S'incorporen noves varietats de vinya a la llista de varietats catalanes, RD 313/2016, de 29 de juliol. Institut Català de la Vinya i el Vi (INCAVI). Generalitat de Catalunya\nInstitut Català de la Vinya i el Vi > S'incorporen noves varietats de ...\nS'incorporen noves varietats de vinya a la llista de varietats catalanes, RD 313/2016, de 29 de juliol\nL'Incavi té encomanada per la Llei 15/2002 la recerca i validació de qualsevol varietat experimental que es vulgui incorporar als Plecs de condicions de les Denominacions d'Origen de Catalunya i al llistat català de varietats de vinificació que publica el Ministeri d'Agricultura.\nA petició de l'INCAVI, i per intermediació del Departament d'Agricultura, el Ministeri d'Agricultura ha publicat en el seu darrer RD de Potencial de producció vitícola (RD 313/2016) la incorporació dins l’annex XIX “Clasificación de las variedades de vid. Variedades de uva de vinificación. 9. Catalunya “ de les varietats següents:\nA més de Catalunya, es conrea a l’Aragó i València. Varietat de brotació tardana i verol i maduració mitjana respecte a la Macabeu. De producció mitjana-alta respecte a la del Macabeu. Amb graus situats entre 11,5 i 12,5 %v/v i IPT entre 5 i 7. Potencialment adequada per a vins monovarietals o plurivarietals.\nA més de Catalunya, es conrea a València. Varietat de brotació mitjana i verol i maduració mitjana respecte a l’Ull de llebre. De producció alta respecte a la de l’Ull de llebre. Amb graus situats per sota de 12%v/v i IPT inferiors a 45. Potencialment adequada per a vins monovarietals o plurivarietals.\nXarel·lo rosado (xarel·lo vermell, cartoixà vermell, pansa rosada, pansa rosa...)\nL'àrea de conreu es troba limitada a Catalunya. Varietat de brotació mitjana-tardana i verol i maduració mitjana respecte a la Macabeu. De producció mitjana respecte a la del Macabeu. Amb graus inferiors als 11,5%v/v i IPT entre 5 i 7. Potencialment adequada per a vins monovarietals o plurivarietals, tant en vins joves com en vins escumosos.\nA banda d'aquests incorporacions de varietats tradicionals, també s’han incorporat al llistat de varietats per a Catalunya les varietats foranes marselan i vermentino.\nCadascuna d'aquestes varietats ha estat estudiada per l'INCAVI en diverses parcel·les de diferents Denominacions d'Origen, de tal manera que la incorporació d’aquestes als diferents Plecs de Condicions, en cas que algun Consell Regulador en tingués interès, s'haurà d'avaluar cas per cas.\nRD 313/2016, de 29 de juliol 2016


Notícies – Aulamar\nNeix el projecte AULAMAR\nEl passat 27 de desembre va arrencar de forma oficial el projecte Aulamar, un projecte educatiu, guanyador de “La ciutat proactiva 2021”, convocatòria d’ajuts a la innovació urbana de la Fundació BIT Habitat, amb uns objectius relacionats amb la inclusió social i la igualtat de gènere. Segons els investigadors, Ignasi Vallès, Raul Bardají, Nina Hoareau, Josep […]\nEls passats dies 16, 17 i 18 de novembre es va celebrar la Semtana de la ciència 2021. El Patí Científic hi va participar formant part de les portes obertes del Centre Mediterrani d’Investigacions Marines i Ambientals (CMIMA). El Patí Científic es va exposar al pati interior del centre. Durant les visites de les portes obertes, […]\nEl patí científic a la Biennal Ciutat i Ciència 2021\nEl passat 10 de juny l’Ignasi Vallès va participar als Vespres de Recerca de la Biennal Ciutat i Ciència 2021. Dins del marc de la Mobilitat sostenible i espai públic, es van presentar diversos projectes que comparteixen l’objectiu de buscar solucions a reptes urbans. A més, estan impulsats pel Departament de Ciència i Universitats de l’Ajuntament […]


Partners 2021 | Festibity 2022\nAccenture és una companyia global de serveis professionals i capacitats digitals, de cloud i de seguretat. Combinant una experiència d'habilitats especialitzades en més de 40 sectors econòmics, presten serveis d'Estratègia, Màrqueting, Tecnologia i Operacions, impulsats per la xarxa de centres de tecnologia avançada i operacions intel·ligents més gran del món amb 699.000 professionals prestant servei en més de 120 països.\nExpert.ai desenvolupa tecnologia de computació cognitiva basada en algoritmes d'Intel·ligència Artificial destinada a llegir i interpretar en diferents idiomes la informació, tal com ho fa el cervell humà. Treballem a gran velocitat i amb un alt nivell de precisió per ajudar a les empreses a obtenir el màxim rendiment de les seves dades, tant internes com externes, i a transformar-les en informació estratègica.\nInetum és una companyia de serveis àgil que proporciona serveis i solucions digitals i un grup global que ajuda companyies i institucions a aprofitar al màxim el flow digital. En un context de continu moviment, en el qual les necessitats i els usos es reinventen constantment, el grup Inetum, es compromet amb tots aquests actors a innovar, continuar adaptant-se i mantenir-se a l'avantguarda.\nInnovació, compromís, flexibilitat i transparència són termes que estan associats a IPM, a Ricoh Company des de 1980, any en què va néixer la companyia. Pertanyent al Grup Ricoh, la companyia acompanya i ajuda als clients proporcionant solucions transversals de TI amb un alt valor afegit. El focus de la companyia està posat en l'evolució de la tecnologia i en els nous procediments de maneig d'informació que es generen.\nNutanix és una companyia líder mundial en gestió de cloud i solucions d'infraestructura hiperconvergent, que fa que la infraestructura sigui invisible per a què els departaments de TI puguin centrar-se en les aplicacions i serveis que impulsen els seus negocis. Empreses de tot el món utilitzen el programari *Nutanix *Enterprise *Cloud US per a portar la gestió i mobilitat d'aplicacions amb un sol clic a través de núvols públics.\nSalesforce és el proveïdor número 1 de CRM, la tecnologia que permet a les empreses establir un nou marc de relacions amb els seus clients en l'era digital i a les administracions públiques transformar les relacions amb els ciutadans. Sota el nom de Salesforce Customer 360, la companyia comercialitza solucions cloud de màrqueting, vendes, eCommerce, servei, analítica de dades, integració i molt més.\nSeidor és una companyia multinacional de serveis TI de consultoria tecnològica, desenvolupament i manteniment d’aplicacions, infraestructures i outsourcing. Ajuda les empreses a ser més competitives, a institucions i administracions públiques a connectar millor amb els ciutadans mitjançant les oportunitats de les tecnologies. Es basen en una proposta integral, capacitat global i un equip de 5.000 professionals.\nT-Systems filial de serveis digitals del Grup Deutsche Telekom, és un dels principals proveïdors mundials de serveis tecnològics. És un partner tecnològic de confiança amb un gran know-how i àmplia experiència en el desenvolupament de projectes de digitalització en indústries com la manufacturera i d'automoció, retail i oil & gas, en administracions públiques i sistemes sanitaris, entre d'altres.\nCapgemini és líder mundial en l’associació amb empreses per a transformar i gestionar el seu negoci aprofitant el poder de la tecnologia. El grup segueix cada dia el seu propòsit d’alliberar l’energia humana mitjançant la tecnologia per a crear un futur inclusiu i sostenible, amb el sòlid llegat de 50 anys i la seva profunda experiència en la industria.\nCISCO és líder mundial en solucions de xarxes que transforma la manera en què les persones es connecten, es comuniquen i col·laboren, donant forma al futur d'Internet mitjançant la creació de valor i oportunitat sense precedents. Cisco proveeix de solucions per connectar tots tipus de dades, oferint computació i analítica des dels Data Centers fins als dispositius de forma immediata.\nCLARANET som un partner de referència en Ti, experts a migrar i operar aplicacions crítiques i infraestructures 24x7. Simplifiquem la gestió dels serveis Ti per a què els nostres clients puguin concentrar-se en el que millor fan. Treballant amb nosaltres guanyen accés a un ampli ventall de serveis gestionats, consultoria integrada, tecnologies cloud i ciberseguretat.\nDXC Technology és una companyia líder mundial en serveis TIC que gestiona i modernitza els sistemes de missió crítica integrant-los amb noves solucions digitals per tal d’aconseguir millors resultats de negoci pels clients. El seu abast global i talent, les plataformes d'innovació, la independència tecnològica i l’extensa xarxa de socis són claus per al seu èxit.\nA IN2 porten prop de 30 anys ajudant als seus clients a afrontar la transformació digital. Utilitzen la metodologia de model de maduresa (M3 by IN2) per entendre la situació en què es troben les empreses i les acompanyen en la implementació de solucions tecnològiques. Desenvolupen i implanten solucions que ajuden a optimitzar les activitats, assolir els objectius de negoci i millorar l’eficiència dels processos.\nIThinkUPC és l'empresa de consultoria i serveis avançats de software de la Universitat Politècnica de Catalunya. Ajuda a les empreses a millorar la vida dels seus clients i empleats creant solucions i serveis avançats de software. Combinen l'experiència professional dels seus enginyers i consultors amb el talent i el coneixement generat a la UPC.\nMediacloud és un proveïdor d'infraestructures digitals en el núvol que forma part del grup Mediapro. Et donen accés a les últimes tecnologies cloud de manera flexible i àgil en el seu propi centre de dades. L'empresa ofereix servidors, emmagatzematge i núvols privats, a més d'escriptoris virtuals. Amb un ADN totalment digital, diuen, poden "ajudar-te a que tu també ho siguis".\nMinsait by INDRA és una de les principals empreses globals en consultoria i transformació digital. Impulsen la transformació dels negocis i la societat mitjançant solucions i serveis innovadors, posant les persones al centre. Desenvolupen una oferta integral de solucions pròpies i serveis avançats i d’alt valor afegit en tecnologia, a la qual afegeixen una cultura única de fiabilitat i flexibilitat.\nA Nae persegueixen provocar el canvi reptant i acompanyant en la transformació de les organitzacions, de manera personal i propera, mitjançant una consultoria de principi a fi. Un equip proper i amable de persones expertes que t'acompanya en la presa de decisions estratègiques per incrementar el teu valor, superant junts els reptes del negoci, des de la definició estratègica fins a la implementació de les accions.\nNetApp empresa de software centrada en les dades i enfocada en el núvol que ajuda les organitzacions a treure el màxim partit a les seves dades en l'era de l'accelerada transformació digital. La companyia ofereix sistemes, software i serveis cloud que permeten als clients tenir les seves aplicacions en el centre de dades i en el núvol, tant si estan desenvolupant en el núvol o movent-se cap al núvol.\nEconocom Nexica, del grup multinacional Econocom, proporciona cloud públic, privat i híbrid, ajudant a les empreses en la gestió multicloud. Nascuda a Barcelona fa més de 25 anys, Econocom Nexica és coneguda per la seva proximitat en el tracte, per la seguretat de les seves solucions i la robustesa dels seus centres de dades Tier III.\nOpentrends és la consultora que uneix talent, tecnologia, creativitat i innovació per col·locar a les empreses en el camí de la transformació digital. T’acompanya en el camí cap a models de negoci disruptius, la recerca de noves oportunitats i la creació d'avantatges competitius sostenibles. Amb 15 anys al mercat i més de 300 persones entre Barcelona, Madrid, Silicon Valley i Kerala.\nL'estratègia de SAP és ajudar les empreses a gestionar-se com una empresa intel·ligent. Com a líder del mercat en programari d'aplicacions empresarials, ajuden a empreses de totes les grandàries i sectors a gestionar-se de la millor manera possible: Les nostres tecnologies de machine learning, Internet de les Coses i analítiques avançades ajuden a convertir els negocis en empreses intel·ligents.\nTelefónica és un dels principals proveïdors de serveis de telecomunicacions del món. La companyia ofereix serveis de connectivitat fixa i mòbil, així com una àmplia gamma de serveis digitals per a particulars i empreses. Està present a Europa i Llatinoamèrica, on compta amb un total de més de 345 milions de clients. Telefónica és una companyia totalment privada les accions de la qual cotitzen en la borsa espanyola i en les de Nova York i Lima.\nEl 2021 la UPC celebrarà 50 anys. En aquests 50 anys, ha esdevingut la universitat tecnològica de referència de Catalunya. Ara mira cap al futur mantenint un esperit de responsabilitat i implicació amb la societat. Celebra el seu mig segle d'història fixant com a eixos temàtics els objectius de desenvolupament global de les Nacions Unives. Una agenda centrada en el creixement econòmic, la inclusió social i la protecció del medi ambient.


Punxa l'ocupació hotelera a la muntanya gironina - El Gerió Digital\nPunxa l'ocupació hotelera a la muntanya gironina\nEl mal temps no anima els esquiadors d'última hora en el Pont de la Puríssima\nDilluns, 8 de desembre de 2014 12:32h\nEls primers esquiadors que s'han acostat a Vallter 2000, la primera estació del Pirineu que ha obert © ACN\nLes comarques d'interior i la muntanya són tradicionalment les destinacions estrella a la demarcació de Girona per al Pont de la Puríssima. La costa, en canvi, és on menys ocupació és registra i, de fet, només el 35% dels hotels de la Costa Brava estan oberts.\nAquest 2014, no hi ha hagut moviment d'última hora i s'han complert les previsions d'ocupació inicials. La cap de comunicació de la Federació d'Hostaleria de les Comarques de Girona, Marina Figueras, ha detallat que els establiments de muntanya han estat els que han rebut més visitants durant el cap de setmana llarg. Els millors registres han estat al Ripollès (78%), seguit de la Garrotxa (70%) i la Cerdanya (61%).\nEl sector turístic d'aquesta zona estava pendent del temps i si les estacions d'esquí podien obrir amb bones condicions perquè podia fer incrementar les reserves d'última hora. Finalment, això no ha estat així perquè les quatre estacions del Pirineu gironí només han pogut obrir de forma parcial i amb pocs quilòmetres esquiables. Segons Figueras, això ha fet que els esquiadors que haurien acabat pernoctant d'última hora no ho fessin perquè finalment, per la incertesa, han optat per anar i tornar el mateix dia.\nPoques pistes obertes per als esquiadors\nVallter 2000 (Ripollès), l'estació gironina que va inaugurar la temporada d'esquí a tot Catalunya divendres, va haver de tancar les pistes diumenge pel fort vent i les nevades a la zona. Es van registrar ràfegues de més de 80 i 90 quilòmetres per hora que aixecaven la neu pols, impedient la visibilitat. A més, calien cadenes per accedir a l'estació. Davant d'aquesta situació, la direcció de l'estació va decidir tancar portes per precaució i seguretat dels esquiadors.\nLa Molina i la Masella (ambdues a la Cerdanya) van obrir diumenge però amb poques pistes esquiables. L'estació d'esquí Masella va donar el tret de sortida a la temporada amb dos pistes i un quilòmetre i mig esquiable. Els esquiadors van poder accedir a les pistes de Coma Oriola i el Pla de Masella, a través del telecadira Masella Jet.\nLa Molina va inaugurar temporada també diumenge amb 4 de les 54 pistes obertes. Concretament, es va poder esquiar per les tres pistes verdes Els Pins, Font Canaleta i Pista Llarga i per la blava Quatre Camins. En total, tres de 61 quilòmetres esquiables i també tres remuntadors oberts: els telecadires de Font Canaleta i la Pista Llarga i la cinta transportadora de la Pista Llarga.\nLa més tardana en obrir ha estat l'estació d'esquí de la Vall de Núria que no ha pogut rebre esquiadors fins aquest dilluns, amb mig quilòmetre esquiable. Segons informen a través del web, han obert dues pistes verdes, Roc Malé i Elna, i hi ha dos remuntadors disponibles, el de la Cabana dels Pastors i el de Roc Malé.\nL'últim dia del Pont de la Puríssima ha estat el primer en què han pogut obrir totes les estacions d'esquí de les comarques gironines. La que té més pistes obertes es la Masella, on es pot esquiar a 13 de les 64 pistes. En total, són 18 quilòmetres esquiables. La Molina ha obert amb 4 de les 54 pistes que es tradueixen en tres quilòmetres. Finalment, tot i el fort vent, Vallter 2000 ha pogut reobrir amb quatre pistes.\nLa costa, per al bon temps\nSegons dades de la Federació d'Hostaleria de les Comarques de Girona -que compta amb 1.600 empreses-, els pocs hotels que estan oberts a la costa han tingut ocupacions superiors al 50%. Concretament, pel que fa a la zona de l'Alt Empordà l'ocupació ha estat del 55%, a la Costa Brava Centre del 65% i a la Selva Marítima del 72%. A la ciutat de Girona, l'ocupació ha estat a l'entorn del 50%.\nEl perfil del visitant\nLa majoria de reserves són per a dues nits i el dia que més entrades hi ha hagut ha estat el dissabte 6 de desembre. El preu de les habitacions dobles -amb esmorzar- ha oscil·lat entre els 80 i 85 euros per nit.\nSegons informa la federació, el perfil majoritari del visitant és el de proximitat. Principalment parelles de mitjana edat i famílies procedents de Barcelona i l'àrea metropolitana. A les comarques de muntanya també s'hi han desplaçat gironins que viuen a d'altres punts de la demarcació, tot i que sovint són els visitants que no acaben fent nit a fora de casa. Marina Figueras ha afirmat que el consum no s'anima i els turistes acostumen a retallar despesa el màxim possible.


Joan Clave Morell | ELS JOCS DE LA PLAÇA D'ESTUDI (VI)\nELS JOCS DE LA PLAÇA D'ESTUDI (VI)\nPer anar-ho rematant, he de fer esment a uns quants jocs col·lectius, d’aquells que s’han anat perdent al menys al nostre poble i no de fa poc, sinó que ja fa bastants anys que han entrat en la bombolla de l’oblit en sa majoria tot i que ni ha un, que encara hi he vist jugar als meus nets. Es tracta de “la pudó” joc de córrer després d’haver sortejat a qui li tocava tenir la pudó, i que empaitava a un altri i si l’atrapava, li passava, i aquest, repetia l’operació.\nPerò el joc principal de les corredisses per la plaça, era el “còllera”, que consistia en triar pel procediment escaient, el primer corredor, com en el cas de la pudó. Començava el joc quan aquest, corria fins agafar un dels altres jugadors i així que el tocava s’havien d’agafar tots dos de les mans i tractar de capturar un tercer, i els tres junts, el quart, i així successivament, mentrestant la resta dels jugadors cantaven, o més aviat cridaven, “cóllera, cullera cóllera” tot tractant de no ser agafats i formar part de la filera de jugadors agafats de les mans. El primer jugador, procurava fer presa d’algú veloç, com a mínim com ell, perquè la corredissa entre dos agafats de les mans era més feixuga, i no cal dir que amb tres o quatre, en canvi quan ja se’n portaven set o vuit, resultava més fàcil la pesca ja que s’acorralaven els jugadors lliures. Mentrestant, s’aprofitava per fer serpentejar la corrua, de manera que, tot just començar a córrer el primer el plantava tot donant impuls a la resta de baules de la cadena de manera que els últims havien de córrer tant que queien per terra. El joc s’acabava quan no quedava cap jugador lliure.\nUn altre joc imprescindible era el “sampitolet” que en alguns altres llocs en deien “campitolet”. Aquest joc no era propiament de la plaça, ja que necessitava més espai obert amb matolls, amuntegament de terra, o qualsevol altre embalum que permetés amagar-s’hi al darrere, per això el lloc ideal per jugar-hi era al camp del casino, antic camp de futbol i també velòdrom que feia anys que estaven en vaga, i que, a les escoles venia a ser el pati més gran o camp d’esport, on hi solíem anar els dijous a la tarda, si al senyor Gimeno li anava bé. Aquest indret era doncs l’habitual per aquest joc que consistia en fer dos bàndols, que es triaven com pel futbol, mitjançant dos caps de colla, que escollien successivament els que creien més ensinistrats pel joc. Un cop conformats els dos grups s’allunyaven un de l’altre en sentit oposat, cap amunt o cap avall, amagant-se fins que els dos caps de colla feien un senyal, que normalment era un xiulet, i començava el joc, que consistia el anar reptant per terra com els indis i els americans de les pelis, tractant de veure a algú del bàndol contrari. Així que se’n veia un, es cridava: “un, dos, tres Ramon” o “sampitolet Ramon”. Si el vist era Ramon, aquest s’aixecava i per ell havia acabat el joc, però si no era Ramón i era Josep Maria, era el que l’havia errat qui plegava. El joc es donava per acabat quan una de les colles es quedava sense efectius. El joc es podia allargar a vegades fins que es feia fosc i s’havia de plegar per força. No cal dir que deixàvem la vestimenta ben galdosa, fent un bon regal a les nostres mares i padrines. A més del camp del casino, recordo haver jugat al sampitolet, als Aragalls de ca Nanis, amb el sembrat encanyat, de manera que els hi fèiem una malmetació i un perjudici a la collita que n’hi havia per presentar una querella judicial.\nAi la canallota!\n0 Comentaris a "ELS JOCS DE LA PLAÇA D'ESTUDI (VI)"


Compromís presenta el mapa municipal de la inaccesibilitat als carrers de Picassent – Compromís per Picassent\nCompromís per Picassent, dins de la seua campanya, Picassent sense barreres, ha presentat el mapa dels punts negres del poble de Picassent per a denunciar la lamentable situació en la que es troba Picassent per a la lliure accessibilitat de totes i tots.\n“Picassent sense barreres” es va iniciar en 2012 per part de Compromís per Picassent i mitjançant aquesta campanya s’han recollit desenes denúncies a través de les xarxes socials i s’ha conseguit que el govern municipal instal·les semàfors acústics gràcies als pressupostos esmenats de 2013 per part de Compromís per Picassent. “Picassent sense barreres” va nàixer amb l’objectiu de fer palesa la situació lamentable en la que es troben els carrers de Picassent amb un fum de barreres arquitectòniques on gent amb cadira de rodes, mobilitat reduïda, carrets de xiquets i xiquetes, o gent major amb gaiatos o caminadors no pot circular amb normalitat pels carrers de Picassent. DESCARREGA’T L’ESTUDI SENCER DE LES ZONES PÚBLIQUES AMB MANCANCES DE ACCESIBILITAT DE PICASSENT\nL’objectiu de la campanya és advertir a l’Ajuntament de Picassent de totes aquelles zones per les quals els veïns i veïnes amb problemes de mobilitat reduïda no poden passejar o anar pel carrer.\n“És necessari que el govern del partit socialista s’en adone de les necessitats socials reals de la gent. Tenim constància de multitud de queixes de persones discapacides que demanen a l’Ajuntament que millore l’accesibilitat del poble. Cal fer una aposta per un poble més accesible. El resultat d’esta campanya serà un profund estudi que realitzarem a Compromís per Picassent i que entregarem al govern municipal per a que tinga en compte els problemes reals de la gent”, assegura el portaveu de Compromís a l’Ajuntament de Picassent, Artur Hernàndez.\nPicassent sense barreres\n←ANAR CONTRA ELS TEMPS FUTURS, NO A LA TORTURA ANIMAL.\nCompromís aconsegueix que els semàfors de Picassent tinguen senyals acústiques per a invidents→


- Resultats electorals\n- Patrimoni cultural\nData i hora oficial 30.06.2022 | 23:16\nComunicació prèvia d'urbanisme (antiga obra menor) Instància genèrica Queixes, suggeriments i propostes Volant o certificat d'empadronament individual (actual o històric) Més informació\nCasal d'estiu "La Guineu Roja"\n20.05.2022 Campanya de vacunació animals de companyia 2022\n12.11.2020 Canvi en l'horari del BIBLIOBUS\n13.03.2020 Com rentar-te les mans\nDotze paisatges literaris de Jacint Verdaguer a Castellnou de Bages 02.05.2022\nLlorenç Soldevila (Monistrol de Montserrat, 1950), professor emèrit de la Universitat de Vic / Universitat Central de Catalunya i Lluís Soler (Manlleu, 1954), un dels més grans actors en actiu del nostre país, ens proposen un viatge per alguns dels paisatges vitals de Jacint Verdaguer. Del més septentrional, el massís del Canigó, al més meridional, el Penyal d’Ifac. La zona pirinenca i prepirinenca va ser, sens dubte, la més coneguda i recorreguda per l’escriptor, amb l’Aneto com a fita de capçalera, però també amb el recau de Montgrony i el mític comte Arnau; els llacs de fades de Tristaina i Banyoles; el congost agresta i màgic de Collegats i l’Argenteria; el Puigmal que va fer dialogar de manera magistral amb el Montseny. Aquest, juntament amb el Canigó i Montserrat li eren els tres cims de la pàtria. Cada un, respectivament, simbolitzava les essències civils, històriques i religioses del país. I, encara, dues ciutats, Barcelona i València, centraren la seva atenció urbana, sempre des d’una òptica històrica i nacional. I Mallorca hi és present, en aquesta trobada, gràcies a l’arrelament de Ramon Llull a la Serra de Tramuntana, a Miramar. En hores baixes, se sentí enlluernat pel mestre. Allí el va anar a trobar el nostre poeta per destil·lar les seves exquisides Perles del Llibre d’ Amic e Amat. En definitiva, cap altre autor simbolitza com Verdaguer el lligam i l’exaltació romàntica entre llengua, història i territori.\nDissabte, 14 de maig de 2022, 20 h\nSala polivalent del Nucli històric\nConvocatòria per subvencions Next Generation 06.04.2022\nLes subvencions d'aquests programes tenen per objecte el finançament d'obres o actuacions de millora acreditada de l'eficiència energètica en els edificis de tipologia residencial unifamiliar i plurifamiliar, així com en els habitatges, sens perjudici de que es puguin complementar amb altres actuacions de rehabilitació. Així com l'impuls i ajuda a l'elaboració del llibre de l'edifici existent per a la rehabilitació i la redacció de projectes de rehabilitació\nEs presenta la marca "Fet a Castellnou" 22.03.2022\nDissabte 26 de març a les 12 del migdia es presentarà a la Sala polivalent del Nucli històric de Castellnou la marca FET A CASTELLNOU.\nDia internacional de les Dones 2022 08.03.2022\nDeclaració Institucional 2022\nCampanya pel manteniment de les parcel·les 09.02.2022\nÉs obligació i responsabilitat del titular de la parcel.la mantenir-la neta durant tot el\nperíode de risc d’incendi (del 15 de maig al 15 d’octubre).\nT'apuntes a les energies renovables? 08.11.2021\nSubvencions per incentivar l’autoconsum i l’emmagatzematge d’energia elèctrica a partir d’energies renovables, en el marc del Pla de Recuperació, Transformació i Resiliència. Gestionats per l’IDAE i l’ICAEN.\nCasal d'estiu "la Guineu Roja" Del 27 de juny al 29 de juliol de 2022


El conseller de Territori, Energia i Mobilitat, Marc Pons, ha visitat avui el port de Valldemossa per comprovar el resultat de les obres dutes a terme per tal de reforçar el talús i les de millora de distints aspectes del port com la reparació de la rampa de varada, la instal·lació de baranes de seguretat o la senyalització del port.\nDurant la visita, el conseller ha recordat que la intervenció sobre el talús que ja està conclosa fou una petició expressa de l'ajuntament de Valldemossa, que el batle, Nadal Torres, va traslladar a la presidenta del Govern de les Illes, Francina Armengol, tot mostrant-li la seva preocupació per la perillositat que suposava el deficient estat del talús.\nEl conseller ha detallat els problemes que els temporals han originat a distints ports de les Illes i ha afirmat que possiblement la intervenció realitzada ha evitat problemes al port de Valldemossa.\nEn el cas del port de Valldemossa, es donaven circumstàncies que obligaven a fer una intervenció urgent. D'una banda a la part superior d'aquest talús hi ha un vial de vianants i diversos habitatges i, d'altra banda, una platja al peu del talús amb risc de despreniment de roques sobre els usuaris. “Aquestes circumstàncies obligaven a fer unes obres urgents als efectes de garantir la seguretat dels usuaris del port i de les zones urbanes properes port de Valldemossa”, ha assegurat el conseller.\nEn aquest sentit el conseller ha explicat que la presidenta del Govern va traslladar aquests fets a la Conselleria de Territori, Energia i Mobilitat perquè es cerqués ràpidament una solució.\nDes de Ports de les Illes Balears, es va procedir a executar les accions necessàries per estabilitzar el talús, prèvia la declaració d'emergència.\nLes obres s’han dut a terme en un termini de sis mesos i han tingut un cost final de 133.890,81 € (IVA exclòs), un 36% menys del pressupost del projecte inicial; aconseguint una perfecta integració amb l'entorn.\nCal destacar que l'àrea de intervenció es troba situada en una zona de gran valor ambiental, la Serra de Tramuntana declarada Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO. Per aquest motiu, les obres s'han realitzat de manera coordinada amb la Comissió Balear de Medi Ambient per tal d'aconseguir el màxim respecte de l'entorn minimitzant-ne l 'impacte paisatgístic.\nPosteriorment a la realització de les obres d'emergència del talús, s'ha executat les de millora com la reparació de la rampa de varada o la instal·lació de baranes de seguretat.\nVisita del conseller al Port de Valldemossa, acompanyat pel batle de Valldemossa, altre regidors i responsables de Ports IB.


ARTICLES PER DATA DE PUBLICACIÓ - revista SI dosrius\n13 de nov. 2013, 8:56 publicada per Usuari desconegut\nUs comuniquem que iniciem un cicle de xerrades adreçades als pares i mares del centre dins el marc del “Pla d’acompanyament a l’èxit educatiu a Dosrius” sobre les següents temàtiques i amb el dia i hora indicats:\nDia 26 de novembre: XERRADA PREVENCIÓ CONTRA LA DROGA. ( A càrrec dels mossos d' esquadra)\nDia 28 de gener: XERRADA INTERNET SEGURA. ( A càrrec dels mossos d' esquadra: sobre els darrers delictes que s' estan observant a la xarxa per prevenir actuacions que puguin perjudicar els adolescents)\nData pendent d' adjudicar: XERRADA SOBRE NUTRICIÓ. ( A càrrec del Programa Salut i Escola, infermera o metge del CAP: sobre els hàbits que són saludables en l' alimentació dels fills)\nPer qüestions organitzatives i de planificació us enviarem uns dies abans de cada xerrada un correu electrònic amb el recordatori de la data i us demanarem que confirmeu la vostra assistència.\nEsperem que les temàtiques proposades siguin del vostre interès i que aquest cicle de xerrades contribueixi a crear un espai de reflexió compartida per a les famílies sobre l'educació dels adolescents i joves.\n17 de juny 2013, 23:59 publicada per Ignasi Pena Moré\nBy Ana Belén Corral\n17 de juny 2013, 23:57 publicada per Ignasi Pena Moré\nBy Ainoa Cros\n17 de juny 2013, 23:45 publicada per Ignasi Pena Moré\nBy Judith Riera\n17 de juny 2013, 23:41 publicada per Ignasi Pena Moré [ actualitzat el 14 d’oct. 2013, 9:38 per Usuari desconegut ]\ndiari AO (1)+.pdf\nAlumnes de l'Aula Oberta\n13 de juny 2013, 1:54 publicada per Ignasi Pena Moré\n5 de juny 2013, 4:41 publicada per Ignasi Pena Moré\nBy Carla Marínez\n5 de juny 2013, 4:29 publicada per Ignasi Pena Moré\nBy José Antonio and Andrés\n5 de juny 2013, 4:25 publicada per Ignasi Pena Moré


Els tallers infantils de Quin Passeig proposaran crear un fòssil marí | NacióManresa\nEls tallers infantils de Quin Passeig proposaran crear un fòssil marí\nL'activitat, impulsada pel Parc de la Sèquia, tindrà lloc dimarts vinent a les sis de la tarda\nRedacció, Manresa | 12/07/2018 a les 11:52h\nArxivat a: Societat, manualitats, tallers infantils, parc de la sèquia, quin passeig, estiu 2018\nDesprés dels balls d'aquest passat dimarts, els tallers infantils de Quin Passeig proposen, per dimarts vinent, 17 de juliol, un repte absolutament diferent: crear un fòssil marí. L'activitat, que començarà a les sis de la tarda i es durà a terme al bar Plaça de Manresa, anirà a càrrec del Parc de la Sèquia, que ja fa sis anys que col·labora amb aquesta iniciativa.\nDurant el taller, els infants descobriran que fa milions d'anys el Bages estava cobert per un mar, que es va acabar assecant. Per això, a la comarca s'hi poden trobar milers de fòssils marins que s'han anat formant durant milions d'anys sota terra. Al taller, els nens i nenes faran el seu propi fòssil marí sense haver d'esperar tant de temps.\nL'activitat és gratuïta però cal fer inscripció prèvia enviant un correu electrònic a [email protected]\nDos tallers més durant aquest mes\nQuin Passeig ha programat quatre tallers lúdics i educatius per als dimarts d'aquest estiu. La primera sessió ja es va dur a terme aquest passat dimarts, amb el country de 7 de ball. Les properes setmanes, a banda del taller de fòssils marins també tindrà lloc una activitat d'estampació de samarretes (a càrrec de Vinylfast) i un curs exprés de periodisme radiofònic de la mà d'Styl FM.\nUn taller radiofònic posa el punt i final l'oferta d'activitats infantils del Passeig\nUn taller de ràdio tancarà la temporada d'activitats infantils al Passeig\nDecorar una samarreta personalitzada, al proper taller infantil del Passeig\nTornen els tallers infantils del Passeig\nEl darrer taller al Passeig ensenyarà als infants a decorar pastissos amb fondant


Tot a punt per a la III Edició del Festival de Titelles de Guils de Cerdanya -La Revista de La Cerdanya\nagosto 8, 2019 Juan Societat 0\nAquest any, el festival acollirà espectacles i tallers gratuïts i per a tots els públics, entre els dies 16 i 17 d’agost\nImatge de l’edició anterior del Festival de Titelles de Guila de Cerdanya. Foto: Jordi Pardinilla.\nDesprés de la bona acollida de les edicions anteriors, enguany el Festival de Titelles de Guils de Cerdanya torna amb 3 espectacles i 3 tallers, que tindran lloc al Local Social de Guils de Cerdanya, els propers dies 16 i 17 d’agost.\nL’espectacle KUMULUNIMBU, de la Companyia Ortiga donarà el tret de sortida, el dia 16 a les 17:00h. Tot seguit, a les 18:00h es farà el Taller de Màgia i Titelles, a càrrec de Cia Giramagic. A les 21:00h, el teatre d’ombres No toquen mis manos, fet per Valeria Guglietti, donarà per acabada la primera jornada.\nDissabte dia 17 d’agost, a les 17:00h se seguirà amb Hai la pescadora de somnis, de Cia Giramagic. Seguidament, a les 18:00h hi haurà un taller d’ombres a càrrec de Valeria Guglietti. L’últim espectacle d’aquesta edició del Festival de Titelles de Guils de Cerdanya serà La dernière danse de Brigitte, de Cia Zero en Conducta.\nPublicado en Viure als Pirineus


Alejandro Corchs: "Si Bush hagués fet teràpia, no hauria iniciat cap guerra"\nVisióLa falta d'informació sobre la desaparició dels seus pares en la dictadura argentina va portar Alejandro Corchs (Buenos Aires, 1976) a buscar respostes on ningú hauria dit que n'hi hauria. Ho explica a 'El camino a la libertad' (Ediciones B)\nCARME RIERA SANFELIU Actualitzada el 04/07/2012 00:00\nUna encara l'entrevista amb un xaman i líder espiritual indígena amb escepticisme. Alejandro Corchs, però, trenca força esquemes. Fill de pares desapareguts en la dictadura argentina, va créixer en la mentida i va decidir buscar els perquès més enllà del món tangible. Va encarar aquest viatge amb la mateixa incredulitat que ens poden despertar ara les seves visions i va acabar trobant les respostes que necessitava.\nQuè els va passar als teus pares?\nEl desembre del 1978, quan tenia un any i nou mesos, vivia a Buenos Aires perquè els meus pares eren uruguaians exiliats a l'Argentina. Una tarda els militars es van emportar la meva mare i el meu pare. Ella va aconseguir deixar-me amb el veí, que em va amagar. No els vaig veure mai més. Eren intel·lectuals d'esquerres, res més. Jo vaig anar a viure amb els meus avis a l'Uruguai.\nCom ho vas viure, de nen?\nLa meva família em va explicar una altra història. Deien que els meus pares eren a Espanya, que estaven bé però que no sabien si podrien venir. Em deien això perquè no sabien si quan la dictadura s'acabés els meus pares tornarien. Una nòvia del meu tiet m'enviava cassets en què es feia passar per la meva mare, donant-me consells. Amb els anys vaig començar a qüestionar-ho i un dia la millor amiga de la meva mare em va venir a visitar. Li vaig preguntar per què no venien els meus pares i es va quedar parada amb la versió que m'havien donat. M'ho va explicar tot.\nVa ser molt dolorós però terapèutic al mateix temps, m'estava tornant boig preguntant-me quina seria la veritat. Vaig començar a treballar molt jove, als onze anys, en una ràdio. Pensava que me'n podria sortir i ser exitós per esborrar-ho tot. Al cap de quatre anys em van acomiadar injustament i em vaig enfonsar. I aleshores només podia pensar en quin sentit tenien la vida i la mort, si Déu existeix i per què va deixar que em passés tot plegat.\nVas trobar respostes?\nUn company em va convèncer d'anar al psicòleg. Jo no creia en la teràpia, era molt superb. Havia anat a una escola cristiana, Jesucrist i la Verge Maria em queien bé però a Déu el volia matar. Un dia li vaig preguntar al psicòleg si Déu existia i em va dir que havia de trobar el meu propi camí. Jo vaig pensar que això dels camins era per als bojos. Em va donar llibres de filosofia i de diverses creences religioses, i per curiositat els vaig anar llegint.\nEt van aportar alguna cosa?\nUns eren massa intel·lectuals i d'altres em semblaven pura ciència-ficció, no em creia res. A teràpia vaig veure que el problema era la sensació d'abandonament. Això em portava conflictes amb les dones, no podia estar amb una de sola, en necessitava tres o quatre per si una em deixava. Així vaig estar sis anys més, fins que als 23 anys la psicòloga em va dir que no podíem anar més lluny, que quan abordava el dolor de quan era petit el meu inconscient es tancava, no ens donava permís. Em va dir que m'ajudarien els indis. I jo ho veia clar: la psicòloga se m'havia tornat completament boja...\nEls indis... com s'ho farien?\nLa teràpia consistia en quatre dies sol al bosc, sense menjar ni beure. Un xaman seguiria el procés des de lluny. Em va semblar un disbarat, vaig negar-m'hi durant mig any, fins que vaig decidir provar-ho. No sabia si em curaria però almenys era un pas per deixar de ser tan superb. Vaig fer-ho desconfiant, no hi hauria anat mai si no fos perquè necessitava respostes i en el pla humà no les trobava. El president deia que els desapareguts no existien i ningú m'explicava res més.\nVaig deixar la supèrbia enrere. Després d'estar quatre dies tirat a terra sobre una manta, seguint l'ombra d'un arbust per protegir-me del sol, vaig aprendre a ser humil. L'última nit vaig tenir una visió, vaig veure com torturaven els meus pares. I sentia que tots els seus pensaments eren per a mi, demanant que no em passés res. Adonar-me 25 anys després que en realitat l'únic que van fer mentre els torturaven era pensar en mi em va fer sentir molt estimat i va començar una nova etapa en la meva vida, vaig fer net.\nDeus entendre que costin de creure, les visions.\nNo vull convèncer a ningú. Sóc una persona racional, les ferides em fan ser-ho. L'escepticisme em sembla molt sa, és una bona manera de refugiar-se de l'excés de passió que ens han impregnat les religions durant la història. Però no es bo tornar-te escèptic sense creure en res, cadascú ha de trobar la seva veritat.\nI ara ajudes altres a trobar el que a tu et va salvar.\nLa meva feina es mostrar que tot té sentit, no que tot està bé, les coses sempre s'han d'ordenar. Si Bush hagués fet teràpia no hauria necessitat fer una guerra més gran que la del seu pare, no n'hauria iniciat cap. Per molt poderosos que siguin, no són lliures si repeteixen errors per culpa de ferides psicològiques. La nostra cultura fa que construïm barreres que ens allunyen, ens porten a estar sols. I aquí Déu, la font de la vida o el nom que vulguis posar-li és a dins patint amb nosaltres i a fora esperant que trenquem els murs que creiem que ens defensen.


Un chat botté: SI NO ARRIBA AVIAT EL 18 DE DESEMBRE NO SÉ QUÈ PASSARÀ...\nSI NO ARRIBA AVIAT EL 18 DE DESEMBRE NO SÉ QUÈ PASSARÀ...\nEl 18 de desembre s'estrena al nostre país Allà on viuen els monstres. Per a molts serà una pel·lícula més, però per als fanàtics de la Lij, és un gran esdeveniment. Aquest obra, escrita els anys 60 per Maurice Sendak, va representar el punt de partida de l'àlbum il·lustrat modern. Al seu moment ja va ser molt polèmica... Llegiu-ne si voleu alguna de les crítiques, la de Marcela Carranza o la de la Sònia del Pati de llibres\nEls fans americans ja han començat a embogir... mireu quines disfresses s'han preparat per anar a veure l'estrena.\nPerò al nostre país la febre també ha començat: heus aquí el primer català que va mangar el cartell de l'estrena [espero R. que anessis vestit en el moment del robatori!!!]:\npels qui no pugueu aguantar-vos us deixo dos enllaços manllevats del Jim Botó que faran les delícies dels fanàtics:\n1- article de la revista Imaginaria amb imatges literàries i televisives que fan referència a l'obra de Maurice Sendak. [fins i tot van sortir en un capítol dels Simpson!!]\n2- pàgina web on es recullen un munt d'il·lustracions fetes per diferents il·lustradors que fan un homenatge al llibre.\ni res més... només un consell: els qui no conegueu el llibre, correu a la llibreria a comprar-lo.\nMaurice Sendak. Allà on viuen els monstres. Editorial Kalandraka\no en castellà Donde viven los monstruos. Alfaguara\nPublicat per Un chat botté a 11:25\nEtiquetes de comentaris: CINEMA, IL·LUSTRACIÓ, MAURICE SENDAK\nsfer 9 de novembre de 2009 a les 12:48\nSi em permets, us recomano també aquest vídeo (http://www.youtube.com/watch?v=CIWOHd2Msxo - en anglès amb subtítols en castellà), on surten tant l'Spike Jonze com el Maurice Sendak parlant del llibre i l'adaptació cinematogràfica. Sembla que la peli té tota la benedicció del Sendak... tindrà també la dels espectadors?\nL'Espolsada llibres 10 de novembre de 2009 a les 10:18\nJo de moment em conformo a mirar els contes a la llibreria, tic-tac...


La Cucafera fa donació de xumets a la Creu Roja – laveujovetv.cat\nLa Cucafera fa donació de xumets a la Creu Roja\n4 desembre 2018 Leave a Comment Written by Artur\nLa Cucafera de Montblanc ha donat una setantena de xumets a la Creu Roja de Tarragona com a resultat del projecte Cucafera: Somriures i xumets.\nEl passat dijous, representants de la Cucafera de Montblanc van fer entrega de 72 xumets nous als responsables de la delegació tarragonina de la Creu Roja. D’aquesta forma, es va posar punt final al projecte Cucafera: Somriures i xumets, iniciat el setembre de 2017 amb el finançament de la Fundació Martí l’Humà. Tot Conca.\nL’acció prenia com a protagonista a la Cucafera, l’encarregada dins del seguici popular de recollir els xumets dels infants que es fan grans. D’aquesta forma, es pretenia vincular la cultura popular i la solidaritat amb el compromís de donar un xumet nou per cada xumet vell rebut per la Cuca al llarg d’un any. En aquest període han estat prop d’una vintena els xumets vells recollits. Tanmateix, gràcies a la col·laboració amb l’establiment montblanquí L’Elefant Blau s’ha pogut arribar fins a la xifra de 72 xumets nous lliurats a la Creu Roja i que es distribuiran entre famílies del territori que els necessitin.\nDes de la Cucafera de Montblanc valorem molt positivament els resultats de la iniciativa i l’acollida que aquesta ha tingut entre la societat montblanquina tot i tractar-se d’un projecte pioner en el context de Montblanc. Així mateix restem oberts a futures col·laboracions amb entitats com la Fundació Martí l’Humà o la Creu Roja per tal de treballar en pro de la cultura i la societat de Montblanc i la Conca de Barberà.\nEs presenta el cartell #ﬁrasarral18.


Benvingudes famílies a les portes obertes virtuals de la Llar d'Infants Municipal Ralet-Ralet — Ajuntament de Torrefarrera\nBenvingudes famílies a les portes obertes virtuals de la Llar d'Infants Municipal Ralet-Ralet\nBenvingudes famílies a les portes obertes virtuals de la Llar d'Infants Municipal Ralet-Ralet https://www.torrefarrera.cat/actualitat/noticies/benvingudes-families-a-les-portes-obertes-virtuals-de-la-llar-dinfants-municipal-ralet-ralet https://www.torrefarrera.cat/actualitat/noticies/benvingudes-families-a-les-portes-obertes-virtuals-de-la-llar-dinfants-municipal-ralet-ralet/@@download/image/image.jpg\nDes de la Regidoria d'Educació i l'equip educatiu volem compartir l'oferta educativa pública en la primera infància amb les famílies amb fills/es de 4 mesos a 3 anys.\nL'estat d'alarma va obligar a suspendre la jornada presencial de portes obertes, però des de la Llar us hem preparat aquest vídeo per tal que coneixeu de ben aprop el centre.\nUn espai pensat perquè els infants de 0 a 3 anys creixin feliços, facin descobertes des del joc, aprenentatges vivencials i sense deixar de banda tot el que fa referència a la seguretat emocional a través de la cura i de les necessitats bàsiques que per nosaltres són primordials.\nConeix la Llar d'Infants Municipal Ralet-Ralet\nLLAR-0 (Aula de 0 a 1 any) A l'aula dels nadons respectem i prioritzem les necessitats bàsiques dels infants. Pensem, construïm i cuidem al detall els espais i materials, oferint espais de joc on poden observar, manipular i estimular de forma constant els cinc sentits, a través del moviment lliure i de l'assaig error. Portem a terme propostes com jocs de falda, cançons, massatges i contes amb la finalitat de crear vincles i generar un clima de confiança, afectivitat, seguretat i autoestima.\nLLAR-1 (Aules d'1-2 anys) A l'etapa d'1 a 2 anys els infants fan grans canvis a través del joc, el qual van evolucionant. Quan entren en contacte amb tot el que tenen al seu voltant adquireixen experiència i consoliden els seus aprenentatges. Per això, a la nostra escola, presentem propostes de joc sensorial, mitjançant les quals pretenem enriquir i estimular la seva exploració a través de tots els sentits. Incentivem el joc psicomotriu perquè mica en mica els infants vagin consolidant el control del propi cos i els seus moviments. Creiem en un infant capaç d'adquirir nous aprenentatges de forma autònoma. En aquest sentit, el nostre paper com a educadores consisteix en afavorir i reforçar la confiança necessària per tal que assoleixen, dia rere dia, més autonomia. Cada infant és únic, cada petit detall i cada pas que fan ens meravella, per això escoltem a través de la nostra mirada, oferint-los el nostre acompanyament, sempre de manera respectuosa.\nLLAR-2 (Aules de 2-3 anys) Dins les aules de 2 a 3 anys, els hàbits i les rutines adquireixen una importància fonamental, ja que són moments d'aprenentatge que ajuden a l'infant a desenvolupar seguretat i autonomia, els ajuda a orientar-se temporalment i adquirir destreses per esdevenir, cada vegada, més conscients de les seves necessitats.\nOrganitzem les aules per ambients, en els quals oferim materials naturals i diversos que els permeten descobrir i desenvolupar diferents llenguatges. L'objectiu dels ambients és garantir una progressió a nivell d'escola en la consecució dels objectius i de les capacitats d'etapa per part dels infants, mitjançant diferents propostes adaptades a les necessitats de cada grup-classe.\nFomentem el desenvolupament emocional dels infants per generar un clima emocional positiu que influirà en els seu creixement. L'educació emocional ajuda a la motivació dels infants, predisposa actituds més positives i millora les seves relacions.\nMés informació sobre el calendari de preinscripció i matrícula per al curs 2021-2022:


marzo, 2021 | Per gustos els colors\nArt i criptomonedes\nFa un parell de setmanes es vengué a la casa de subhastes Christie’s una obra digital per l’equivalent a cinquanta-vuit milions d’euros. Acostumats com estem a sentir xifres astronòmiques en art contemporani aquesta no ens hauria de neguitejar gaire més, però en conèixer els detalls de l’operació sorprèn la capacitat del sistema per a reinventar-se contínuament. Everdays: The first 5.000 days és un collage fet amb milers d’imatges digitals properes a la cultura pop i incorporades, una a una, durant cinc mil dies consecutius. Hi trobam des de Jeff Bezos, fundador d’Amazon, fins a Donald Trump. L’autor és Mike Winkelmann, també conegut com a Beeple, un dissenyador gràfic del qual no es coneix una trajectòria artística contrastada i que té com a carta de presentació haver tingut durant 14 anys prop de dos milions de seguidors a Instagram i haver col·laborat amb marques comercials i músics famosos amb el seu grafisme.\nBeeple, Everydays : The First 5000 days.\nLa transacció es va fer amb Ethereums, una criptomoneda de les anomenades NFT (non fungible tokens). A diferència dels criptovalors fungibles, que són intercanviables i fraccionables, els NFT tenen la virtut que permeten singularitzar la signatura i el títol de propietat, que fins ara eren accessibles a tothom i reproduïbles sense control. A més a més, les criptomonedes no comporten cap burocràcia ni intermediaris perquè duen incorporats uns contractes intel·ligents que en certifiquen l’autenticitat i la propietat de cada producte autoexecutant les condicions contractuals i garantint-ne la traçabilitat.\nBeeple, Everydays : The First 5000 days (detall).\nEverdays: The first 5.000 days és la tercera obra més cara d’un «artista» viu de les venudes recentment. Per davant de Beeple trobam Rabbit, de Jeff Koons (noranta-un milions de dòlars), i Portrait of an artist, de David Hockney (noranta milions de dòlars). Amb aquesta venda, l’art digital entra a formar part de la primera divisió en l’esfera de les cases de subhastes, i posa en relleu l’existència de molt capital ociós a la recerca de rendiment immediat i d’una nova generació de milionaris familiaritzats amb les criptomonedes. La seva implantació està molt relacionada amb la moda i l’efímer. Així, marques de roba, clubs esportius o firmes de videojocs comercialitzen productes amb NFT. És el cas de l’equip de bàsquet de l’NBA, que ven esmaixades de LeBron James per l’equivalent a cent setanta-quatre mil euros, o Jack Dorsey, cofundador de Twitter, que tragué a subhasta el primer tuit de la història, l’any 2006, en el qual escrigué: «Simplement configurant el meu twttr», que va vendre per dos milions d’euros en una subhasta que durà vint-i-quatre hores.\nPerò si en volen sentir una de més grossa, aquí la tenen. El 3 de març passat un grup d’inversors anomenat Injective Protocol transmeté en directe des d’un parc de Nova York la crema d’un quadre de Bansky. En el quadre, titulat Morons (‘idiotes’), es veia un subhastador de Christie’s i una llegenda en la qual es llegia «No em puc creure que vostès, idiotes, realment comprin aquesta merda». El quadre s’havia venut l’any 2006 per divuit mil euros i en el moment de la crema estava valorat en vuitanta mil. El vídeo, en què el piròman proclama mentre hi cala foc que l’acte vol ser una font d’inspiració per als artistes i la tecnologia, es vengué per l’equivalent a tres-cents vint mil euros.\nSortosament, però, el verdader art i els verdaders col·leccionistes, aquells que mantenen l’anonimat i no es mouen per la pura especulació i la novetat, continuen mantenint dempeus un sòlid mercat de l’art i actuen com a garants del patrimoni cultural mundial. D’entre ells em ve ara a la memòria el matrimoni Kaplan, dels Estats Units, que després de vendre la seva empresa atresoraren una col·lecció de dues-centes obres en deu anys, entre les quals es troben deu quadres de Rembrandt que han cedit en dipòsit a museus d’arreu del món. Tot i ser, per motius obvis, l’any 2020 un mal any, les següents xifres ens permeten reconciliar-nos amb l’art en majúscules: el 61 % de les obres venudes en les subhastes d’arreu del món foren pintures, el 25 % dibuixos i el 8 % escultures; el 41 % de les vendes s’emmarcaren en l’art modern, el 25 % en l’art de postguerra, l’11 % pertanyen als antics mestres i el 16 % a l’art contemporani; el 92 % de les vendes mundials en subhasta van ser inferiors als vint mil euros, quantitat aquesta que és alhora la mitjana del preu de les obres venudes (Artprice. Annual report 2020).\nPablo Picasso, Alexander Calder, David Hockney, René Magritte, Andrea Mantegna, Mark Rothko, Gerhard Ritcher, George Mathieu, George De La Tour, Giovanni Battista Tiepolo, Rembrandt o Joan Miró són alguns dels artistes (aquests sí que mereixen aquest qualificatiu) que més interès han despertat en el mercat durant l’any 2020 i que continuen, malgrat tot, escrivint la història de l’art universal, al marge de modes, especulacions financeres i l’intent de reduir-ho tot a un producte de consum.\nGrup Menorca i l’informalisme\ndomingo, marzo 14th, 2021\nUn 7 de març de fa cinquanta-set anys, el 1963, es fundà a l’illa el Grup Menorca, el primer grup d’art d’avantguarda en la història de l’art illenc. Els seus promotors, Arnulf Björnal, Ton Orth, Cornelis Rijk van Ravens, Jons Jansen i Jaume Ribalaiga revolucionaren una concepció de l’art que havia estat tradicionalment lligada a l’impressionisme i a l’academicisme. En el seu manifest fundacional es referien a Menorca com un «Jardí de Meditació» inspirat en la natura. Per a expressar-ho plàsticament recorreran als llenguatges artístics propers a l’informalisme, l’expressionisme abstracte i al primitivisme del grup CoBrA.\nCornelis Rijk van Ravens (Schiedam, 1936)\nEl primer, l’informalisme, havia nascut arran del drama de la Segona Guerra Mundial i del corrent filosòfic de l’existencialisme. El sentit de l’existència, l’angoixa, la por, la crítica a una societat estandarditzada i a l’anonimat de l’individu, i el fracàs de la civilització occidental a causa de les dues grans guerres abocaren nombrosos artistes a posar la mirada en el més humil, la matèria. Deixar que la matèria s’expressi per ella mateixa s’entenia com un retorn a l’origen, al magma original i primordial. Alhora, la matèria esdevenia un vehicle per a la contemplació mística. Si bé es tractà d’un moviment paneuropeu, amb exponents de la talla de Jean Fautrier, Wols o George Mathieu, a Espanya tingué un fort arrelament i la figura d’Antoni Tàpies en fou la més destacada.\nJean Fautrier (París, 1898 – Châtenay-Malabry, 1964)\nL’interès per la matèria, per l’informe, no nasqué però en els anys cinquanta. Antoni Tàpies trobà en una obra del Bodhidarma, Contemplació del mur a Mahayana, un antecedent valuós on ja es tracta el mur com a suport o mitjà per induir pensaments i emocions. El filòsof Edmund Burke, al segle XVIII, establí com a categoria estètica el sublim, quan el dolor i la por poden ser font de plaer estètic (sempre que no constitueixin una amenaça real, és clar). Amb el sublim, el plaer estètic és alliberat de la funcionalitat de l’objecte i així reconeixem el misticisme dels objectes pintats per pintors barrocs espanyols com Zurbarán o Ribera i italians com Caravaggio, molt allunyats d’aquells que representaren els pintors holandesos, subjectes a l’anècdota i el pintoresquisme.\nFrancisco de Zurbaran. 1650. Bodegó\nJa en el segle XIX el pintor realista Gustave Courbet posà l’èmfasi en la fisicitat dels objectes, en les textures, lluminositat i brillantor, interès considerat llavors pels seus coetanis com a groller i de mal gust. Manuela Mena, conservadora del Museu del Prado, ha relacionat l’informalisme amb la pintura de Goya Ca enterrat a l’arena, en què el pintor dona tot el protagonisme al gruix del pigment i a les seves qualitats terroses. També la fotografia va cercar les qualitats expressives de la matèria a principi del segle XX. Eugène Atget i Brassaï retrataren murs, com també ho fa Jean Macalpine, artista contemporània que exposa les seves fotografies a la capella de Gràcia d’Alaior fins al 4 d’abril en el marc de l’exposició «7 pecats capitals».\nJean Macalpine, 2018. Summer heat. 79 x 119. Fotografia digital\nAlguns autors opinen que es poden trobar antecedents de l’informalisme en el surrealisme en tant que aquest corrent artístic utilitza l’automatisme psíquic com a via de coneixement. Altres en troben en el dadaisme, amb la seva negació i corrosió de la realitat.\nEls integrants del Grup Menorca trobaren a l’illa un jardí de meditació, on el paisatge, la vegetació i especialment la geologia inspirà les seves creacions. Els valors plàstics de l’orografia i les roques de l’illa han estat reconeguts després per molts altres artistes, com Toni Vidal, Paco Fiol i Laetitia Lara. En la pedra, la cosa més humil, símbol de fortalesa i unitat, també hi podem trobar bellesa.


CURSA D'ENTITATS 12 DE JULIOL\nClub Btt Montblanc » Btt Montblanc » Altres Sortidas » CURSA D'ENTITATS 12 DE JULIOL\n1 CURSA D'ENTITATS 12 DE JULIOL el Dv 30 Maig 2014, 20:28\nEn motiu de el 20ª Aniversari de el Club Atletic Montblanc , i com cada 5 anys , es torna a organitzar la cursa nocturna per relleus el dissabte 12 de Juliol.\nCom a entitat , estaria be correr aquesta cursa , els equips han de ser de quatre persones , i no tenim limit de numero de equips , per tant , obrim aquest forum per apuntar nos. Tots els interesats en participar ens apuntem i despres ja farem equips, ok?\n2 Re: CURSA D'ENTITATS 12 DE JULIOL el Ds 31 Maig 2014, 23:35\n3 Re: CURSA D'ENTITATS 12 DE JULIOL el Dg 01 Jun 2014, 14:40\nJo també m'apunto. A corre que hi falta gent\n4 Re: CURSA D'ENTITATS 12 DE JULIOL el Dg 01 Jun 2014, 16:02\n5 Re: CURSA D'ENTITATS 12 DE JULIOL el Dl 09 Jun 2014, 23:19\nUn altre. (Però a l'equip del xino-xano)\n6 Re: CURSA D'ENTITATS 12 DE JULIOL el Dg 29 Jun 2014, 13:09\nAl final no hi podré ser. Ens ha sortit un imprevist i aquest cap de setmana estarem a fora.\n7 Re: CURSA D'ENTITATS 12 DE JULIOL el Dl 30 Jun 2014, 22:18\nEl jordi junior també vol correr.\nA veure si podem fer 2 equips de velocípedos.\n8 Re: CURSA D'ENTITATS 12 DE JULIOL el Dt 01 Jul 2014, 15:35\nAixò ja es aqui !! necesitem tres corredors mes per fer un segon equip, vinga qui mes s'anima??\nPer cert , a finalitzar la prova sopar popular per totes els participants i després l’Orquestra Mitjanit, que torna a la vila després d’alguns anys, i dels millors DJ locals.\nVinga qui mes s'apunta\n9 Re: CURSA D'ENTITATS 12 DE JULIOL el Dt 01 Jul 2014, 23:32\nsi falta gent L'Oriol correrà amb nosaltres, solsament falten dos, de totes maneres si ens fa falta algun velociraptor ja el fitxarem del club atlètic, de totes maneres si fosim del club molt millor, i desprès a ballar i despres duató infantil etc etc això ja no es pot parà.\n10 Re: CURSA D'ENTITATS 12 DE JULIOL el Dj 03 Jul 2014, 20:46\nEl Marc i l'Andres també vindran, així podem fer un equip junior del btt montblanc\nPer cert es té que fer inscripció?\n11 Re: CURSA D'ENTITATS 12 DE JULIOL el Dj 03 Jul 2014, 21:03\nAndres escrigué: El Marc i l'Andres també vindran, així podem fer un equip junior del btt montblanc\nsi , les actualitzo jo mataiex ara amb el Club Atletic!\nDe moment Equips ;\nJoves Promeses BTT Montblanc\nJunior BTT Montblanc\nvinga qui mes vol vindre ???\n12 Re: CURSA D'ENTITATS 12 DE JULIOL el Dl 07 Jul 2014, 00:11\nRecordeu de ser a la plaça de sant Francesc entre les 19:00h i les 19:30h per tal de recollir el dorsal,\nfer les fotos i l'escalfament\n13 Re: CURSA D'ENTITATS 12 DE JULIOL el Dc 16 Jul 2014, 00:29\nUN PLAER COMPANYS!!!!\n14 Re: CURSA D'ENTITATS 12 DE JULIOL


Hung Anh Hotel Ciutat Ho Chi Minh Vietnam - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n35, Thep Moi Street,Tan Binh District, Tan Binh, Ciutat Ho Chi Minh, Vietnam - Veure al mapa\nSituat en el cor de Tan Binh, Hung Anh Hotel és un lloc ideal des d'on descobrir Ciutat Ho Chi Minh. L'hotel és a 4 Km del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Per opcions de turisme i atraccions locals, no es necessita anar enfora ja que l'hotel gaudeix proximitat a Carrer Hoang Hoa Tham, Centre Intl d'Exposicions i ConvencionsHCMC, Centre de Convencions i Exposicions Tan Binh.\nEl Hung Anh Hotel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcacotxes, aparcament de cotxes, servei d'habitacions per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), aire condicionat, escriptori per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Hung Anh Hotel.\nTots els tipus de viatgers (23) Viatger de Negocis (4) Parelles (6) Viatgers en solitari (9) Famílies amb infants petits (2) Grups (2)\nTots els tipus de viatgers (46) Parelles (19) Viatgers en solitari (14) Famílies amb infants petits (7) Famílies amb infants grans (1) Grups (6)


El porquet de Sant Antoni: Obrigado\nAvui fa just un mes, en aquestes mateixes hores, el Barça guanyava la seva quarta Copa d'Europa. Avui encara tinc alienacions en l'espai-temps que, de tant en tant, m'abdueixen cap a les grades de Wembley cridant i saltant amb cada gol blaugrana...\nAvui l'home que ens va donar la segona Copa d'Europa, l'any 2006 a París, ha anunciat que es retira del futbol. Avui m'han vingut al cap les abraçades, crits, salts, cadires al terra, pèrdua de la noció de la realitat, bogeria, trencadissa involuntària de gots i ampolles, ulls fora d'òrbita, histèria i ulleres volant que va ocasionar, en el bar en que estàvem, aquell gol de dubtosa definició estètica però de record inesborrable. Grandiós!\nPrefereixo celebrar i commemorar aquests bons records, crec, per intentar no pensar massa en altres commemoracions com la de que, precisament avui també fa un any, l'Estatut de Catalunya es va veure dolorosament castrat a les Espanyes (sanat en dirien alguns), sense anestèsia i amb una estrebada de fil de pescar. I seguim igual i qui dia passa any empeny.\nAra podria posar una foto meva, com la del Belletti, plorant, però no d'alegria com ell, que ho faria de ràbia continguda i tristesa resignada... això sí, enfundat amb la samarreta blaugrana...\nSerà cert que el futbol és l'opi del poble.\nVolta porcina feta per El porquet a 20:18\nTipus de volta porcina: Porquet culer, Porquet emprenyat, Porquet íntim, Porquet polític, Porquet reporter\nElfreelang 28 de juny de 2011 a les 21:00\nMuito obrigado Beletti tens raó val més no recordar la sentencia de l'estatut castrat i capolat per un T Constitucional que era ell mateix força anticonstitucional ens cal més opi o despertar i declarar-nos en insurgent rebel·lió contra el poder que ens oprimeix !!!!\nCarme 28 de juny de 2011 a les 21:45\nElfri... que puc dir després de tu? signo a sota!\nXeXu 28 de juny de 2011 a les 22:12\nMira que era dolent el tio! No li recordo res destacable, tret del seu gol a la final de París. Per això ha passat a la història, i es va guanyar un any de renovació que ningú pensava oferir-li. Però ben mirat, va fer el que calia, quan calia, no cal que fes res més, tampoc no el recordarem per res més. Així que gràcies per la flor al cul que va tenir, i passi-ho bé.\ngarbi24 28 de juny de 2011 a les 23:32\nja ho pots ben dir....millor recordar el que ens és bo que el que ens fa patir\nAssumpta 28 de juny de 2011 a les 23:43\nMagnífic post, PORQUET... Bona reflexió, molt bon record el primer (quina alegria, Belleti!! gràcies!!) i molta, molta, molta ràbia per la segona part...\nAssumpta 29 de juny de 2011 a les 0:14\naquí i també, amb molta força aquí!!\nEi... i si fem tots un post el dia 10 de juliol amb imatges, records, sensacions... el que sigui, que faci reviure de nou l'esperit del 10 de juliol? Jo el faré!!\nEl porquet 29 de juny de 2011 a les 7:22\nELFREELANG: Després d'aquesta declaració de principis ferms expressats amb aquesta convicció poca cosa més puc afegir. Gràcies Elfri, si bona part dels catalans tinguéssim aquesta empenta...\nEn fi, el que sí que afegiré és un record per en King Henrik, el Henrik Larsson, l'home de les dues passades de gol en aquella final!\nCARME: Signatura recollida! Espectacular l'Elfreelang eh?\nXEXU: Ahir vaig sentir que va ser el seu únic gol oficial en les tres temporades que va estar al Barça... Genial, fantàstic, no li demano pas res més. Va ser en el lloc precís, en el moment precís per a fer una centrada que va acabar en gol!\nI per cert, com ja he comentat més amunt, un gran i grandiós record per en Henrik Larsson, l'home de les passades de gol de la final. Va sortir a la segona part i jo diria que, en molt bona part gràcies a ell, vam guanyar aquella final. Especialment en aquest segon gol mireu la castanya de passada que li fan, que anava fora, i com ell la lluita per a controlar-la. D'aquí va sortir l'assistència de gol. I l'assistència de gol a l'Eto'o en el primer és de mestre, suau, precisa i directa!\nGARBI24: És aquella tàctica felina de llepar-se les ferides... i ara que ve l'estiu prefereixo pensar en positiu, vés!\nASSUMPTA: Gràcies per les floretes i pels vídeos! He vibrat amb els dos, sens dubte.\nJa tinc el 10J al cap, i tant que en faré un post, per a no res, però el faré. Em fa molta i molta ràbia (i indignació) veure com es pot menysprear un milió de persones que surten a manifestar-se pacíficament. És vergonyós i d'un nivell democràtic baixíssim.\nAlyebard 29 de juny de 2011 a les 12:04\nJo m'apunto a la proposta! Remember 10-J\nGuspira 29 de juny de 2011 a les 12:24\nJo, com que de futbol no n'entenc i a més el Belletti aquest es tapa la cara a la foto i tampoc puc dir si realment és bello... doncs m'abstinc de comentar aquesta part.\nI si la ignorància m'ha fet callar a la primera part, la ràbia, no em deixa parlar a la segona...\nQue tinguis un bon dia, Porcky!\nGotham 29 de juny de 2011 a les 15:22\nQuin contrast de notícies per recordar.\nVal més quedar-se amb la primera, i amb la magnífica foto de Belletti. De la segona part... millor ni parlar-ne.\nEl porquet 29 de juny de 2011 a les 19:09\nALYEBARD: Quedes apuntat a la llista! Almenys viurem de nostàlgia...\nGUSPIRA: És greu no saber quina cara té en Juliano Belletti!! Un tio que ha plorat amb la samarreta del Barça!\nI si la ràbia et priva de parlar, ho podem deixar per als mestres:\n"Que no em sap cap greu dur la boca tancada, sou vosaltres qui heu fet del silenci paraules"\nGOTHAM: Potser sí que m'he passat amb els contrastos... bé, d'això en diuen ser un eclèctic ara!\nQuedem-nos amb la primera, però un dia haurem d'afrontar la segona.\nJpmerch 29 de juny de 2011 a les 20:11\nEl TC no és l'autor del castrament del vostre Estatut, és només l'eina que han fet servir els veritables responsables, uns per acció i els altres per omissió, o millor dit per engany.\nAris 29 de juny de 2011 a les 20:48\nobrigado, Mourinho, porque?\nEl porquet 29 de juny de 2011 a les 21:54\nJPMERCH: Tu ho has dit perfectament! Allà tenen el poder, la maquinària de l'Estat que utilitza una eina o altra, la que convingui en cada moment, per anar segant de socarrel qualsevol cosa que no faci tuf d'Espanya i espanyolitat.\nAquí tenim l'estupidesa dels babaus, que ens deixem engalipar, manipular, enganyar i ultratjar.\nARIS: Ooooh, molt bona! No hi havia caigut jo! Suposo que deu pensar que aquesta tampoc ens la mereixem... pobre pallasset.\nDeric 29 de juny de 2011 a les 23:48\nEl porquet 30 de juny de 2011 a les 9:35\nDERIC: Gràcies Juliano Haus, moltes gràcies...i gràcies a tu per passar per aquest racó!\nSr. Tinc 30 de juny de 2011 a les 22:06\nJo em quedo amb el Sylvinho: el primer brasiler del Barça que va apendre català: era per lligar el tema Champions amb la política, ehem...\nEl porquet 1 de juliol de 2011 a les 16:41\nSR.TINC: Aquell frontal de dents segur que l'ajudava a pronunciar el so xeix i les dobles L. Bon paio aquest Sylvinho!\nAssumpta 2 de juliol de 2011 a les 1:27\nTé, PORQUET, et faig un altre regal... clica aquí :-))\nEl porquet 2 de juliol de 2011 a les 21:01\nASSUMPTA: Es-pec-ta-cu-lar!!! Moltes gràcies Assumpta... no recordava aquest moment de pell de gallina de Silvinho.... quin crack!


Massatge Eròtic - Massatge Yoni i Lingam - Gerard Ribó\nHome / Massatge Eròtic\nMassatge Eròtic aplicat al Tantra\nPermet-obrir-te al plaer i noves sensacions a través del massatge eròtic. Una fusió de Tantra i erotisme. El tantra aporta al massatge eròtic les tècniques i coneixement per entendre i moure l’energia sexual. L’erotisme i sensualitat fan que s’intensifiqui la quantitat d’energia i les sensacions que es flueixen, amb un bon massatgista masculí.\nVIDEO MASSATGE ERÒTIC PER A DONES\nEl massatge cos a cos (body to body), l’estimulació de diferents zones erògenes en el teu cos, les postures tàntriques, el massatge de yoni i la màgia de la sessió et portaran per un camí de suavitat i intensitat, relaxació i excitació, un sèrie de cims orgàsmiques amb les que el teu cos arribarà estats de èxtasi desconeguts.\nEl massatge eròtic és perfecte per a persones que desitgen connectar o re-connectar amb el plaer. No importa si ets home dona o parella, l’experiència del massatge íntim per a dones és una cosa personal, que tots podem gaudir. Hem nascut amb la capacitat i el dret a gaudir de la vida, i el massatge és una excel·lent manera de fer-ho.\nEl massatge eròtic per a homes és un massatge sensual home a home, una combinació de tantra gai i erotisme. He format a diversos massatgistes gai en els cursos de massatge eròtic que dono a Barcelona i altres ciutats, pots gaudir d’un massatge gai amb algun d’ells. Estic orgullós del nivell que molts dels meus alumnes han aconseguit implicant-se a fons en els tallers de massatge tàntric en què aprendre tantra per a homes. i el plaer masculí.\nMASSATGE ERÒTIC PER PARELLES\nSi t’has iniciat en el massatge tantra per a dones i estàs en un procés de creixement personal, si desitges continuar explorant aquest camí, el massatge eròtic no és incompatible. Al contrari, es pot complementar perfectament. De la mateixa manera, si et inicies en el massatge eròtic, i es desperta en tu la curiositat de saber que més hi ha, ho pots combinar amb el massatge tàntric i altres pràctiques de tantra més avançades.\nMASSATGISTA MASCULÍ PER A DONES HOMES I PARELLES\nHi ha tres tipus de massatge tàntric:\nMassatge eròtic per a dones. Inclou massatge Ioni, massatge de punt G i pot produir ejaculació femenina o massatge squirting.\nMassatge eròtic per a parelles. Per separat, o junts. Amb mi, o també podeu comptar amb una de les massatgistes que he format en massatge eròtic i tàntric.\nMassatge eròtic per a homes. Inclou massatge Lingam i prostàtic si ho desitja (punt G masculí). Excel·lent per millorar el control de l’ejaculació precoç. Si vols el massatge lingam amb una massatgista, pots demanar amb alguna de les massatgistes que he format en massatge eròtic.\nA més del massatge sensual per a dones, també pots realitzar algun taller de Tantra o altres rituals de sexe tàntrik més avançats. Els cursos tantra i rituals són massatge tàntric per a parelles o individuals. Però periòdicament organitzo per a grups, si esteu interessats escriviu per mantenir-vos informats.\nON TROBO EL MEU MASSATGE ERÒTIC?\nLa sessió pot ser amb mi o amb una de les massatgistes que he format en massatge eròtic i massatge tàntric al llarg dels anys que porto impartint cursos tantra\nAtenc al meu apartament privat i em desplaço a hotel o domicili. Si estàs interessada en reservar un massatge eròtic per a dones, o en una altra de les ciutats que visito, no dubtis a contactar amb mi com a massatgista masculí a Barcelona o altres ciutats.\nMassatge eròtic a Barcelona\nMassatge eròtic a Mallorca\nMassatge eròtic a València\nMassatge eròtic a Eivissa


AMICS UAB-Berta Gutierrez\nInici > > Berta Gutierrez\nLa Berta Gutiérrez va néixer el gener de 1942 a León, i vint-i-cinc anys després va decidir fer les oposicions de professora de secundària a San Sebastian, on va estar treballant durant dos anys.\nEl 1969 va demanar un permís d'estudis per fer una tesi doctoral a Barcelona, el que havia de durar només un any es va allargar, ja que, tot i no poder acabar la tesi doctoral, va començar a treballar en el projecte de l'ICE. Eren els anys de la reforma educativa, i la Universitat Autònoma de Barcelona acabava de néixer. L'Institut de Ciències de l'Educació es va crear com a centre experimental pilot per ajudar a crear els nous plans de "COU", tot i que la reforma educativa ja estava tancada. En aquell moment el president de l'ICE va formar un grup molt exclusiu de progressistes per tirar endavant el projecte.\nL'any 1972 va rebre una beca del banc mundial per professionals per anar a estudiar a França, li interessa la semiòtica i la imatge, i els nous mitjans audiovisuals. A l'acabar el curs el 1973 va tornar a l'ICE de Sant Pau, on la van agafar pel departament de formació de professorat i circuit tancat de l'Autònoma, allà feia de tècnica de programació i ensenyava micoteaching.\nEl 3r director de l'ICE, Josep Grifols, la va anomenar directora adjunta, i un temps més tard, del 1980 al 1987 va ser ella la directora d'aquesta institució. Allà va fer molts projectes educatius, però els més destacables van ser la revista de les ciències, i els cursos de reciclatge de mestres del català, dels quals està molt orgullosa. Va estar vinculada amb l'autònoma durant catorze anys. Després de ser la directora de l'ICE va ser l'encarregada de postgraduats de la Comissió Europea. I més tard va treballar a l'ajuntament de Barcelona com a secretaria del consell municipal de benestar social.\nFinalment es va jubilar amb 65 anys al 2007.\nBerta Gutiérrez - Amic dels Amics - Festa AmicsUAB 2021 - Resum\nBerta Gutiérrez - Amic dels Amics - Festa AmicsUAB 2021 - Entrevista Completa


Una matinada fresca.... - BMW Motorrad Club Catalunya\n05 Gen Una matinada fresca….\nUna matinada fresca, trumlailà, quina fresca hi feia….. lalallalallalala\nDoncs sí, ben fresca i ben solejada. Un matí amb 25 amics rodant per carreteres catalanes.\nEl dissabte ens hem trobat a Mataró. per començar la primera Sortida Exprés del 2020. La primera de l’any amb moltes i bones notícies: noves motos per en Lluis i l’Aurea,\nels recents estrenats socis Ester, Kim i Pedro\ni nous companys de ruta: Anna, Jose i Xavi.\nEl dia prometia: una bona colla d’amics, sol, poca boira, temperatures temperades i cel sense ni un núvol. A les 9.30 engegem les nostres BMWs\ni anem cap a Sant Celoni on agafem la Carretera que ens porta cap al Montseny i Seva. Zones ombrívoles per anar amb cura però molt segures.\nDes d’allà cap a Moià a 2ºC!!!!!!!!!!!!! però ben equipats cap problema. Si no pregunteu als que portaven armilles calefactables, anaven com un “torronets”.\nContinuem cap a l’Estany, Prat de Lluçanés per arribar a esmorzar a Avià a on hem esmorzat de pel.lícula: trinxat, esparracada de botifarra negra, amanides, xai, botifarres, …. bé que de dinar a casa… poca cosa.\nI una colla hem fet l’última parada pel cafetó!!!\nHa estat un dia fantàstic, i fantàstica la companyia!! Gràcies Lluis Alcobé per aquest vídeo resum d’un matí genial i a l’Anna Estapé per les filmacions en ruta.


L’aigua no ha de bullir mai – Teteria Índia\nPublicat per teteriaindia el 9 Abril, 2017 9 Abril, 2017\nHi ha moltes teories sobre les qualitats que ha de tenir l’aigua que utilitzem per preparar un bon te, però en el que sí que hi ha consens és en que hem de procurar utilitzar una aigua amb molt d’oxigen, ja que és senyal del bon estat d’aquesta. A partir d’aquí, segons l’hàbitat on ens trobem la podrem aconseguir d’un lloc o d’un altre.\nEl xinès Lu Yu (S.VIII dC), conegut com «El sant patró del te», escriptor del primer llibre conegut del te (Cha Ching) també anomenat el «Llibre sagrat del te», amb influències de la filosofia zen, deia que la millor aigua per a preparar un te és la que prové d’un brollador natural, ja que conté més oxigen. Per la majoria de nosaltres però, és difícil accedir a un brollador natural cada vegada que vulguem un te, així que utilitzarem aigua mineral o de la corrent filtrada.\nAixò en quant a la qualitat de l’aigua, però el que ja no està tant clar és el mite de que l’aigua no ha d’arribar al punt d’ebullició perquè perdria l’oxigen dissolt a l’aigua. El cert és que l’oxigen dissolt s’allibera a temperatures molt inferiors a la del punt d’ebullició. De fet, ja als 40ºC la presència d’oxigen a l’aigua guarda poca diferència amb la quantitat d’oxigen del punt d’ebullició, o amb la de les temperatures que oscil·len en la preparació del te (entre 60 i 90ºC). El que sí que ens mostra la corba de solubilitat és que es perd molt més oxigen si mantenim l’ebullició durant una estona perllongada. Per tant és acceptable pensar que la manera òptima és, un cop arribada la temperatura adequada de cada te, retirar l’aigua del foc immediatament.\nCal dir però, que en el cas d’haver d’utilitzar aigües dures (calcària – superior a 120 mg CaCO3/litre), és desitjable filtrar-la, fer-la bullir per eliminar bacteris i deixar-la reposar perquè els minerals es precipitin.\nEn qualsevol cas, hagi bullit o no l’aigua, el més important és que en el moment de posar l’aigua al te, aquesta mai ha d’estar bullint. Sempre ha d’estar a la temperatura adequada de cada tipus de te, per tal de no fer malbé les fulles.\nTe Blanc (de 60 a 80ªC)\nTe Verd i Groc (de 70 a 85ªC)\nTe Oolong (de 75 a 90ªC)\nTe Pu-erh i te Negre (de 80 a 90ªC)\nA la Teteria Índia, disposem d’aigua osmotitzada, que ens garanteix la composició química perfecta per al consum humà, i a l’hora d’escalfar-la utilitzem un bullidor digital que ens permet escalfar l’aigua a la temperatura desitjada.\nEntrada prèvia Aquest any, terrassa i art\nEntrada següent Diari d’una teïnita (Cap.5)


ExercicisEstil de vida\nfa 3 anys by Gemma Calmet • 2 min read\nNo hi ha una sola persona al món que tingui totes les respostes. Ningú.\nEl científic més intel·ligent del món, el savi més savi, aquell que s'ha llegit un munt de llibres de tots els camps i que ha viatjat molt... cap d'aquests té les respostes a tot. Ep!, ni les necessita.\nUna persona que considerem genial en un aspecte pot ser una absoluta patata en un altre, exemple: el Messi fent discursos, l'Obama cuinant o el qui tu vulguis fent una cosa que està fora del seu camp d'expertesa. Totes les persones del món podem saber-ne molt del nostre camp, però no ho saben tot. (i repeteixo: ni falta que ens fa!)\nPer exemple: Segurament si haguessis d'explicar la tecnologia darrere aquest blog, no podies, bé, jo no puc, però això no t'impedeix llegir-lo i a mi escriure'l ;) Doncs el mateix amb qualsevol camp de la vida. Que no cal ser un expert en Shakespeare per anar al teatre ni compositor per gaudir d'un concert!, cal que coneguem el que necessitem i ja serem "expertes" en el que ens apassioni.\nQue no tingui stotes les respostes està bé. De fet que tinguessis totes les respostes seria un indicador de que "quelcom no va bé".\nQuan no sabem alguna cosa, la pregunta és: la volem aprendre?, d'acord: ale!, ja tenim un pla pel cap de setmana, que no la volem aprendre, doncs "adiós muy buenas". No saber quelcom sols significa que en aquell camp no hi hem dedicat temps... el que compta és a quins camps hem dedicat el temps de la nostra vida.\nNo t'atabalis si no tens una resposta concreta a un camp específic. No significa res, no necessites saber-ho tot! No necessites "tenir-ho tot controlat". El que necessites és saber a què vols dedicar el temps de la teva vida.\nPer això avui comparteixo 3 preguntes:\nQuè estaves fent l'última vegada que et vas sentir realitzada?\nQuin tipus d'activitats fas quan et passa el temps volant?\nI la de conclusió:\nQuè diries que diuen aquestes respostes de tu i les teves prioritats?\nEn paraules del físic teòric i guanyador del Premi Nobel Richard Feynman (en una traducció meva una mica de "mínims"):\n"Enamora't d'alguna activitat i fes-la! Ningú no sap de què va la vida, i no importa. Exploreu el món. Gairebé tot és realment interessant si ho fem prou profundament. Treballa tant i com vulguis sobre les coses que més t'agradin fer.\n8 actituds que ens ajuden en qualsevol situació


Cap Vermell - Documentació Gabellina i Oriental (31) Els Somnis del Tren a Capdepera (1923)\nDocumentació Gabellina i Oriental (31) Els Somnis del Tren a Capdepera (1923)\nDocumentació Gabellina i Oriental (31)\nLocomotora Artà. Arxiu Antoni Flaquer Coix.\nEls somnis sempre han format part dels gabellins; hi ha hagut somnis de tota mena, com el de Paradella, que ens ha acompanyat, ens ha ajudat a tirar endavant i ens ha obert un passadís cap a l’altra banda de l’espai, on hi tenim estada per una temporada mentre recuperam forces per a pujar a les altes muntanyes de la vida terrenal.\nTots els somnis estan oberts a la imaginació, tots són nostrus, tots són imprescindibles per a poder ser un mateix, i tots ens dibuixen un horitzó que no cada dia és el mateix, però que sempre és llunyà, i precisament per això hi volem anar.\nAntigament, els somnis sortien en barca, a cercar les illes mòbils, per exemple. Una barca petita, un parell de rems, tal vegada una vela llatina, i la mar obria vies de coneixement, encara que sovint també eren d’aigu. Però malgrat tot, les illes mòbils varen omplir molts buits i ens feren més forts i perseverants, i ens ensenyaren a conformar-nos amb poc, tan sols amb una visió, amb una visió que valia tot un món, amb una visió que ens retornava la pau interior i omplia algunes parts del cervell d’aquella claredat que ens acosta a la il·luminació.\nUf! El somnis també han viatjat en tren: viatges fantàstics que duraven hores i hores només amb una tallada de síndria per menjar i converses eternes sobre quan arribaríem a qualque part. El tren ens acostava a Capdepera, però amb aturada a Artà. El veia com un estel fugaç que anava en direcció a l’amor, mentre jo estava tancat en una gàbia que no em deixava volar. Però volava amb el tren!\nPortada de Llevant i fotografia de l’estació d’Artà.\nEl tren va arribar a Artà amb una locomotora anomenada Palma el 21 de maig de 1921 i la línia no s’inaugurà oficialment fins el 16 de juny amb una gran festa i un número especial de la revista artanenca Llevant (que podeu llegir sencera clicant aquí). L’artífex d’aquest «gran» esdeveniment fou el banquer i empresari Rafel Blanes Tolosa (1878-1975) i per això és fill il·lustre d’Artà.\nPerò el tren es va aturar a Artà, precisament, i va seguir en funcionament fins el 1977. El 2009 es varen iniciar les obres per tal de fer la reobertura de línia Manacor-Artà, però un govern desaprensiu va fulminar les obres perquè, sembla, que el tren era el símbol dels nostrus somnis i els nostrus somnis «sembla» que no es poden tolerar.\nDes de llavors, des de 1921, corre una llegenda que diu que el tren arribarà qualque dia a Capdepera, i també a Cala Rajada. Per motius diversus, el tren transporta somnis, però ell mateix també és un somni que fa gairebé un segle que ens persegueix i ens esperona. El tren també és una lliçó que hem d’aprendre: als nostrus païsus és molt difícil fer projectes a llarg termini perquè les batalles fratricides i inútils ho tuden tot, a vegades...\nUn dels mapes dels somnis.\nI el document que presentam avui ens ha donat peu a parlar de tot això: dels somnis, dels trens, de les batalles fratricides que, a voltes, ens menen cap el no-res. Es tracta d’un article anònim publicat a Foch y Fum el 9 de març de 1923 on se’ns vaticina que el tren arribarà qualque dia, o no, a Capdepera, i ho farà per la porta gran, travessant un túnel que anirà per davall el Castell, el nostru famós castell, que també diu la llegenda està connectat, d’una manera o altra, amb la part continental del nostru país per uns túnels que no els ha fet l’homu, sinó forces naturals molt superiors.\nSembla que primer havia de tenir parada a Vila Roja, però, per aquesta mena de rivalitat entre la part de Ponent (Sant Joan) i la part de Llevant (Sant Jaume) del poble, l’autor de l’escrit va decidir que la part de Vila Nova era més moderna i dinàmica i es mereixia amb escreix aquest gran esdeveniment.\nSón les rivalitas de poble! O entre els pobles veïnats! En aquest cas, entre Vila Nova i Vila Roja, i també potser per això tal vegada el mateix autor dos mesos abans, el 5 de gener de 1923 es demanava: «¿Com es que Vila Rotje comprén es 10 per 100 d’es número d’es Foch y Fum, mentres que Vilanova comprén es 90 per 100?», escrit, evidentment, d’aquella manera! La resposta ens la dóna ell mateix: «sols dirém que el barrio de Llevant de continuá p’el camí que hán emprés ben pronta podrá serví de miray a n’es barrio de Ponent».\nEs tracta de l’aire i la terra, el foc i l’aigu, tots els elements de la vida que ens empenyam en separar, quan sabem, o hauríem de saber, que són un tot: el foc, l’aigu, la terra, l’aire, Vila Roja i Vila Nova, formen part de noltrus o noltrus formam part d’ells, de tots aquests elements que són la vida i que mai de mais podem dir que ens són aliens. Perquè, si ho feim, ens equivocam i no anam cap a l’essència.\nPerò potser tampoc no cal agafar-s’ho tot al peu de la lletra. També hi ha l’humor, saber riure’s de noltrus mateixus! Això també ens dóna força i ens col·loca en el lloc de partida per a iniciar, o acabar, aquest gran viatge que és la vida.\nEs Vila-Rotjés o sien es d’es barrio de Ponent, aquesta vegada s’han pensat tocá amb un dit el Cel. Están d’enhorabona. Entre el tren amb estació de parada. ¡Y tan parats com quedaréu! Entre ses ubertures próximes d’es nous carrechs. ¡Y tan carregats com vos voréu! Amb so Matadero, per quant será sa vostra mort. Y sa nova plassa de pesá porchs (¡Uey! alto aquí. Mos referim a n’es tocinos que pesám p’els cataláns; perque axó d’els porchs ni há de moltes classes, peró prou que estám al corrent). Pues sa pensen tocá amb un dit al Cel y axó que les falta una partida grosse de metros per arribá a n’es nivell d’el centro de la població, cosa que no lograrán may, per cuant ni siquiera se vorán a s’altura de Vila-Nova, o sía es barrio de Llevant, ni materialment, físicament, ni moralment, eso es; moralment no hen porém tractá perque sería gros, y mes gros que ses eleccións próximes de diputats si es que no retiren alguns d’ells es capritcho pronosticat, lo milló que podrían fé, antes que imitá el papé d’en Palou de Sa Pobla. Puesto que no porém allargá sols dirém que el barrio de Llevant de continuá p’el camí que hán emprés ben pronta podrá serví de miray a n’es barrio de Ponent.\nFísicament no importa averiguá els casos de enfermedad per conservá la salud y poré allargá la vida, basta que els vecíns al Horizonte, contemplant el mar, la Isla de Menorca, aquestes montañes, y mentres contemplau el panorama, ja sentiu el corn, que vos avisa l’arribada d’els covos d’el peix fresch y viu, perque poguéu triá. Encare recordám les paraules d’una peixatera cuant deya: en pendre es barrio de Ponent ja m’agafa una terciana ¿vos creis que tant poch vol di aquesta frase? Y en cuant a sa carn, se podrá sacrificá a n’es barrio de Ponent, però se vendrá p’es barrio de Llevant, ja heu digue aquell sábi ¡Pobres de pobres! per cuant no heu pogut sostení may un café perque tots es heu han provat, han tengut que havé de tancá, un poch antes de quebrá. En canvi a n’es Llevant, de cada dia veis que s’obrin cafés y tots van progresant, hasta tal punt, que es de mes avall d’el carré del Centro, no quedará mes remey, que d’ampliá es local en so fi de poré doná cabuda a n’els seus parroquians.\nEn cuant a s’estació d’el tren, ja hen parlarém un altre dia, pues no l’han de fé per are, ni per suare, ni per llavonses; y en cas de voreró, la voréu construhí a n’es barrio de Llevant, o sía a la surtida del Túnel que se ferá, qui pasará per devall el Castell, y prou, un altre dia ja vos dirém a n’es costat de quines cases se ferá l’estació si es que s’arribi a construhí.\nFoch y Fum (9 març 1923), p. 2.


Treball Fi de Màster. Màster en Enginyeria de Camins, Canals i Ports\nNormativa de matriculació\nHorari, calendari i exàmens\n“Els Treballs Fi de Màster seran de caràcter professional, açò és, hauran d'incloure els documents propis d'un projecte de construcció (Documents Nº1 a 4: Memòria i Annexos, Plegue de Condicions, Plànols i Pressupost), podent dur-se a terme com TFM qualsevol que tinga per objecte competències pròpies de la titulació.\nEs recomana als alumnes que trien tema de TFM en el primer quadrimestre delº 2 Curs, a fi de disposar del temps suficient per al seu lliurament i defensa en alguna de les convocatòries oficials del curs en el qual es matriculen del TFM, posant-se en contacte amb el seu possible tutor com més prompte millor”\nQualsevol professor de la Universitat d'Alacant que impartisca docència en el Màster, podrà ser tutor de les propostes presentades per part dels alumnes.\nNormativa sobre els TFG/TFM en la Universitat d'Alacant\nReglament pel qual es regulen els TFG/TFM en l'Escola Politècnica Superior\nProtocol d'actuació durant l'exposició oral de TFG/TFM en l'Escola Politècnica Superior\nDocumentació a lliurar per l'alumnat\nNOVETAT: Amb motiu de les mesures de prevenció tomades per la pandèmia la defensa dels TFM s'efectuará de forma no presencial mitjançant un enllaç a una pàgina web de meet que en el seu moment s'indicará, no será necessaria el lliurament en paper, realitzant esta a través de la plataforma UAProject, quan realitzen la "sol.licitut de defensa" en aquesta plataforma poden comunicar qui es el tutor al e-mail j.gimenez@ua.es,\nNormativa per a l'ús de la Sala de Videoconferencies..\nPer a la lectura del TFM, el/l'alumne/a deu lliurar la següent documentació en format PDF a través de l'aplicació UAProject del Campus Virtual:\n1. Memòria del TFM. Especificacions d'estil:\nLlibre d'estil per a memòries de TFG/TFM de l'EPS.\n2. Resum del TFM. La seua extensió que no ha d'excedir les 500 paraules.\n3. La Declaració de Responsabilitat i Autoria del TFM haurà de marcar-se en l'aplicació UAProject durant el lliurament del TFM.\nAvaluació del Treballe Fi de Màster\nDocumentació per als/as Tutors/as\nAbans de l'avaluació del TFM, es requereix que el/la tutor/a coordinador/a aportació la següent documentació a través de l'aplicació UAProject en el Campus Virtual:\n1. Informe de los/as tutores/as del TFM.\n2. Proposta de Tribunal (amb data-hora-lloc). S'indica en "Observacions" en la Confirmació de la lectura del TFM. Veure indicacions en normativa, apartat "V. Dels tribunals d'avaluació de Treballs Fi de Grau/Màster ".\nFinalitzada l'avaluació del TFM, el/la secretari/a lliurarà la següent documentació en l'Oficina de Registre de l'edifici Politècnica I:\n1. Declaración de responsabilidad documental del TFM.


Holiday Home Currican 29 Roses Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHoliday Home Currican 29Empuriabrava, Roses, Espanya - Veure al mapaPuntuació dels comentaris3,3Basada en1comentariHoliday Home Currican 29Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotosPuntuació de la ubicació 5,0Veure al mapa5,0Ubicació\nSobre l'allotjament;DescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Empuriabrava, Holiday home El Currican I Empuriabrava és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Holiday home El Currican I Empuriabrava també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Empuriabrava. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia. L'ambient de Holiday home El Currican I Empuriabrava es reflexa en cada habitació. balcó/terrassa, aparell de televisió, nevera, renta vaixelles, plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Holiday home El Currican I Empuriabrava és una elecció inteligents per a viatgers a Empuriabrava, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióneverarenta vaixellesempolles d'aigua de cortesiaplat de dutxa estris de cuinarentadora Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésInformació útilEntrada/SortidaHorari d'entrada des de: 04:00 PMHorari d'entrada fins a: 07:00 PMHorari de sortida fins a: 10:00 AML'allotjamentNúmero de Identificación Fiscal: HUTG010850Nombre d'habitacions: 1Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interhome t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. En arribar, cal abonar un dipòsit de 500 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Número de llicència: HUTG010850Mostrar més


Wikiloc | Ruta FONTS DEL FLUVIÀ (per Bracons i la Serra de Llancers) -IBP 125- ****\nFONTS DEL FLUVIÀ (per Bracons i la Serra de Llancers) -IBP 125- ****\n5.670 415 0\nVista 1315 vegades, descarregada 33 vegades\nComencem la sortida a Joanetes, tot seguin la carretera del Coll de Bracons fins a l'alçada de Cal Santpare, on ens desviem a l'esquerra, per sobre de la casa, per anar pujar per una pista molt maca, però amb trossos dolents/difícils, fins a arribar al Coll de Bracons. Des d'aquest punt, seguirem les marques grogues que creuen tota la Serra de Llancers, fins a Pibernat. Uns centenars de metres direcció Falgars i de nou amunt. Agafem una pista que surt per la dreta i que en constant pujada ens portarà al Coll del Pedró (els últims metres a peu). Creuem el Coll i comencem la baixada just per l'altre caire. Baixada amb trams més o menys difícil fins a creuar un rierol a l'alçada de la casa de Porxiuges. Pujada suau fins a la cabana de la Faja. Aquí girem 180° per anar a buscar un corriol (maco) per anar a veure la Font Sorda (hi havia passat la Lletissonada el diumenge anterior). De la Font anem a la Plana de l'Àguila i cap a Fonts de la Faja o Fonts del Fluvià. Un cop al Moli de la Faja baixem pel dret, per la Creu de LLobi, fins a Falgars. Aquí s'hauria d'haver seguit el GR fins a Joanetes, però donada l'hora baixem per la pista dels Hostalets i per carretera a Joanetes per acabar la sortida.\n© de les fotos: XV\nMolt bonica la pujada cap al coll de Bracons, però en molt mal estat i molt molt dura (potser des que la vas fer tu no hi ha passat ningú mes!! ;)\nPer problemes tècnics hem girat cua Bracons baixant per la carretera...Tornarem per acabar-la (pujant per carretera fins a Bracons!!)\nPrimer de tot, gràcies per el missatge. La pujada, com be dius és dura i no crec que aquesta pista tingui gaire manteniment. Segur que cada vegada que plou es malmet una mica més.\nEn primor lloc, gràcies per el missatge. Tens raó quan dius que la pista és dura. De l'estat de conservació no puc dir-ne res, dons fa temps que no la faig i, el que si és segur, és que de manteniment ben poc.


La comissió d'actes Lluís Companys de la Vajol distingeix Aida Lorenzo - Empordà\nLa comissió d'actes Lluís Companys de la Vajol distingeix Aida Lorenzo\nLa Trobada al Coll de Manrella, a la Vajol i Agullana, compleix 40 anys\nEMPORDA.INFO 20.10.2018 | 17:27\nAida Lorenzo, amb la seva filla i Jordi Martinoy, ara fa un any. GENCAT\nAida Lorenzo, amb la seva filla i Jordi Martinoy, ara fa un any.\nLa Trobada al Coll de Manrella, a la Vajol i Agullana, compleix aquest diumenge, 21 d'octubre, 40 anys homenatjant el president Lluís Companys. L'acte comença a les 12 del migdia, amb l'arribada de la flama de la llibertat i amb l'entrega del Guardó Memorial Coll de Manrella.\nEn aquesta edició, els parlaments, al peu del monument, són a càrrec del filòsof, catedràtic i eurodiputat Josep Maria Terricabras; la periodista nord-catalana, Júlia Taurinyà, i el catedràtic d'història i filologia Joan Farrerós. També hi seran presents alcaldes i representants polítics de la comarca.\nDurant l'acte, es farà un dinar popular i hi haurà música en viu a càrrec de Tomàs Fletxa.\nLa comissió d'actes Lluís Companys de la Vajol ha decidit lliurar el Guardó Memorial Coll de Manrella a Aida Lorenzo, en representació de les famílies d'afusellats o empresonats pel franquisme. El guardó reconeix persones destacades pels valors culturals, lluita pel país i recuperació de la memòria històrica.\nAida Lorenzo Rosa és la filla de Juan Lorenzo Alcalde, condemnat a pena de mort per un tribunal militar franquista i afusellat el 8 de març de 1939 al cementiri de Girona. Ella va rebre, ara fa un anys, de mans de l'aleshores director dels Serveis Territorials de Justícia a Girona, Jordi Martinoy, el document individualitzat, expedit pel Govern de Catalunya que dona fe de la nul·litat del consell de guerra dictat per causes polítiques contra el seu pare.\nJuan Lorenzo Alcalde, natural de Salamanca, va ser un Guàrdia Civil destinat a Figures que va jurar fidelitat a la República. L'1 de març de 1939 va ser condemnat a pena de mort per rebel·lió militar i set dies més tard, el 8 de març de 1939, el van afusellar al cementiri de Girona, convertint-se en un dels primers afusellats a les comarques gironines.\n«Les veus silenciades».


Grup d'Estudis sobre territori, energia i societat - Departament de Geografia - UAB Barcelona\nGovernança inclusiva i sostenibilitat territorial i costero-marina (INTERFASE)\nL’objectiu principal del grup de recerca és estudiar els processos de desenvolupament territorial, amb especial atenció a la interrelació entre el procés d’urbanització, per una banda, i la producció i consum d’energia, per l’altra.\nEntrevista a Joan López, membre del Gurb\nFrancesc Muñoz Ramírez Carles Donat Joan López Josep Bàguena\nLaura Capel Joan Checa Jordi Martín Margalida Mestre\nVerónica Elizabet Mejía Aina Gomà\nLa recerca del GURB té per objectiu analitzar les interaccions entre energia i territori per tal de fer-les comprensibles en termes científics i gestionables en termes socials. Per fer-ho, el GRUB treballa en tres línies de recerca complementàries principals:\n1. Anàlisi de les relacions entre subministrament i consum energètic\nTé per objectiu identificar les formes en què les infraestructures de generació d’electricitat es relacionen amb el seu entorn i, més concretament, amb el paisatge.\n2. Anàlisi dels factors territorials i socials que intervenen en el consum d’energia\nL’interès principal d’aquesta línia de recerca rau en el fet que, a banda de subratllar la importància de les qüestions territorials i socials en relació al consum d’energia.\n3. Anàlisi dels patrons d’ocupació del territori observables a través del consum energètic\nLa tercera de les línies en què el GURB ha treballat i treballa més intensament en l’actualitat és en l’anàlisi dels usos del sòl a partir d’una de les manifestacions més visibles de l’energia: la llum artificial.\nterritori, urbanisme, ciutat, energia, electricitat, paisatge, planejament, transport, habitatge, ordenació territorial, polítiques públiques