanar-li a un familiar que els cuidi. És un dia per a tu i et regalaràs els capritxos que vulguis, simplement perquè te'l mereixes! Per als emprenedors és un dia de mala sort.\nÉs molt probable que tinguin petites pèrdues econòmiques. Fins i tot si el teu negoci es basa en la venda d'articles, podries sofrir un robatori.\nSi et notes un tic en l'ull é,s degut a una tensió ocular alta. No esperis i acudeix a un oftalmòleg per a prevenir una lesió d'aspecte glaucomatós en el nervi òptic, és una de les excepcions al confinament si és d’urgència.


EUROPA PRESS / AFP7 / JEAN CATUFFE\n17 de de gener del 2022. 13:17\nEl Govern francès, que fa una desena de dies havia assenyalat que Novak Djokovic podria participar en el torneig de Roland Garros tot i que no estigués vacunat, ha rectificat i avisa que tots els que competeixin hauran de tenir la pauta completa, igual que s’exigirà al públic i als professionals implicats.\nLa rectificació va arribar de la mà de la ministra d’Esports, Roxana Maracineanu, en la nit de diumenge a dilluns, hores després que el Parlament adoptés definitivament el projecte de llei que imposarà un certificat de vacunació per a moltes activitats de la vida social, el qual inclou assistir a espectacles esportius.\nDjokovic, després de l’ordre de la seva deportació: «Estic extremadament decebut»\nEn un missatge en el seu compte de Twitter, Maracineanu va constatar que s’ha adoptat aquest certificat sanitari, de manera que «des que es promulgui la llei, serà obligatori per entrar en els espais ja sotmesos al passaport sanitari (estadis, teatres o salons) per al conjunt dels espectadors, dels practicants, dels professionals, francesos o estrangers».\nLa ministra va aprofitar per agrair al moviment esportiu la seva acció de «convicció dels últims i pocs no vacunats» i va insistir que uns i altres tenen ara intenció de treballar junts per «preservar les competicions» i promoure el passaport de vacunació «a nivell internacional».\nTERRATRÈMOL EN EL MÓN DEL TENNIS\nDjokovic, un futur incert després de l’expulsió d’Austràlia\nNegativa a vacunar-se\nHavia sigut la mateixa Maracineanu la que el 7 de gener passat, en ple contenciós polític i judicial a Austràlia per la presència de Djokovic malgrat la seva negativa a vacunar-se, havia assenyalat que el serbi sí que podria participar en el Roland Garros, programat entre finals de maig i començaments de juny.\nLa responsable francesa d’Esports va argumentar llavors que França aplicaria una excepció a l’obligació del certificat de vacunació als esportistes en les competicions internacionals, de manera que no se’ls aplicaria la nova normativa francesa i podrien competir fins i tot sense estar immunitzats.\nHo va justificar amb l’argument que en les competicions internacionals regeixen els «protocols obligatoris imposats per les federacions» que, segons va donar a entendre, estarien per sobre de la normativa francesa.\nEl Govern ja contempla una possible inhabilitació de Rubiales\nS’ha de tenir en compte que, a diferència del que passa a Austràlia, per entrar a França no s’ha de tenir la pauta completa de vacunació imperativament. Es pot arribar al país amb un passaport sanitari que provi disposar d’un test negatiu en el seu lloc.\nNo obstant, el projecte de llei sobre el certificat de vacunació que ha d’entrar en vigor a finals d’aquesta setmana (està encara pendent d’un recurs davant el Consell Constitucional) l’imposarà per prendre alguna cosa en un bar o en un restaurant, per anar al cine, a un espectacle o a un estadi, però també per utilitzar els transports públics de llarga distància (autobusos, trens, avions o barcos).\nNovak Djokovic Roland Garros Coronavirus


LES FRASES DELS DOS LÍDERS DE CIU - ALBERT CORTES MONSERRAT\nLES FRASES DELS DOS LÍDERS DE CIU\nHi ha frases que et fan sentir vergonya aliena quan les escoltes, i més de persones que creus tenen un altaveu, que portarà en una dimensió molt gran cada mot que surti de la seva boca, i alhora farà prendre posicionaments en base a les mateixes. Per això, quan el President Mas diu que Catalunya vol liderar la reducció del dèficit, i farà el que calgui per ajudar a Espanya a sortir de la crisi, o quan en Duran i Lleida diu que la independència es inviable, i crearia divisions repetidament, fan veure la misèria i indignitat que s’amaga darrere aquests missatges.\nEn una entrevista al diari americà The Wall Street Journal, el president català reclama aquest lideratge esmentat, i demana a l’estat que faci els deures, i esta disposat a ajudar com calgui. Parla de que Catalunya ha de donar exemple de com afrontar els problemes i oferir solucions, encara que aquestes provoquin retrocessos socials, i esta disposat a assumir les reaccions adverses, de fet el diari defineix Mas com el poderós líder de la regió d’Espanya, Catalunya, el mateix rotatiu parla de la gran descentralització de l’estat, i el control autonòmic d’un terç de la despesa i àrees com educació i salut. Per la seva banda, en Duran que ha evitat valorar que un president autonòmic com Camps estigui exercint el seu càrrec, i alhora estigui processat, també ha contestat a Oriol Pujol, que va dir que la federació havia de deixar de ser un lobby a Madrid i actuar com un partit nacional, i aquest ha dit que ja ho fan afegint la seva anàlisi sobre la independència, i que també han d’ajudar a les empreses catalanes.\nRealment es vergonyós que un president desvirtuí la realitat d’aquesta manera, ara hem de liderar la sortida de la crisi d’Espanya, i fer el que calqui, jo preguntaria que hem vingut fent els últims 300 anys, i concretament els últims 30, regalant un 10% del nostre PIB anualment, i vivint molt per sota de les nostres possibilitats per la falsa solidaritat espanyola, i que altres territoris gaudeixin del nostre espoli rebent a canvi unes inversions ridícules, i unes decisions des del govern central sempre en contra del desenvolupament econòmic del nostre territori, com el corredor del mediterrani, l’aeroport del Prat, la xarxa ferroviària, i una llarga llista, que es el pagament rebut per la nostra submissió i robatori consentit, aquest es l’exemple al món de com afrontar els problemes i oferir solucions, de quines solucions parla, de fer bo la dita de cornut i pagar el beure. Afrontar vertaderament els problemes ja sap que comporta, i no estan preparats ni volen assumir el risc, els seus interessos son més poderosos, i a més crisi, més ens retallem l’estat del benestar dels ciutadans, això si, sense retallar ni un cèntim del nostre espoli diari cap a l’estat espanyol sense retorn. Com vol que ens prenguin seriosament pel món, si no som capaços ni de lluitar pel que es nostre, com ha definit el rotatiu americà, les nostres credencials mereixen ser el que som, una regió espanyola que per la seva covardia, i els seus líders miserables, pot perdre la seva economia i la seva llengua, abans de plantar cara, l’autoestima sembla que no ens defineix com a poble, en canvi aquella frase que deia “la prudència no ens faci traïdors”, ja s’hi acosta més. Pel que fa en Duran, continua exercint de catalanet submís i conscient de la seva inferioritat, i segueix dient la inviabilitat del projecte de l’estat propi i la seva fal·lera per les divisions. A Unió, potser algú hauria de plantejar-ne substituir aquest bufó a la cort espanyola, que insulta a tots els que creiem amb l’estat propi, ja que no te arguments per dir el que diu, i multitud d’exemples al món al desmenteixen, apart del seu deliri per les divisions no te ni solta ni volta, ja que se li hauria de dir que la democràcia es basa en les majories, i amb una votació sempre hi ha divisions, el que no pot ser es que quan es defensa una opció la divisió no existeix, en canvi si es la opció contraria, i es majoritària llavors si, se li ha vist massa el llautó, i ja va sent hora que els militants del seu partit donin un cop de puny damunt la taula, i busquin un recanvi seriós com a cap visible, i sobretot que defensi els interessos dels catalans sense falsos missatges, com els que ens ofereix a diari en Duran.\nEn definitiva, aquests son els missatges que volen llençar al món, i lògicament aquest s’ho pot mirar astorat al veure tanta mediocritat.


Hisenda es nega a taxar les seus embargades de CDC pel cas Palau - Empordà\nHisenda es nega a taxar les seus embargades de CDC pel cas Palau\nEl jutge que investiga el saqueig del Palau de la Música va nomenar ahir dos perits per taxar les quinze seus de CDC embargades, davant la negativa de l'Agència Tributària a fer-ho per la seva falta de mitjans humans i perquè aquesta tasca no figura entre les seves «funcions i competències».\nEn una providència, el titular del jutjat d'instrucció número 30 de Barcelona va ordenar nomenar els perits necessaris per valorar les finques que Convergència va posar a disposició del jutjat per assegurar la seva eventual responsabilitat civil per lucrar-se suposadament amb l'espoliació del Palau.\nEl jutge vol saber el valor de les finques embargades -que CDC estima en 3,6 milions d'euros en una taxació particular- abans de decidir si amplia a 6,6 milions la responsabilitat civil que la Fiscalia exigeix a la formació i que, per ara, el magistrat manté en 5,1 milions d'euros.\nLa Delegació de l'Agència Tributària a Catalunya, a qui el jutge va ordenar en primer lloc taxar les seus embargades a CDC, ja es va negar a efectuar el peritatge pels mateixos motius que ara esgrimeix la central, cosa que va portar llavors el magistrat a demanar auxili a la Direcció General d'Hisenda. En una carta enviada al jutjat, el director general de l'Agència Tributària Santiago Menéndez Menéndez va admetre l'«especial transcendència de la causa que està sent instruïda, en la mesura en què a la mateixa es ventilen i protegeixen els interessos generals de l'Estat».


El president Torra no té qui l’escrigui - La Puntita - Noticias de Opinión - e-notícies\nLa Puntita · 9 de Septiembre de 2019. 09:33h.\nParafrasejant la coneguda novel·la de Gabriel García Márquez, el president Torra ja no té qui l’escrigui. L’aïllament institucional i la solitud del president és cada vegada més evident. Si ja és prou trist que el PSOE estigui disposat a parlar amb tothom de cara a la investidura de Sánchez com a nou president del Govern de l’Estat, llevat del PDCat perquè “no hi ha res a fer”, més trist és encara que a l’esmorzar organitzat a Madrid amb el president Torra, no hi assistís ningú del PNB ni d’Unidas Podemos, i per descomptat, ningú del PP ni de Cs, ni tan sols cap polític de primera fila d’ERC, els seus socis de govern. Va haver de requerir la presència dels parlamentaris del PDCat al Congrés i de diputats de JxCat al Parlament, desplaçats expressament a Madrid, per fer de claca i no donar la sensació de buidor.\nDavant la posició numantina de Puigdemont, Torra i del sector més radical de JxCat en la negativa a la investidura de Sánchez i a endegar qualsevol diàleg que no passi necessàriament per l’acceptació a negociar un referèndum d’autodeterminació, desconeixent la voluntat de diàleg del PSOE i l’oferta de Sánchez cap a Catalunya -disposat a negociar aspectes claus com la clarificació del marc competencial que resulta de la Constitució o bé un nou model de finançament autonòmic-, cal destacar la posició més realista i pragmàtica d’ERC. Tot i deixar ben palesa la seva disconformitat amb aspectes de la proposta del PSOE, ERC està disposada a mantenir l’abstenció per garantir la investidura de Sánchez si finalment compta amb el suport d’Unidas Podemos per evitar que unes noves eleccions legislatives donin lloc a un govern de dretes.\nA aquests alçades, és patètica la tossuderia i l’entestament de Torra en la pretensió que l’Estat reconegui a Catalunya el dret d’autodeterminació. És esgotador haver de repetir contínuament que els referèndums d’independència (tret dels casos de Montenegro el 2006 o Sudan del Sud el 2011) han tingut sempre caràcter consultiu i no vinculant i que, si l’opció secessionista assoleix els percentatges pactats prèviament amb l’Estat matriu, només dona lloc a l’obligació dels Estats d’obrir una negociació que no desemboca necessàriament en la independència, sinó que pot concloure amb un augment del marc competencial del territori que es vol separar, o amb una major autonomia financera o fiscal. Aquesta és la doctrina de la Cort Suprema del Canadà que resulta de la ja seva famosa resolució de 20 d’agost de 1998 (“Renvoi relatif a la sécession du Quebec”).\nTambé ens és molt feixuc haver d’insistir repetidament que cap de les Constitucions de les democràcies avançades reconeix el dret d’autodeterminació, mentre que pel contrari, explícitament o implícitament, totes apel·len sense excepció als principis d’unitat i indivisibilitat de l’Estat. O haver de reiterar que l’aplicació del principi d’autodeterminació només és possible en el cas de pobles sotmesos a formes de domini colonial o a altres formes de dominació o d’ocupació estrangera, com així resulta del Dret Internacional. Valgui com a exemple, en el context europeu, el fet que els referèndums d’autodeterminació -i més si es porten a terme unilateralment sense un acord previ amb l’Estat, com ha passat a casa nostra- xoquen frontalment amb el principi de garantia de la sobirania dels Estats, reconeguts per l’actual ordre internacional. Així ho assenyala l’article 4.2 del Tractat de la Unió Europea, segons el qual la UE respecta les funcions essencials dels estats, particularment les que tenen per objecte garantir llur integritat territorial.\nPerò per sobre de tot, perquè segons el Codi de Bones Pràctiques de la Comissió de Venècia, l’eventual força vinculant d’un referèndum no pot quedar al marge de les previsions constitucionals, ja que en cas contrari, és il·legal, com ha repetit en diverses sentències el nostre propi Tribunal Constitucional, i no ens enganyem, igual com passa en la resta de democràcies avançades. L’acceptació d’un referèndum com el que demana Joaquim Torra només és possible per la via de la prèvia reforma constitucional.\nEn definitiva, davant l’absoluta impossibilitat de l’acceptació d’un referèndum d’autodeterminació en els termes que proposa Quim Torra, pensem que Pedro Sánchez ha estat valent en plantejar una via de diàleg que passa per negociar aspectes claus que han estat sempre en el centre del catalanisme polític, com un nou règim competencial que atorgui competències plenes en matèries com la llengua, la cultura o l’ensenyament, o una major autonomia financera o fiscal. Cal potser, un reconeixement més explícit de la realitat de la nostra consciència col·lectiva com a poble, però al mateix temps, també que el sobiranisme accepti d’una vegada la via del diàleg amb l’Estat, atès que les altres sortides, i sobretot la de la confrontació, esdevenen impossibles en el context actual.\n#3 Alatriste, Gava, 09/09/2019 - 20:07\nAquest MOP, passa de tot i l’unic que vol es passar 4 anys i assegurar-se la jubilació. Patetic e incompetent.\n#2 Andreu, Mataro, 09/09/2019 - 14:59\nTant sol està aquest home sorgit de les catecumbes del Born que cap advocat prestigiós de Catalunya, i mira que n'hi han, vol fer-se càrrec de la seva defensa i té que acabar amb un senyor processat i culpat per colaboració amb el terrorisme de ETA.\n#1 Un catalanista mes, Vilafranca del Penedès , 09/09/2019 - 14:01\nEs 1pura lluita d poder.Tu creus q els galufardeus q viuen en cotxe oficial i centmileuros de sou s'aventurarán a perdre la cadira? Viuen de l’idealisme romàntic q la gent vol sentir.Les revolucions les alimenten la fam i les necessitats.qui apretarà i farà moure a aquestes mediocritats amb Visa d’or,a perdre els seus privilegis?1 farsa tot pl


La nova plaga del trips de l’orquídia s’estén pel territori citrícola valencià on pot arribar a causar danys de fins al 70% de la collita – RiberaTV\nLa nova plaga del trips de l’orquídia s’estén pel territori citrícola valencià on pot arribar a causar danys de fins al 70% de la collita\nAVA-ASAJA i CaixaBank han celebrat avui una jornada per a analitzar la dimensió d’un problema creixent mentre s’estudien les possibles mesures per a combatre-ho\nValència, 20 de juny de 2018. La nova plaga del trips de l’orquídia (Chaetanaphotrips orchidi), de la qual l’any passat van començar a apreciar-se per primera vegada atacs bastant generalitzats en determinades àrees citrícolas de la Comunitat Valenciana, s’ha estès considerablement des de llavors i en algunes parcel·les podria arribar fins i tot a causar danys de fins al 70% de la collita, d’acord amb les estimacions desvetlades avui durant la jornada que han organitzat l’Associació Valenciana d’Agricultors (AVA-ASAJA) i CaixaBank per a analitzar les dimensions del problema i les possibles mesures per a atallar-ho. Si l’any passat aquest insecte va ser localitzat, tal com va avançar aquesta organització agrària, en les comarques de La Safor i la Ribera, ara la seua presència també s’ha constatat en les comarques de L’Horta Sud, la Marina Baixa, Marina Alta i el Baix Maestrat, de tal manera que el seu risc potencial ha augmentat considerablement.\nEl cap de sanitat vegetal de la Generalitat, Vicente Dalmau, va explicar que la conselleria d’Agricultura ha engegat un sistema de monitoreo per a concretar l’abast i el nivell d’incidència d’aquest insecte polífago que ataca als cítrics, però que també pot causar danys en altres espècies vegetals. Els resultats d’aqueix estudi sobre parcel·les infectades pel trips revelen graus d’afecció sobre la collita molt variables, si bé en els casos més extrems poden aconseguir fins i tot al 70% de la collita.\nAquest insecte, que s’allotja fonamentalment en les taronges i sobretot en les varietats de Navelina i Lane Batega, provoca taques i lesions molt apreciables en la pell dels fruits, deixant-los inservibles per a la seua comercialització en fresc, de tal manera que l’única eixida que troben és, en el millor dels casos, el seu enviament a la indústria per a transformar-los en suc. “L’atac d’aquest trips no mata al fruit, però sí causa danys estètics que deprecien el seu valor comercial”, va assenyalar Cristina Navarro de la signatura Elytra Agroscience Services S.L.\nA més, una de les qüestions més inquietants que s’ha posat avui sobre la taula durant aquesta jornada és l’absència, a data d’avui, de mètodes veritablement efectius per a afrontar el problema. En aquest sentit, el doctor del IVIA, Alejandro Tena, assenyala que “sabem molt poc d’aquesta plaga, ja que solament existeixen dos estudis en el món i actualment les matèries actives que es van emprar per a combatre el trips en els anys 90 no estan autoritzades”. Sobre aquest aspecte, Dalmau va explicar que la Conselleria està realitzant proves per a determinar el tractament més adequat. “En concret, estudiem si el moment i els productes utilitzats per al control d’altres insectes, com el poll roig, són eficaços en la lluita contra el trips”, va assenyalar el responsable de Sanitat Vegetal. Així mateix, el departament agrari de la Generalitat està estudiant l’establiment de sistemes de lluita biològica mitjançant la introducció de possibles depredadors del trips de l’orquídia.\nEl president de AVA-ASAJA, Cristóbal Aguado, va sol·licitar la màxima implicació de la Conselleria d’Agricultura. “Sabem – va assenyalar- que ja s’han posat a la feina, però estem davant un problema seriós que va en augment i que pot ocasionar greus pèrdues en la citricultura. Encara queden moltes incògnites per buidar, fins al punt que ni tan sols comptem amb procediments suficientment clars i definits per a poder combatre aquest perill amb èxit”.\nPer la seua banda, la directora de banca Retail de CaixaBank a la Comunitat Valenciana, María Dolores Petit, va destacar que la referida entitat “aposta pel valor estratègic del sector agroalimentari valencià i aqueix compromís es concreta a través de AgroBank, on oferim als agricultors la gamma més completa de productes i serveis financers, al mateix temps que participem en l’organització de jornades com aquesta que són de gran utilitat per al sector”.\nLa nova plaga del trips de l’orquídia s’estén pel territori citrícola valencià on pot arribar a causar danys de fins al 70% de la collita added by Ribera Televisió on 20 juny, 2018


Halloween i la defensa de la cultura popular • Ràdio Capital de l'Empordà\nFa poc Iolanda Bustos parlava dels ingredients protagonistes de la cuina catalana per Tot Sants, es parlava de la tradicional castanyada i de la importancia que aquesta té actualment en front del que és un fenómen viral a tot el món, el Halloween.\nEs curiós, en una època en la que els catalans portem uns mesos defensant el que considerem la nostra nació, que oblidem la defensa d’un element essencial per a qualsevol teòric del nacionalisme, la cultura popular.\nCaminant per les localitats catalanes es poden veure milers d’estelades per tots els carrers, però en canvi, just al costat, trobem el cartell publicitari del Halloween una festivitat economicament rentable. Si bé es veritat que des de les institucions catalanes es pretén defensar aquesta bonica tradició, ens trobem com actualment, el marketing utilitza el halloween per a poder crear un nou incentiu comercial que treu un rèdit econòmic major que no la venda de castanyes, boniatos i panallets.\nPer a molts joves, actualment, consideren part de la seva cultura una festivitat que no té més que una voluntat consumista. No crec que sigui dolent incorporar noves tradicions i cultures en l’ideari nacional, però si que crec rebutjable que se n’introdueixi un per motius comercials.\nPotser la fraternitat d’una familia al voltant d’una llar de foc i l’olor de castanyes acabades de fer no és un incentiu econòmic suficient, però per mi, com la llengua, aquesta forma part de la meva nació i per aquest motiu, crec que es responsabilitat de tots els catalanes i les catalanes defensar-la.


Ernest Pérez-Mas: “Catalunya perd mentalitat emprenedora i vira cap a una mentalitat més estatista, més espanyola” - La Prensa Magazine\nErnest Pérez-Mas: “Catalunya perd mentalitat emprenedora i vira cap a una mentalitat més estatista, més espanyola”\n– “Algú hauria de dir als pobres taxistes que els cotxes aviat seran autoconduïts. Han d’entendre que no poden pagar per un traspàs de llicència els milers d’euros que paguen”\n– “El problema d’Espanya és que Madrid és una xucladora de recursos i se n’adonen 40 anys després. Però el pes de l’economia catalana ha sigut estable, al voltant del 19%”\n– “Si la gent de Catalunya vol tenir una economia pròpia ha de consumir els productes de proximitat, sempre que tinguin un bon servei i un bon preu”\n– “Calen més enginyers i menys advocats, més gent que resolgui problemes i menys que resolgui conflictes. Hi ha un gran dèficit d’enginyers de telecomunicacions, se’n graduen 1.000 cada any i en caldrien 10.000”\n– Barcelona i Catalunya saben aprofitar prou el MWC?\n– I es fa suficientment?\n– La posició de l’actual govern espanyol és buscar el que en diuen harmonització de la fiscalitat per evitar que un territori pugui rebaixar impostos. Ho veu compatible amb la demanda d’exempcions en el terreny de la tecnologia?\n– Quin efecte tindrà el que està fent la conselleria de Polítiques Digitals, per exemple amb l’extensió de la fibra?\n– No està ben resolt el pont entre la infraestructura pagada amb diners públics i el mercat, els operadors?\n– Parlem Telecom va sortir a borsa fa una setmana i el primer dia es va disparar la cotització. Quines perspectives els dona això?\n– Però els seus assessors li deuen dir alguna cosa…\n– Què l’hi van dir?\n– Veig que intenta evitar l’eufòria…\n– El seu pròxim moviment és el País Valencià, però també volen anar a Europa.\n– A Catalunya, una de les cartes que juguen, en les campanyes de publicitat, és el de la identitat nacional. A diferència d’un cert mantra tradicional en el món de l’empresa, entenen que això no resta sinó que suma?\n– Però Parlem és en un context molt determinat en un moment polític molt determinat.\n– Formen part del portal Fes el canvi, de consum estratègic, amb empreses compromeses amb el país.\n– L’actual Espanya megacefàlica, amb el domini absolut de Madrid, s’ha construït amb les empreses de l’Íbex. Catalunya ha de tenir una xarxa empresarial alternativa a això?\n– Si Espanya fa política amb això, Catalunya no ha de reaccionar?\n– Vostè ha dit diverses vegades que hi ha un gran dèficit d’enginyers de telecomunicacions. Que se’n graduen 1.000 cada any i en caldrien 10.000. Per què no surten?\n– Quines són les conseqüències d’aquest dèficit?\n– Ha parlat la Xina, però un dels miralls que sovint s’esmenten aquí és el d’Estònia, amb unes dimensions molt més semblants a les de Catalunya. Què ens diu aquest mirall?\n– Però hi ha empreses que sí que requereixen uns controls a fer per seguretat o per temes mediambientals.\nAquesta mentalitat de control previ de tot, alenteix, encareix i impedeix. Si ho fas a l’inrevés, que és ‘aquí tens les normes, compleix-les, certifica’t tu mateix i dóna’t d’alta’, tot aniria més ràpid, seria més barat i hauria molta més activitat. Només caldria un sistema sancionador més fort en cas d’incompliment. No té sentit que estiguem esperant dos mesos el permís de qualsevol ajuntament per fer qualsevol cosa.\n– Els recels de l’administració i de la classe política arriben també al vot electrònic. Tendeixen a dir que no és segur, se’n va parlar amb motiu del 14F en plena pandèmia.\n– Una cosa són les lleis i una altra la mentalitat, que podria ser diferent…\n– Contràriament al que pugui semblar en un moment polític tan reivindicatiu?\n– Per què hi ha hagut aquesta involució que veu a Catalunya?\n– Fins a quin punt canviarà això el 5G?\n– I què fem amb tots els treballadors d’aquests sectors?\nUna entrevista de SILVIA BARROSO (Directora de EL MON)\nArtículo anteriorTruita de patata negra\nArtículo siguienteMònica Ruiz, entre els deu millors internistes de Catalunya


Manel Fernàndez practicant aikido al pavelló Eusebi Millán\nCom va arribar una art marcial japonesa al barri?\nA Mataró va arribar a través del senyor Eliseu Masafrets, de la cooperativa COPP, que va portar un professor del club Sant Jordi de Barcelona l'any 1971. Després, l'any 1986, un grup de practicants que vam sortir del COPP vam decidir crear l’Aikido Mataró.\nCom va ser la rebuda?\nHo vam rebre amb molt d'interès. És una art marcial no competitiva que aquí no coneixíem. Amb molta dedicació, hem pogut realitzar cursos cada any, nacionals i internacionals amb el nostre mestre Yasunari Kitaura, representant de l’aikido japonès a Espanya.\nCom definiríeu l’aikido?\nL’aikido és una síntesi de les arts marcials tradicionals japoneses, sense competició, creada per Morihei Ueshiba l'any 1940. La traducció de la paraula aikido seria el 'mètode d’unificació del ki' (energia).\nQuins beneficis té practicar-lo?\nEl fet de no fer servir la força física fa que estigui a l'abast de tothom, sense distinció de sexe ni edat.\nCom funciona el sistema de dans i mestres?\nEls dans (a partir del cinturó negre) són atorgats amb exàmens que es fan anualment per un tribunal de mestres. Els dans de més grau són atorgats per el mestre Yasunari Kitaura. I llavors hi ha el kius, que són els graus que van del blanc al marró, i que són examinats pels mestres de cada club.\nJaume Gelabert, mestre d'aikido\nQuè fa diferent el club mataroní? Com s’explica que tingui tanta història?\nAikido Mataró és una associació sense ànim de lucre que treballa per donar a conèixer aquesta art marcial al nostre municipi de forma totalment desinteressada. Aikido Mataró pertany a l'Associació Cultural Aikikai Catalunya i a l’Aikikai Espanya. Totes les persones practicants d'Aikido Mataró estan involucrades i se senten part de la institució, tinguin el grau que tinguin, i això crea un tracte proper i una bona harmonia.


Ontinyent es bolca amb la interpretació del “Cant dels Angelets” a FITUR | TV Digital Ontinyent\n1 març 2021 - 13:39 h\nInici Cultura Ontinyent es bolca amb la interpretació del “Cant dels Angelets” a FITUR\nOntinyent es bolcarà aquest dissabte 20 de gener amb la interpretació a la Fira Internacional de Turisme “FITUR” del “Cant dels Angelets”, cant d’origen gregorià que serveix com a preludi de les festes patronals de la ciutat.\nEl regidor de Turisme, Pablo Úbeda; el President de l’Associació de Festes de la Puríssima, Salvador Pastor; l’estudiós de les Festes i Tradicions Local Rafa Gandia i la presidenta de les Cambreres de la Puríssima, Ana Mª Cabedo, donaven detalls hui d’una expedició de la que formaran part més de 150 persones, que es desplaçaran tant als dos autobusos fletats amb ajuda de la Diputació de València com en vehicles particulars.\nPablo Úbeda incidia en què “enguany és una ocasió perfecta per a projectar a FITUR el Cant dels Angelets, després de la seua recent declaració com a Bé Immaterial de Rellevància Local. Els Angelets ens ajudaran a intensificar la promoció de les nostres festes patronals, ja que la promoció tradició i gastronomia és una de les línies a les que anem a incidir a la fira”, destacava. En aquest sentit, Úbeda avançava que dissabte s’aprofitarà per oferir una degustació d’embotit tradicional ontinyentí en finalitzar el “Cant dels Angelets”, repartint-se també díptics específics sobre el Cant i la gastronomia local típica durant les festes. Altres línies de promoció de la ciutat seran els atractius naturals (el paratge del Pou Clar o les rutes pel terme) i històrics (La Vila, el Palau o els refugis antiaeris de Tortosa i Delgado i el Regall).\nEl president de l’Associació de Festes de la Purísima, Salvador Pastor, tenia paraules d’agraïment per a l’Ajuntament “per comptar amb l’entitat per difondre esta tradició i obrir-la a l’exterior”, i avançava que a més del “Cant dels Angelets” s’aprofitarà per interpretar el “Cant de l’Aguinaldo de la Puríssima” amb l’acompanyament de dos clarinets.\nRafa Gandia destacava que la històrica interpretació del cant a Madrid (no havia eixit fins ara de la Comunitat Valenciana) “és un pas endavant en la difusió del Cant dels Angelets. És un bon moment per donar a conèixer el nostre cant, que segueix invariable des de 1662, i esperem que aquest no siga l’últim graó que pugem, i que més avant tingam ocasió de seguir projectant el nostre cant en Espanya i, per que no, fora d’ella”. Gandia afegia que a tots els ontinyentins que acudiran a Madrid “se’ns farà un nuc a la gola quan s’interprete i s’emocionarem, perquè el cant és emoció”, destacava.\nOntinyent participa en FITUR al marc de l’estand de la Diputació de València, dedicat al turisme d’interior, del 17 al 21 de gener a les instal·lacions d’IFEMA. La interpretació del “Cant dels Angelets” serà dissabte dia 20 a les 13:30 hores.\nArticle anteriorLa Conselleria d’Habitatge, Obres Públiques i Territori recompensa l’IES L’Estació per promoure la mobilitat sostenible\nArticle següentHomenatge als estudiants ontinyentins amb millors expedients acadèmics\nLa ‘Agrupació Musical’, ‘Tot per la música’, ‘la Colla’ y ‘el...\nTV Digital Ontinyent - Data modificada: 18/12/2014 0\nL' Agrupació Musical, l' Associació Tot per la Música i els grups de percussió i dolçaina La Colla i el Raval d’Ontinyent van rebre...\nTV Digital Ontinyent - Data modificada: 31/01/2019 0\n“La Unió” ofereix un concert extraordinari al Palau de la Música...\nEls músics de la Banda Juvenil i la Banda de Música de la Societat Unió Artística Musical d’ Ontinyent es van desplaçar el passat...


'La Nit de la Iguana' al Club Llegir el Teatre de la Biblioteca\nEl Club Llegir el Teatre de la Biblioteca de Palafrugell, continua la seva activitat en format telemàtic.\nConversem amb la Susana Ruiz, qui conjuntament amb la Montse Parra, són les coordinadores del Club.\nAmb la intenció de fer difusió de l’activitat cultural del municipi, contactem amb la Biblioteca de Palafrugell per conèixer l’adaptació del Club Llegir el Teatre al format telemàtic. Més concretament, parlem amb la Susana Ruiz, qui conjuntament amb la Montse Parra, són les coordinadores del Club.\nEn primer lloc, preguntem a la Susana sobre l’adaptació del Club Llegir el Teatre de la presencialitat a l’entorn virtual. Comparteix que han format als membres del club i la resta d’usuaris per tal d’adaptar-se al nou format amb la màxima facilitat possible.\nLa nit de la Iguana, de Tennesse Williams\nUna obra que ens trasllada als anys quaranta, en un racó de la Costa del Pacífic a Mèxic. On una sèrie de personatges acaben reunits com “nàufrags” per casualitat. A continuació, la Susana ens presenta a en Shannon, un dels personatges principals de la trama.\nL’hotel Costa Verde serà l’escenari d’una sèrie d’esdeveniments on en Shannon haurà d’enfrontar-se amb el seu passat i un triangle amorós inesperat.\nAl llarg de l’obra, es destapa “tensió, foscor, desitjos, passions…” barrejades amb alcohol i desesperació.\nWilliams reflecteix les seves vivències a través dels personatges. I ho fa deixant entreveure reflexions entre els diàlegs, els quals la Susana qualifica de “molt filosòfics“.\nLa història de l’obra i les seves adaptacions\nEls orígens de La nit de la Iguana de Tennesse Williams, es remunten a un conte curt escrit l’any 1948. Anys després, al 1961 va arribar l’obra de teatre als escenaris de Brodway.\nD’altra banda, l’adaptació cinematogràfica va tenir lloc al Hollywood dels 60 on – tal com ens explica la Susana a continuació – va estar tot un èxit.\nTot seguit, la Susana ens avança la sèrie d’elements de l’obra de teatre que no apareixen en l’adaptació cinematogràfica.\nLa nit de la Iguana s’estrena al TNC\nA causa del confinament comarcal, no tothom podrà accedir a l’estrena de La nit de la Iguana al Teatre Nacional de Catalunya a Barcelona. Per tal de no perdre’ns l’estrena, la Susana ens presenta l’alternativa del TNC Digital.\nPer concloure, recordar que per realitzar la vostra inscripció a l’acte del Club de Llegir Teatre, heu d’escriure a biblioteca@palafrugell.cat o bé trucar al 972 30 48 09.\nEtiquetes Biblioteca de Palafrugell Club Llegir el Teatre Montse Parra Susana Ruiz Tennesse Williams


Dilluns, 21 Desembre 2020 11:15\nL’Ajuntament de Benetússer ha decidit prorrogar fins a un altre avís les mesures extraordinàries municipals decretades el passat 2 de desembre amb l’objectiu de frenar la taxa de contagi per Covid-19 en la localitat. Es tracta d’una decisió presa arran de l’enduriment de les mesures autonòmiques per l’empitjorament de les taxes de contagi a la Comunitat Valenciana durant els últims dies i seguint les recomanacions del Departament de Salut, encarregat d’avaluar la situació de cada municipi dependent de l’Hospital Dr. Peset.\nD’aquesta manera, el consistori continuarà limitant l’accés a espais i instal·lacions públiques al mateix temps que queden suspeses les activitats culturals i múltiples serveis municipals amb l’objectiu de limitar al màxim el contacte i la mobilitat ciutadana. “Atés que encara ens trobem en un nivell alt d’alerta sanitària, i en previsió de les festes nadalenques, des de l’ajuntament volem posar tot de la nostra part per a reduir els contagis dels nostres veïns i veïnes”, assenyala sobre aquest tema l’alcaldessa de Benetússer, Eva Sanz.\nD’aquesta manera, en la lluita contra l’expansió del virus, a la pròrroga de les mesures extraordinàries, se sumen les labors de desinfecció i aigualeig sistemàtic dels espais públics de Benetússer. Per a garantir l’accés a tots els carrers de la localitat, s’està duent a terme una divisió del municipi per zones per al desenvolupament d’uns treballs que es prolongaran fins a final de mes amb un horari de 15 a 21 hores.\nA més, s’ha dut a terme el reforç dels serveis de la Policia Local, que a partir de gener comptarà amb una nova unitat de motos per a ampliar i garantir el control dels accessos en els col·legis i el compliment de les mesures sanitàries en places, carrers i comerços. A aquesta labor, se sumen els serveis informatius de l’equip ECOVID format per quatre persones encarregades específicament de comunicar a peu de carrer les mesures i recomanacions sanitàries als veïns i veïnes de Benetússer per a fomentar el seu compliment.\nEn aquest context, el Centre de Salut de Benetússer ha començat aquesta setmana a realitzar les seues proves PCR en la carpa habilitada per l’ajuntament en l’exterior de les instal·lacions sanitàries. Per a això, el consistori va acordar la cessió de l’espai públic de manera temporal per a facilitar la presa de mostres de persones amb símptomes o que han sigut contacte directe de positius per Covid-19, al mateix temps que es limiten les trobades amb la resta de pacients del centre.\nDes de l’inici de la pandèmia, el consistori benetussí ha col·laborat estretament amb les autoritats sanitàries aportant material i equipament tant al centre d’atenció primària com a altres dependències de l’àmbit municipal, com és el cas de la residència de la localitat.\nDimarts, 15 Desembre 2020 14:07


Arquitectura que cuida | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nLa seu de la Fundació Kàlida, projectada per Benedetta Tagliabue a Barcelona, recupera la idea dels edificis que acompanyen i consolen\nSeu de la Fundació Kàlida, dins del recinte de l'Hospital de Sant Pau a Barcelona. Lluc Miralles\nEl millor hospital del món no pot ser un immoble estrictament funcional. Els metges ho saben: a més de curar-se, els pacients volen que se'ls escolti. Són protagonistes involuntaris d'una cursa d'urgències perquè no se'ls acabi la vida. I fins i tot en aquesta vertiginosa espiral, cal que alguna cosa mantingui la calma. Amb cures, llum i comoditat, l'arquitectura sanitària pot alleujar el dolor, distreure les esperes i acompanyar els pacients. El finlandès Alvar Aalto va passar a la història com el geni que va humanitzar l'arquitectura moderna. Un dels seus primers projectes va ser un hospital a Paimio, 140 quilòmetres a l'est d’Hèlsinki, que aviat farà els 100 anys. Continua sent un edifici modern però és, abans de res, un immoble atent: es va avançar a les necessitats dels malalts. El color groc de l'escala sembra els passadissos d'esperança i la poca altura dels esglaons permetia que els malalts fessin exercici sense esgotar-se. Al terrat, la barana és molt baixa. Avui no compliria la normativa. Aalto la va idear perquè els tuberculosos que prenien el sol reposant en hamaques no es perdessin el bosc de bedolls que envolta l’edifici.\nEls millors hospitals no són llocs asèptics, són monuments a la cura i al respecte pels pacients, esperança enmig de quiròfans i lliteres. Aconsegueixen que on es respira incertesa i por hi entri l'alleujament del repòs. Al Brasil, l'arquitecte carioca João Filgueiras Lima, conegut com a Lelé, va projectar una sèrie d'hospitals públics per a víctimes de politraumatismes que porten el nom de Sarah Kubitschek, la primera dama de l'època en què es va construir Brasília, el 1960. Els centres Sarah són prefabricats però humans. Els jardins, terrasses i passarel·les ventilades dels edificis fan que els malalts tinguin una quotidianitat amb vistes i aire net.\nHi ha més centres pensats per motivar els pacients. Curiosament, molts tenen nom de dona. La paisatgista escocesa Maggie Keswick Jencks va saber que el seu càncer de pit s'havia estès i, durant el seu tractament, va pensar a deixar com a llegat un lloc per poder viure millor tot i estar malament. Va buscar que els pacients se sentissin persones davant d'un jardí, preparant-se un cafè i descansant entre tractaments en un espai domèstic. Va voler deixar-los una casa de debò. Va passar el 1996. Avui, al Regne Unit, hi ha 21 cases com la que va imaginar la Maggie. Les han signat arquitectes com Richard Rogers, Frank Gehry, Norman Foster o Zaha Hadid. I s'estan construint Maggie’s Centers a Hong Kong i a Singapur. A Edimburg, mentre construïen el Parlament d’Escòcia, Enric Miralles i Benedetta Tagliabue van conèixer Charles Jencks. L'arquitecte que va teoritzar sobre la postmodernitat ja era, en aquells moments, vidu de la Maggie. Es van fer amics. Cinc anys després, a Miralles li van diagnosticar un tumor cerebral que va posar fi a la seva vida l'estiu de l'any 2000. La seva vídua, Benedetta Tagliabue, va voler treballar pro bono per a l'associació. I va activar un projecte en col·laboració amb els Maggie’s Centers per aixecar el primer centre Kàlida a Espanya, que s'acaba d'inaugurar al recinte modernista de l'Hospital de Sant Pau, patrimoni de la humanitat.\nDetall de l'edifici que acull la seu de la Fundació Kàlida. Ll. C.\nL'esforç d'aquesta dècada ha estat tan gran que l'enginyosa planta hexagonal —que busca racons íntims—, els plecs de la façana i la seva forma orgànica, el treball de maons de la façana —que sembla de cistelleria— o el cromatisme del mosaic de la coberta gairebé semblen una anècdota. Curiosament, el projecte de Domènech i Montaner —la reforma d'un recinte gòtic original que va apostar per la bellesa curativa el 1930— també tenia el patrocini cívic. Els 27 pavellons modernistes, d'un total de 48 dibuixats, es van construir gràcies a benefactors com el banquer Pau Gil.\nL'escala humana i el descobriment dels detalls als edificis —que a l'hospital de Domènech i Montaner honraven la història de Catalunya i la religió— es concentren en el projecte d’EMBT en una oda a la natura. Al tacte i a les gelosies que mitiguen el sol s'hi uneixen els grans finestrals que busquen que el jardí entri al centre. L'interior, càlid, colorista i generós, com és ella, delata la mà del mobiliari que Patricia Urquiola ha volgut aportar. La col·laboració, la fusta i la comoditat humanitzen un espai pensat per donar un tracte proper i respectuós alhora —amb intimitat i companyia— als pacients en tractament de càncer. Així, l'edifici és orgànic i alegre. Té l'aspecte d'un treball meticulós i expressiu, però s'alleugereix per parts i capes que busquen el diàleg amb la història, el lloc i, tal vegada, la malaltia.\nLes construccions que fan sentir bé no descuren l’entorn ni les persones: els integren\nL'arquitecta Beatriz Colomina sosté que va ser la tuberculosi la que va decidir l'aspecte purista de l'arquitectura racionalista: “Els avantguardistes del segle XX van presentar la seva arquitectura com un instrument per a la salut”. Pel que sembla, parlaven de neteja, no consideraven la salut mental. El benestar requereix espais amables com aquest. L'arquitectura que ens fa sentir bé no descuida l'entorn ni descuida les persones: ens integra. Aquest esforç d'integració és també un exercici d'humilitat arquitectònica. Quan els projectistes més coneguts es posen a dissenyar gratis per als qui busquen un refugi, els tremola el pols. Dubten, es dediquen a observar els pacients. I aprenen a cuidar. A pocs metres del departament d’oncologia de Sant Pau, aquesta nova casa s'anuncia amb el color de la terra.


03.06.2015 | ACN\nLa plaça de Sant Pere de Berga ha viscut aquest dimecres el primer acte multitudinari. A les 12 del migdia, el tabal ha començat puntual a ressonar pels carrers de la ciutat anunciant l’arribada de la Patum. Centenars de berguedans, sobretot infants, han sortit a veure el pas del tabal i dels gegants Vells i Nous, un senyal inequívoc que s’entra de ple a les festes de Corpus. Després de la passada, a partir de les 8 del vespre, seguirà el programa amb el passacarrers.\nEn aquesta ocasió el tabal, les maces, les guites i els gegants vells, sortiran al carrer acompanyats per la Cobla Pirineu i faran els salts corresponents davant dels domicilis dels regidors de l’Ajuntament i les autoritats locals.\nLes altes temperatures han acompanyat el primer dia de Patum i centenars de persones han sortit al carrer per viure intensament l’acte que dóna la benvinguda a la festa berguedana per excel·lència. El tabal ha sigut l’encarregat, com és tradició, de donar el tret de sortida a cinc dies de gresca juntament amb els quatre gegants del municipi. Tots ells han estat acompanyats durant el recorregut que ha passat per nombrosos carrers de Berga anunciant l’inici de la Patum. El públic que ha seguit la passada, majoritàriament molt jove, ha posat de manifest les ganes que té Berga de celebrar les festes de Corpus.\nAquest vespre, a partir de les vuit, continuarà la festa amb el passacarrers. Tabal, maces, guites i gegants vells, acompanyats de la Cobla Pirineu, sortiran de la plaça de Sant Pere i, durant el recorregut, s’aturaran davant de les residències de les autoritats locals per fer-hi un salt. La festa es preveu que s’acabi ben entrada la matinada amb els tradicionals tirabols a la plaça de Sant Pere. Un petit escalfament de cara a dijous, quan es farà la primera Patum completa amb un dels moments més esperats de la celebració, el salt de plens.\nL’alcalde de Berga en funcions, Juli Gendrau, ha desitjat que sigui una Patum “plàcida, alegre i dinàmica” per a tots aquells que tenen “la sort i l’honor de poder-hi participar”. A més, Gendrau ha explicat que la Patum és “un element d’integració molt important” i ha comparat aquesta celebració amb el que representa el Barça per Catalunya. L’alcalde en funcions creu que hi ha “un abans i un després” en les persones que vénen a viure a Berga, independentment de la seva procedència, un cop “han conegut i participat a la festa”.\nÚltima Patum de l’alcalde\nAquesta és l’última Patum de Juli Gendrau com a batlle de Berga i ha manifestat que “ha estat un honor ser l’alcalde d’una ciutat que és capaç de tenir un patrimoni com la Patum”. Gendrau ha aprofitat per demanar que, aquell que ocupi el càrrec a partir d’ara, tingui molt clar “què representa i què significa ser alcalde d’una ciutat que té aquest patrimoni”. L’alcalde en funcions ha destacat que fins ara, la festa “s’ha pogut mantenir i s’ha intentat millorar perquè duri molts anys i molts segles més”.\nLa Patum d’aquest any està marcada pel 125è aniversari de l’estrena dels nous cavallets, dels nans nous, de la introducció de la guita xica i la música dels plens. Durant els dies de Patum es farà la commemoració d’aquesta efemèride, molt provablement en els diversos salts que es faran a la plaça. Tot i així, els detalls es mantenen en secret fins a l’últim moment perquè sigui una sorpresa per a tots els assistents.\nLa Patum 2015


25 maig 2022 02:32\nUnió Obrera Balear, sectorial d'Ensenyament, ha fet una crida a participar en la convocatòria de la vaga de docents del proper dimarts, 29 de setembre, «arran dels darrers esdeveniments que se sumen a la llarga llista de greuges de què som objecte els docents» per part de la Conselleria d'Educació.\nEl sindicat ha recordat que ha reclamat des del primer moment més espais, docents i recursos. «L'únic que ha aportat la Conselleria d'Educació, en canvi, ha estat una gestió erràtica, unes mascares ineficaces i insuficients, un reforç de plantilla tan raquític que en el cas de Menorca es només de 21 mestres, la desatenció dels alumnes amb necessitats, la manca de transparència amb les ràtios i els casos positius, un començament precipitat del curs desoint el criteri dels metges, la manca d'un cribratge massiu, i unes instruccions rígides que tracten els docents com a carn de canó».\n«Per si fos poc el desgavell, els darrers dies el conseller March s'ha atrevit a dir-nos que ens abstinguem de tenir vida social, i ha traspassat als tutors la responsabilitat de decidir si un alumne ha estat contacte estret o no d'un positiu, com si fos possible vigilar-los a tots, tot el temps, durant la jornada escolar», han criticat.\nPer tot plegat, «és imprescindible que el proper dimarts, 29 de setembre, tots els docents facem vaga per traslladar al conseller March un missatge inequívoc: fins aquí hem arribat! Si la vaga de docents ha tingut èxit al País Basc, que és la comunitat autònoma amb més inversió educativa per alumne, amb més motiu s'ha de fer a les Balears, que és a la cua».\nAixí mateix, han recordat que les famílies són «tan víctimes» com els docents d'aquesta situació, i per això el proper dimarts les cridam a fer l'esforç de buidar al màxim les escoles i instituts. Finalment, han recordat que aquest dijous a les 19.30 hores, hi ha una nova concentració a Menorca convocada per Unió Obrera Balear, davant la delegació d'Educació, per reclamar més espais, docents i recursos.


Vacant d'ocupació per a Metge/Metgessa - Mercadona\nVacant d'ocupació a Mercadona per a Metge/Metgessa a Múrcia i al sud d'Alacant\nDins de les vacants publicades recentment al nostre Portal d'Ocupació, Mercadona necessita cobrir el lloc de Metge/Metgessa a Múrcia i al sud d'Alacant.\nRequisits per optar a la vacant de Metge/Metgessa a Múrcia i al sud d'Alacant\nEl candidat/a al lloc ha d'estar en possessió de la Llicenciatura o el Grau en Medicina.\nHa de ser resident a la província del lloc vacant.\nHa de tenir disponibilitat horària i per viatjar.\nHa de disposar de carnet de conduir i vehicle propi.\nMercadona segueix ampliant la seva plantilla. Consulta aquesta i altres ofertes de llocs vacants.\nConstruïm dia a dia un equip cohesionat, amb talent demostrat i capacitat de millora contínua, que creix amb les idees i l'esforç conjunt. Per a això necessitem personal que estigui:\nCompromès amb l’excel·lència en el servei.\nEn sintonia amb la visió de la companyia per assolir els objectius del projecte comú.\nSi compleixes els requisits i reuneixes aquestes característiques, inscriu-te per cobrir aquesta vacant.\nEl model de Recursos Humans de Mercadona t'ofereix ocupació estable i de qualitat; garanteix l'impuls del desenvolupament personal i professional, l'estabilitat, la formació, el lideratge i l'equitat. Informa’t amb detall de les Condicions laborals de Mercadona.\nConsulta la nostra oferta de feina i inscriu-t’hi.\nMercadona contracta 9.000 persones per a la campanya d'estiu del 2019


L’OCB convida la consellera de Salut per parlar sobre l’ampliació de l’Hospital de Manacor » Balears » Balears » Setmanari Sóller\ndimarts, 24 de abril de 2018 14:06h\nL’OCB convida la consellera de Salut per parlar sobre l’ampliació de l’Hospital de Manacor\n#OCBOCB Manacorconsellera Salut Illes Balears\nAmb motiu del 20è aniversari de la inauguració de l’Hospital de Manacor, l’Obra Cultural Balear (OCB) ha convidat la consellera Patricia Gómez perquè faci una exposició de les inversions sanitàries destinades a la comarca i, més concretament, del Pla Director de Reforma i Ampliació de l’hospital. A més a més, entre d'altres qüestions, Gómez es referirà a la problemàtica derivada de les llistes d’espera, a les mancances en personal, serveis i infraestructures com a conseqüència d’un finançament injust i, finalment, a la importància del sistema sanitari públic com a pilar de l’estat del benestar. La conferència es titularà «20 anys de sanitat pública a Manacor» i es farà dia 24 d’abril, a les 20.00 h, a la seu de l’OCB Manacor.\nPatrícia Gómez Picard (Tolosa de Llenguadoc, 1965) és diplomada en Infermeria i militant del PSIB-PSOE. Ha treballat com a adjunta de Formació i Recerca a l'Hospital Universitari Son Dureta (2001-2007), com a adjunta de Recursos Humans i Qualitat a Gesma (1999-2000), supervisora de l'Àrea Verge de la Salut (1997-1998) i sotsdirectora de l'Àrea Matern Infantil de l'Hospital Son Dureta. De 2007 al 2011 ha estat directora de Cures i Coordinació Sociosanitària del Servei Balear de Salut. Va figurar en el número 13 per Mallorca en les llistes del PSIB-PSOE a les eleccions al Parlament de les Illes Balears de l’any 2015. Tot i que no fou elegida, el juliol de 2015 fou nomenada consellera de Salut del Govern de les Illes Balears.\nJoan Bennàssar instal·la les seves escultures als espais públics de Sóller\n[VÍDEO] Panada mental a la Catedral de Palma: «Pensava que això era Espanya»\nCort retira definitivament les barreres del camí públic de Can Mallol a Establiments\nLa Parròquia reposarà la creu rompuda el passat Dijous Sant\nEls Xeremiers de Sóller viuen uns dies d’intercanvi cultural a la vila de Sète


Eremites de Sant Jeroni de Fiesole - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEremites de Sant Jeroni de Fiesole\nEls Eremites de Sant Jeroni de Fiesole són un orde monàstic de tipus semieremític fundat el 1404 a Fiesole (Toscana, Itàlia). L'orde, una de les branques de la família jerònima, va estendre's només a Itàlia i fou suprimit en 1668.\nOrde d'Eremites de Sant Jeroni de la Congregació de Fiesole\nOrdo Fratrum Eremitarum S. Hieronymi Congregationis Faesulani\nEremites de Fiesole\nTúnica gruixuda, escapulari i caputxa grrisos, esclops, cenyit amb un cordó amb un rosari\n1404, Fiesole (Toscana, Itàlia) per beat Carles de Montegranelli\nGregori XII (aprovació provisional: 1406, per Innocenci VII), en 1415\n1441, aprovades per Eugeni IV\n6 de setembre de 1668 per Climent IX\nSan Girolamo (Fiesole)\nSanti Vincenzo e Anastasio (Roma), Rovigno d'Istria, Rimini (Colonella)\nL'orde fou fundat per Carles de Montegranelli, noble toscà que s'havia retirat a fer vida eremítica a Fiesole, a la rodalia de Florència, on va construir una cel·la i una capella dedicada a Sant Jeroni d'Estridó, vivint-hi com a eremita. El seu exemple va atreure altres joves que volien dedicar-se a la pregària com ell i l'eremitori va haver d'ampliar-se, construint-hi més cel·les. Aconsellat pels dominics, Carles va decidir d'instituir una nova congregació religiosa per tal d'organitzar el grup d'eremites: en 1404 va néixer la Congregació dels Eremites de Sant Jeroni, anomenada de Fiesole per distingir-la d'altres similars. Fou aprovada el 1406 pel papa Innocenci VII, que la posà sota la Regla de Sant Agustí i aprovada definitivament per Gregori XII en 1415. Reberen noms diversos com Fratres Mendicantes Sacri Ordinis Divi Hieronymi o Ordo Monachorum Eremitarum Divi Hieronymi. En 1441, Eugeni IV els donà les constitucions definitives.\nEls eremites vestien un hàbit bast amb caputxa, escapulari i capa de color gris, amb esclops i cenyit amb un cordó amb el rosari.\nDe mica en mica, l'orde es va estendre, sobretot al centre i nord d'Itàlia, fins a arribar a tenir uns quaranta convents, entre ells el dels Santi Vincenzo e Anastasio, a Roma. El fundador va rebutjar repetidament les ofertes de Cosme de Mèdici d'engrandir l'eremitori de Fiesole, ja que considerava que era suficient i havia de viure-s'hi en la pobresa, però ja mort, el 1445, Cosme el Vell va fer erigir un nou convent i església a l'eremitori de Fiesole, amb projecte del Michelozzo.\nTot i passar un bon moment i tenir 40 convents d'eremites, el poc nombre de membres de l'orde i la petició de la República de Venècia, que necessitava recursos per a finançar una campanya militar contra els turcs a Creta, va fer que el 6 de desembre de 1668, amb la butlla Romanus Pontifex, el papa Climent IX suprimís l'orde, alhora que les dels jesuats i els Canonges Regulars de San Giorgio in Alga. Els seus béns van ésser cedits a Venècia i la casa mare va passar a mans de diverses institucions, fins a ser actualment seu d'una congregació religiosa femenina (les Germanes Blaves Irlandeses).\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Eremites_de_Sant_Jeroni_de_Fiesole&oldid=24071510»\nDarrera modificació: 12 jul 2020 a les 11:29\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 12 jul 2020 a les 11:29.


Riberaonline: El vicepresident Aragonès presideix el Consell Rector de l'IDECE\nEl vicepresident i conseller d'Economia i Hisenda de la Generalitat, Pere Aragonès, ha presidit aquest divendres, la reunió del Consell Rector de l'Institut per al Desenvolupament de les Comarques de l'Ebre (IDECE). Durant la trobada, s'han presentat els nous membres que conformen aquest òrgan de govern i també han nomenat Alfons Montserrat, alcalde d'Alcanar, com a nou director de l'Institut.\nD'acord amb Llei de l'IDECE, la presidència de l'Institut va a càrrec del vicepresident de la Generalitat; la vicepresidència 1a, és escollida entre els representants dels consells comarcals, i des d'avui recau en Antoni Llop; i la vicepresidència 2a, designada pel president entre les persones representants de la Generalitat, és per al director general Promoció Econòmica, Competència i Regulació, Lluís Juncà.\nLa reunió d'aquest divendres també ha servit per nomenar els nous membres del Consell Rector de l'IDECE. En aquest sentit, com a representants dels grups parlamentaris avui han estat designats: Xavier Faura Sanmartin (ERC); Joan Moisès i Reverté (Catalunya en Comú Podem); Antoni Espanya i Forcadell (Socialistes i Units per Avançar) i José Luís Calderón Aisa (Ciutadans).\nAixí mateix, en formen part quatre membres designats pel Govern en representació de la Generalitat que són: el delegat del Govern, Xavier Pallarès; i els directors territorials de Territori i Sostenibilitat, Antonio Suárez, i d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, Ferran Grau, i d'Empresa i Coneixement, Mercè Miralles.\nS'inclouen també dos representants de cadascun dels consells comarcals, així del Baix Ebre són Josep Antoni Navarro i Serra i Rafel Tomàs i Royo; del Montsià, M. Carme Navarro i Núria Balagué; de la Ribera d'Ebre, Gemma Carim i Gironès i Julio Roca i Font; i de la Terra Alta, Carles Luz, a més del vicepresident 1r, Antoni Llop.\nI, finalment, dos representants de la societat civil completen els membres del nou Consell Rector: Wifredo Miró, secretari general de l'UGT a les Terres de l'Ebre, i Enrique Alado, el president de l'Associació d'Empresaris de les Comarques de l'Ebre (AECE)\nL'IDECE és un organisme autònom, creat l'any 1993 i que des d'aquest 2018 està adscrit al Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda. Es tracta d'un ens aglutinador de consens i algunes de les seves funcions són: elaborar, impulsar i avaluar plans de promoció i desenvolupament de caràcter global o sectorial de les quatre comarques ebrenques (Baix Ebre, el Montsià, la Terra Alta i la Ribera d'Ebre) i fomentar-ne la projecció; desenvolupar programes de suport de caràcter general i sectorial dirigits als ens locals del territori; i executar el manteniment i la promoció de la via navegable a l'Ebre.\nÉs alcalde d'Alcanar des del 2006, ajuntament del qual forma part dins el grup municipal d'ERC des del 1999, quan va iniciar la seva etapa de regidor (1999-2006). A més, és el responsable de les regidories de Cultura i Governació, i cap de la Policia Local i de Recursos Humans.\nHa estat president del Consell Comarcal del Montsià (2005-2008). També és vicepresident de Polítiques Ambientals de les Terres de l'Ebre (COPATE) des del 2014. En diferents períodes també ha estat President de Dinamització Turística de les Terres de l'Ebre, del Projecte Líder i del Museu del Montsià.\nEconomista en actiu des de l'any 1986, ha treballat en el sector citrícola (1986-1992) i en el de la medicina (1996-2006). Actualment es troba en excedència.


Pis de dues habitacions en la Dreta de l'Eixample | Monapart\nHomeHabitatges a BarcelonaPis de dues habitacions en la Dreta de l'Eixample\nPis de dues habitacions en la Dreta de l'Eixample\nUn clàssic remasteritzat\nEn el món musical, quan un àlbum té unes quantes dècades es torna a publicar en un format més actualitzat. A més del nou suport, la música s'edita digitalment per a millorar la qualitat del so. Perquè el mateix succeeix amb aquest habitatge: un pis clàssic en una finca clàssica, amb els seus sòls meravellosos i els seus sostres alts amb motllures, però amb retocs com la climatització per conductes o els banys i cuina reformats. La melodia d'aquest pis és igual de bonica que fa cent anys, però ara sona molt millor.\nPis sense moblar situat al carrer Ali Bei, amb galeria envidrada.\nDisposa d'un saló menjador lluminós amb vista al carrer i accés a la galeria.\nTé cuina independent totalment equipada amb: placa vitro, campana, forn, rentaplats, rentadora, nevera.\nCompta amb 2 habitacions dobles amb armari. Una és exterior amb balcó i l'altra és interior amb un petit pati i bany en suite.\nHi ha 2 banys amb dutxa amb mampara perfectament moblats i equipats.\nPaviments hidràulics i de parquet. Fusteries de fusta amb contraventanas.\nPis amb sostres alts en finca modernista exquisida.\nA tan sols 5 min caminant de l’Estació del Nord i del parc de la Ciutadella. A 10 min amb bici de la platja.\nPreu de l'anterior contracte: 1390€.


Catalunya Ràdio és l'emissora que més creix (13%) - Saül Gordillo\nCatalunya Ràdio és l'emissora que més creix (13%)\nDimecres, 19 d'abril de 2017 10:00 h\nCatalunya Ràdio és l’emissora en català que més creix (13,5%) en la darrera onada de l’EGM, amb 632.000 oients. ‘El matí de Catalunya Ràdio’ creix un 10,5% amb mig milió d’oients, ‘El suplement’ recupera el lideratge de diumenge i obtenim uns resultats històrics a la tarda amb ‘Estat de Gràcia’ (+63%).\nLa segona onada de l’EGM d’aquesta temporada ens confirma que la renovació de la graella i les noves apostes van en la bona direcció i obtenen l’aval de l’audiència. En només sis mesos, programes molt nous s’han situat en xifres gairebé de rècord. ‘El matí de Catalunya Ràdio’ acumula mig milió d’oients i experimenta un creixement del 10,5%. Aquest bon resultat va en la línia de la millora d’audiència aconseguida per tots els programes. ‘Estat de Gràcia’ creix un 63%, amb 119.000 oients, i és el millor resultat des del 2004. ‘Catalunya Migdia’ és l’informatiu més escoltat en la seva franja a Catalunya, amb 111.000 oients. El cap de setmana també creixem i ho fem globalment. ‘El suplement’ recupera el lideratge de diumenge, amb 311.000 oients, i creix dissabte amb 370.000 (98.000 més que l’anterior onada). ‘Tot Gira’ és líder del cap de setmana i suma 237.000 oients diumenge (41.000 més) i 188.000 dissabte (114.000 més). ‘La nit dels ignorants 2.0’ manté el lideratge en una franja molt simbòlica per a Catalunya Ràdio.\naudiència, catalunya informació, catalunya música, catalunya ràdio, EGM\n25315 lectures Cap comentari


Són objectes fets per produir sons musicals; no hi ha cap instrument millor que un altre, tot depèn de l'ús que si faci. Per que els instruments facin bons sons és molt important la seva cura i manteniment ( higiene i delicadessa).\nTot instrument consta de tres parts:\nLa que sona (embocadura, corda, pell...)\nLa que ressona (caixa, pavelló, instrument sencer...)\nLa que modifica (claus, forats, vàlvules...)\nEls instruments es classifiquen de maneres molt diverses, algunes molt antigues (sistema Xinès, + de 4000 anys, usat a l'Extrem Orient), una de les més habituals és la de l'Orquestra Occidental:\nVent fusta (flauta, flauta travessers, oboè...)\n“ metall (trombó, trompeta,...)\nPercussió (caixa xinesa, timbals,...)\nCorda (violes, violins,...)\nTambé es poden classificar segons l'origen del so:\nAeròfons (ressonadors d'aire)\nCordòfons (ressonadors de corda)\nElectròfons (ressonadors elèctrics)\nMembranòfons (ressonadors de membrana)\nQue al seu torn es divideixen en subgrups que ho fan en famílies.\nTambé es poden classificar segons la manera d'operar sobre l'instrument (tipus d'acció):\nXocar amb una altre objecte\nEls mediadors són els objectes usats per accionar el cosa vibrant del instrument i el resultat depèn de l'instrument i del tipus d'acció.\n2) Cordòfons, ressonadors de corda o instruments de corda.\nEls tres títols venen a dir el mateix i es refereixen a qualsevol instrument que produeix el so mitjançant una o més cordes tensades entre dos punts que es poden fer sonar de tres maneres diferents:\nFregant-les(arc, maneta,...) exemple el violí.\nPercudint-les (martellets, plectres,...) exemple el piano.\nPinçant-les/puntejant-les (dits, pues,...) exemple la guitarra.\nL'altura del so depèn de la corda, de la seva longitud, tensió i gruix.\nSo agut: corda curta, prima i tensa.\nSo greu: corda llarga, relativament relaxada i gruixuda.\nLes cordes poden estar fetes de:\nTripa de moltó\nFibra (artificial o vegetal)\nEls cordòfons poden fer acords i el seu cos és una caixa de ressonància. Hi ha 3 tipus de cordòfons:\nEl so es produeix fregant una corda tensada amb la corda d'un arc els c. fregats + importants són: contrabaix, violoncel, violí i viola.\nUna petita variació d'un mm. Suposa una nota desafinada.\nEl so es produeix tibant una mica les cordes amb els dits, pues... exemples: guitarra, arpa, clavicèmbal.\nEl so es produeix picant les cordes amb martellets, plectres,...\n3) Electròfons o instruments elèctrics.\nÉs la família instrumental més recent (s.XX), l'electricitat a permès ampliar les possibilitats dels instruments a través d'oscil·lacions elèctriques que van a parar a un altaveu. Tenen 4 elements principals:\nEl productor (mecànic o elèctric).\nEl receptor (tipus de micròfon).\nEl connector (un cable).\nL'emissor (tipus d'altaveu).\nEl productor classifica els electròfons en dos grups, un amplia el so mecànic i l'altre té l'origen del so en la pròpia electricitat.\nEls electròfons s'usen en música d'avantguarda (jazz, rock,...)i es classifiquen en dos grans grups:\nInstruments tradicionals als quals se'ls ha afegit un micròfon i botons per controlar el volum, van conectats a un amplificador.\nLa part que vibra són les cordes mecàniques, no te- Pastilles\nnen caixa de ressonància perquè la pastilla fa de dis-\npositiu (recull vibracions i les transforma en senyals elèctriques que a travès d'un cable arriven a l'amplificador i al micròfon que les transforma en so).\nPodem dir que aquests instruments són alhora cordòfons i electròfons.\nExemples: guitarra elèctrica, baix elèctric,...\nInstrument recents (sovint teclats) que irradien el so per mitjà d'altaveus: són els veritables electròfons, ja que el so és produït per oscil·lacions del corrent elèctric, i al igual que els electromecànics són necessaris un amplificador i un altaveu (transformen les senyals en so).\nExemples: sintetitzador, sample, orgue elèctric,...\n4) La família de la percussió: idiòfons i membranòfons.\nLa seva tècnica per fer el so consisteix en percudir o sacsejar un objecte, se'n coneixen dos grups:\nSón instruments que per fer-los sonar se'ls sacseja o percudeix (idios en grec = propi)es divideixen en dos subgrups:\n- Idiòfons determinats (notes afinades, polifònics) exemples carilló, xilòfon, celesta.\n- Idiòfons indeterminats (xocs rítmics) exemples: riangles, castanyoles, caixa xinesa.\nSón instruments que per fer-los sonar se'ls ficciona o percudeix una membrana tensa, La membrana pot estar feta de: pell de vedella, pergamí o plàstic, es poden classificar de dues maneres.\nMembranòfons determinats (notes afinades) exemple timbales.\n“ indeterminats (xocs rítmics) exemple pandereta.\nMembranòfons copejats (els més nombrosos) exemple tambor\n“ fregats exemple simbomba\n“ bufats exemple pinta coberta de membrana que vibra amb la veu humana.\nMolta música ha estat escrita per a ser tocada per a més d'un instrument, és a dir, per una agrupació instrumental. Les agrupacions van desde un nombre mol reduït d'instruments com en un duet o duo fins a un nombre molt elevat com en les orquestres sinfòniques de 100 instruments aprox. ; i es classifiquen en tres grups que alhora ho fan en subgrups que són agrupacions que s'han consolidat i tenen una composició + o - fixa.\nL'orquestra ve del grec “” que s'usava per designar la part de l'escena més proxima al públic on elcor cantava i ballava i se situaven els instrumentistes, més endavant a les primeres òperes serví per designar el lloc dels instrumentistes i finalment a ells mateixos.\nL'orquestra de cambra: era el col·lectiu encarregat de tocar a les cambres de corts i palaus, no tenia una formació establerta i el “mestre de capella” dirigia desdel primer clavecí, ara és i una formació d'un nombre reduït d'instrumentistes generalment de corda amb algun afegit.\nL'orquestra sinfònica: té una formació establerta d'uns 100 instruments aprox.col·locats en famílies de menor a major so per a la comoditat del so, a vegades s'afageix un saxòfon, arpa o piano.\nLa cobla, la banda, la tuna, la colla de grallers, la rondalla, el folk i el conjunt de pop.\nCobla (del llatí “copula” que es referia a grup d'instruments reunits per a tocar junts);\nLa cobla mitja està formada pel sac de gemecs, el flabiol i el tamborí.\nLa cobla de tres quartans pel sac de gemecs, el flabiol, el tamborí i la tarota.\nLa cobla de ministers pel sac de gemecs, el flabiol, el tamborí, la tarota i le sacbutx.\nLa cobla actual és tradicional i quotidiana de Catalunya i està formada per:\n1 flabiol, 1 tamborí, 1 trombó de pistons, 1 contrabaix, 2 trompetes, 2 fiscorns, 2 tibles, i 2 tenores.\n- Banda: família del vent + de percussió, acostuma a tocar a l'aire lliure, sovint en processons.\n- Colla de grallers: 1, 2, o 3 gralles + 1 timbal.\n- Rondalla: Bandurries, guitarres, guitarrons i llaüts.\n- Folk: Música d'un país amb instruments nous, comença als anys 60.\n- Tuna: eren els estudiants pobres de fa 700 anys que cantaven per guanyar-se el pa, sel's recorda vestint-se de medievals per cantar.\nMúsica d'aquest i del passat segle, pop-rock, jazz...\n- Pop rock: barreja de diferents estils i tendencies es basa en:\nUna secció rímica (guitarra, baix elèctric, bateria, teclat o piano).\nUn instrument solista (guitarra elèctrica, saxòfon, sintetitzador, trompeta o trombó).\n- Jazz: del s.XX, és l'unió de la cultura blanca i l'afroamericana, consisteix en l'afegiment de palmes i ritme a la música d'esglesia, hi ha molta improvització i té diverses variaciins (zwing, be-bob, cool jazz...).


El jutge ha decretat presó per a un lladre que presumptament va cometre 27 robatoris a Esparreguera i Collbató (Barcelona): 16 en habitatges, set amb violència i intimidació, tres a l'interior de vehicles i un delicte d'apropiació indeguda.\nAlguns elements que va robar el lladre / EP\nLa investigació va començar a finals de desembre, quan els investigadors dels Mossos d'Esquadra van ser alertats de diversos robatoris amb força en domicilis a la nit a Esparreguera, ha informat la policia catalana aquest dissabte en un comunicat.\nL'autor, de 20 anys, accedia a l'interior trencant una finestra tot i que els residents estiguessin a l'interior, i fins es va enfrontar a una de les víctimes mostrant-li un ganivet de grans dimensions i una arma de foc: el seu objectiu era portar-se joies, mòbils, diners i vehicles.\nDurant aquestes dates també es va conèixer que un home havia comès tres robatoris amb violència i intimidació per emportar-se les pertinences i els vehicles de les seves víctimes, i es va establir que l'autor era el mateix que el que havia robat en els habitatges.\nEls investigadors van comprovar que els robatoris s'havien tornat cada vegada més violents, i que el lladre va arribar a utilitzar alguns dels objectes robats pocs minuts després de cometre el furt, per la qual cosa van dissenyar un dispositiu per localitzar-lo.\nEl 24 de gener, després de cometre un robatori en un habitatge i emportar-se un vehicle, agents que participaven en el dispositiu van aconseguir localitzar-lo, però el lladre va fugir a gran velocitat abans d'abandonar el cotxe a prop d'un bosc a Collbató i va marxar a peu.\nPoca estona després, el lladre va robar en quatre cases més de Collbató, i finalment va ser detingut pels Mossos --després resistir-activament i mostrar un ganivet-- gràcies a l'avís dels veïns.\nDurant l'entrada i registre del domicili del detingut, els agents van localitzar documentació personal d'algunes víctimes, aparells electrònics, diners en efectiu i claus de vehicles, i es va comprovar que també va furtar en diverses autocararavanes de la zona.


Votació dia calçotada\nper quin dia prefereixes la calçotada\nel dia 12-\nel dia 26-\nAssumpte: Votació dia calçotada Dc Feb 01, 2012 8:27 am\nCom ja sabeu s'ha suspes la calçotada per motius climatologics.\nLes opcions per tonar a quedar son el dia 12 i el dia 26 ja que el 18 hi ha una calçotada del club de Girona.\nAixí que ja cal que us expreseu\nla primera votació es la meva\nEl dia 26.el 12 el veig molt a prop i potser encara fara fred\nAssumpte: Re: Votació dia calçotada Dc Feb 01, 2012 8:47 am\nPues si que serà millor que s'anul·li, ja que igual ens neva i tot aqui...\nTot i així no podre venir cap dels dos dies, l'any que ve sera....\nAssumpte: Re: Votació dia calçotada Dc Feb 01, 2012 9:09 pm\nPer nosaltres el 26 ens sembla correcte, d'acord amb el que dius, Jordi\nAssumpte: Re: Votació dia calçotada Dc Feb 01, 2012 10:16 pm\nTot i que el 18 hi ha una calçotada del club de Girona, a mi m'aniria bé el 19.\nCom segurament això no será possible, voto pel 26.\nPer cert, qui anirà a la calçotada del club de Girona?.\nAssumpte: Re: Votació dia calçotada Dj Feb 02, 2012 12:27 am\nMillor el 26 que el 12\nAssumpte: Re: Votació dia calçotada Dj Feb 02, 2012 7:51 am\nJo el 12 impossible, en canvi el 26 perfecte\nAssumpte: Re: Votació dia calçotada Dj Feb 02, 2012 8:30 am\nHola nois, jo també voto per fer-ho el dia 26.\nAssumpte: Re: Votació dia calçotada Dg Feb 05, 2012 8:22 am\nAssumpte: Re: Votació dia calçotada Dg Feb 05, 2012 9:53 am\nJa hem fet be de suspendre-ho tot i que avui ja us he trobat a faltar a nevat i tot, la temperatura maxima a Sant Feliu a l'area d ela salut ha estat de +5º i el sol a brillat per l'absencia, ne Dani ramirez acaba de dir que el cap de setmana que ve encara fara bastant de fred, donat aixó i que la majoria de gent ha votat el 26 crec que ja ho podriem tancar.\nAssumpte: Re: Votació dia calçotada Dg Feb 05, 2012 9:55 am\nLa inscripció a la calçotada de Girona es fa a traves de misatge de mail, així doncs no queda registre public de qui o quanta gent hi asistira, si es va es a "cegues" tot i que crec que l'eduardyane hi va.\nAssumpte: Re: Votació dia calçotada Dg Feb 05, 2012 10:28 am\nTal i com tu molt bé dius Jordi, el Club 2CV Girona demana que qui vulgui avisar amb antelació de la seva assistència a la trobada que ho faci amb un correu al club.\nDe totes maneres els usuaris del foro, si voleu, podeu aprofitar aquest gran espai de trobada i comunicació per quedar i posar-se d'acord en qui anirà o no, com s'ha fet sempre.\nPot ser una bona idea quedar aquí com sempre, si ho veieu bé, així la gent no anirà a "cegues". Uns dies abans de la trobada si voleu, es pot enviar un correu amb el numero de persones dels Bicilindrics que assistiran a la trobada.\nAixó és no més una idea.\nAssumpte: victor Dt Feb 07, 2012 8:45 pm\nMe es imposible asistir el 26\nya nos veremos la prochima salida si puedo\nque lo paseis estupendo\nun saludo cabrero a todos\nAssumpte: Re: Votació dia calçotada Dj Feb 09, 2012 7:36 am\nVotació tancada! ja esta convocada de nou, els que vulgueu vindre no us oblideu d'apuntar-vos\nAssumpte: Re: Votació dia calçotada


Guia_Lectura_Practica_5._La_detencio_preventiva_i_l_Habeas_Corpus  | Dret Constitucional (UPF) | Unybook\nGuia de Lectura Pràctica nº5: La detenció preventiva i l’Habeas Corpus 1. Defineix i distingeix els següents tres conceptes: detenció preventiva, presó provisional i pena de presó. Quan i sota quines condicions es poden donar aquestes tres circumstàncies? - Detenció preventiva: És la retenció que pot fer la policia a les seves instal·lacions abans de la posada a disposició del detingut davant un jutge. El detingut no es troba en aquest cas pres.\nL’art. 96 LECr estableix una duració màxima de 24h de la detenció preventiva, però el límit de 72h ha de prevaldre com a termini absolut i infranquejable, essent el de 24h l’interpretat pel TC com a termini ordinari.\nLa detenció preventiva pot ser ordenada pel jutge, o efectuada per la Policia.\n- La presó provisional: És la mesura cautelar consistent en la privació de llibertat de l'imputat per un temps màxim establert per la llei i que tendeix a assegurar l'efectivitat de l'execució de la sentència condemnatòria que en el seu dia es va dictar.\nArt 503 LECr: 1. Només es podrà decretar quan es doni l’existència d’un fet delictiu sancionat amb dos o més anys de presó o amb una pena inferior si l’imputat té antecedents penals no cancel·lats.\n2. Han d’haver suficients motius per a creure a la persona responsable criminalment del delicte.\n3. S’ha de perseguir algun dels següents fins: - Evitar el risc de fuga.\n- Evitar l’ocultació, alteració o destrucció de proves.\n- Evitar que l’imputat pugui actuar contra béns jurídics de la víctima.\n- Evitar la comissió de nous delictes.\nArt. 504 LECr: La llei estableix un termini màxim de 6 mesos, 1 any o 2 anys segons el cas.\n- Pena de presó: És una pena privativa de llibertat que consisteix en el fet que el condemnat ha d'ingressar en una presó durant un temps determinat per la sentència condemnatòria. Quan l'ingrés a la presó té caràcter indefinit, la pena de presó rep la denominació de presó o cadena perpètua.\n2. Quina és la duració de la detenció preventiva establerta per la Constitució? La detenció preventiva no podrà durar més del temps estrictament necessari per a la realització de les indagacions per tal d'aclarir els fets, i, en tot cas, en el termini màxim de 72 hores, el detingut haurà ser posat en llibertat o a disposició de l'autoritat judicial (Constitució).\nL'article 520 de la llei d'enjudiciament criminal permet ampliar les 72 hores amb una pròrroga de fins a 48 hores més, autoritzada per un jutge, en el cas de bandes armades o elements terroristes.\n3. Defineix el procediment d’Habeas Corpus i situa’l en l’esquema general de les garanties jurisdiccionals dels drets i llibertats fonamentals en l’ordenament jurídic espanyol.\nAcompanya la teva resposta amb un esquema de totes les garanties jurisdiccionals (en tots els àmbits jurisdiccionals) dels drets i llibertats fonamentals, citant en el mateix totes les normes aplicables.\nL’Habeas Corpus constitueix una institució d'ordre jurídic que busca evitar les detencions arbitràries i és una de les garanties que regula els drets fonamentals d'un individu i depèn d'un mandat constitucional. És a dir que tota persona que es veiés privada de la seva llibertat o que sentís amenaçada la seva seguretat individual, pot demanar a un jutge amb jurisdicció a la zona en qüestió un manament de Habeas Corpus a través del qual se li restitueixi la seva llibertat. El que pretén aquesta institució és l’articulació d’un procediment prou ràpid per aconseguir la verificació judicial immediata de la legalitat i les condicions de la detenció, i prou senzill perquè sigui accessible a tots els ciutadans i permeti, sense complicacions innecessàries, l’accés a l’autoritat judicial.\nLa regulació de l'Habeas corpus respon a quatre principis bàsics: 1. Principi d'agilitat: el procediment d'habeas corpus és extraordinàriament ràpid, reduint la seva màxima durada a 20 hores.\n2. Senzillesa i manca de formalismes: és un procediment bastant senzill, ja que consisteix en la compareixença del detingut il·legal davant el jutge. A més l'assistència d'advocat i procurador no és necessària.\n3. Generalitat: comprèn tant la pluralitat de subjectes legitimats per instar el procediment, com que cap particular o agent de l'autoritat pot sostreure al control judicial en la detenció de les persones, és a dir, no podran oposar-se a un procediment habeas corpus.\n4. Universalitat: El procediment d’«habeas corpus» que regula comprèn no només els supòsits de detenció il·legal, sinó també les detencions que, tot i que s’ajusten originàriament a la legalitat, es mantenen o prolonguen il·legalment o tenen lloc en condicions il·legals.\nProcediment Habeas corpus: 1. Es pot iniciar per mitjà d’escrit o compareixença, no sent necessària la intervenció d’Advocat ni Procurador. A l’escrit o compareixença han de constar: a. Nom i circumstàncies personals del sol·licitant i de la persona per a la qual es sol·licita l’empara judicial b. Lloc on es trobi el privat de llibertat i de l’autoritat que el custodiï.\nc. Motiu pel qual es sol·licita l’Habeas corpus 2. L’autoritat governativa posa a en coneixement del jutge competent la sol·licitud d’Habeas corpus 3. El jutge examina la concurrència dels requisits per a la seva tramitació i, mitjançant un auto, acordarà la incoació o la denegació de la sol·licitud. L’auto es notifica al Ministeri Fiscal. Contra la resolució no es pot recórrer.\n4. En l’auto d’incoació, el jutge ordena a l’autoritat a disposició de la qual es troba la persona privada de llibertat, que la posi de manifest davant d’ell. Abans de dictar sentència el jutge escolta a la persona privada de llibertat/representant legal/Advocat i a l’autoritat que va ordenar o practicar la detenció.\nEl jutge pot admetre, si ho estima pertinent, les proves aportades.\nEn el termini de 24h, des que es dicta l’auto d’incoació, els jutges dicten sentència.\n5. Si no es dóna cap circumstància de l’art. 1 LO 6/1984, s’arxiva el cas.\nSi es dóna alguna de les circumstàncies de l’art. 1 LO 6/1984, s’acordarà alguna de les següents mesures: a. Llibertat del privat d’aquesta, si va ser detingut il·legalment.\nb. Continuació de la privació de llibertat d’acord amb les disposicions legals aplicables al cas c. Que la persona privada de llibertat sigui posada a disposició judicial si ja hagués transcorregut el termini legalment establert per a la seva detenció.\nGaranties jurisdiccionals: - Tutela judicial ordinària Totes les jurisdiccions (civil, mercantil, etc.) han de respectar els drets fonamentals i a l’hora de valorar-se un litigi concret s’han de tenir en compte els drets fonamentals.\nA la tutela judicial ordinària trobem:  L’Habeas Corpus És a la vegada un dret fonamental i una llei de regulació de la processió.\n El dret de reunió i manifestació té una regulació específica L’article 122 de la llei 29/1998.\n El dret electorals, la proclamació de candidatures i candidats està regulat per l’article 49 de la LORE.\n El dret a l’honor, a la intimitat i a la pròpia imatge estan protegits específicament a l’article 249 de la llei 1/2000.\n La Llei d’Enjudiciament Criminal i Civil també regulen drets fonamentals.\n La Llei Judicial Contenciós Administrativa (LJCA) és un recurs especial, preferent i sumari; permet la concentració de fases del procés ordinari perquè hi hagi celeritat.\n- Recurs d’empara ordinària.\n- Recurs d’empara davant el Tribunal Constitucional.\n- Recurs davant el Tribunal Europeu de Drets Humans.\nLes garanties jurisdiccionals es troben contingudes als articles 9.1 i 53.2 de la Constitució Espanyola.\n4. Sota quines circumstàncies es pot imposar la presó provisional? Qui la imposa? Els requisits per a que es pugui imposar la presó provisional són: - Que consti l'existència de fets delictius amb penes màximes igual o superiors a 2 anys (o inferior si l'imputat té antecedents).\n- Que hi hagin motius suficients per creure, a la persona imputada, responsable criminalment del delicte.\n- Que mitjançant aquesta pena es persegueixin determinats fins: a) Assegurar la presència de l'imputat en el procés quan hi hagi risc de fuga b) Evitar l'ocultació, alteració o destrucció de proves c) Evitar que l'imputat pugui actuar contra béns jurídics de la víctima d) Evitar el risc que pugui cometre altres fets delictius (sempre que es tracti de la inculpació per un delicte dolós) Segons l’article 502.1 de la LEcrim, la presó provisional la poden imposar el jutge o el magistrat instructor, el jutge que formi les primeres diligències, i també el jutge penal o el tribunal que conegui de la causa.\n5. Menciona i discuteix breument la compatibilitat de la presó provisional amb el dret a la presumpció d'innocència. On es garanteix aquest dret a Espanya? Creus que la LECr és respectuosa amb la presumpció d'innocència? Indica quins són els elements que creus que determinen l'adequació d'allò que preveu la LECr amb el dret a la presumpció d'innocència.\nJo crec que la presó provisional i el dret a la presumpció d’innocència són compatibles, perquè la presó provisional només és una mesura cautelar, és una mesura de prevenció per evitar alguna fugida o algun possible risc. És a dir, el fet d’imposar una mesura de presó provisional no és incompatible amb el fet de gaudir d’aquest dret.\nPotser, a simple vista pot resultar incompatible ja que si suposadament tens aquesta presumpció d’innocència, per què t’haurien de privar de la teva llibertat? Però tal i com ja he defensat abans és simplement perquè el fet de ser presumpte innocent, precisament vol dir que pots ser-ho o no. Per tant, en el cas de que no ho siguis hem de tenir algun mecanisme de defensa que en aquest cas seria el de la presó provisional, que ens dóna cert temps per actuar d’acord amb les proves i conclusions que haguem tret dels fets.\nAquest dret es troba contemplat en la Constitució Espanyola de 1978 a l’art 24.2.\nLa LEcrim es respectuosa amb el dret a la presumpció d’innocència ja que en l’article 503.1 apartat segon, un dels requisits és que hi hagi motius suficients per creure, a la persona imputada, responsable criminalment del delicte.\nDret Constitucional - Dret Constitucional tema 3 (2016) Apunte\nDret Constitucional - Dret Constitucional tema 4 (2016) Apunte\nDret Constitucional - Dret Constitucional tema 5 (2016) Apunte\nDret Constitucional - Dret Constitucional tema 6 (2016) Apunte\nDret Constitucional - Dret Constitucional tema 7 (2016) Apunte