Quan el periodista interessa més que la notícia – UPFocus\nQuan el periodista interessa més que la notícia\nPublicat el 19 febrer, 2017 20 febrer, 2017 per pauvo17\tPosted in Sin categoría\nPAU VÁZQUEZ -. El Periódico és conegut per ser un diari popular de qual•litat i de referència, per intentar cridar l’atenció del lector amb el primer nivell de lectura: titular curts i grans, infogràfics, fotografies, etc. També destaca per la importància que dóna als seus articulistes de referència, entre ells, Jordi Évole.\nAra bé, fins a quin punt el periodista ha de passar per sobre de la notícia? Fins a quin punt és correcte il•lustrar una notícia amb una fotografia seva de grans dimensions?\nEl Periódico, en la seva edició de paper, va publicar una fotografia de Jordi Évole a la manifestació que va tenir lloc a Barcelona el passat dissabte reclamant l’acollida de refugiats a la quarta i cinquena pàgina del diari, que tractava sobre tota la gent que va congregar l’acte. La fotografia ocupava gairebé tota la part central de les dues pàgines, que estaven dedicades a un reportatge gràfic de l’acte. Que el Periódico vulgui remarcar i donar visibilitat a Évole com a un dels periodistes més coneguts per parlar sobre aquest tema a la televisió (per exemple, el Salvados on va acompanyar a Òscar Camps amb l’Astral) és en part lògic. És un dels seus periodistes amb més caché, i si en un esdeveniment com la manifestació ell és una de les veus cantants, ho aprofitaran.\nPerò seguim amb la pregunta sobre si s’ha de donar tanta importància al periodista. Acompanyant a la fotografia d’Évole hi havia una imatge de diferents manifestants i una altra fotografia del president de la Generalitat, Carles Puigdemont, amb els organitzadors de la manifestació. La imatge del periodista del Periódico era quasi bé cinc vegades més gran que la fotografia dels organitzadors amb el màxim representant de Catalunya.\nPer una banda es pot entendre que un diari com el Periódico no vulgui que Carles Puigdemont, de Convergència (bé, del PDeCat) ocupi una part central de la informació. Tampoc hauria de ser-ho. Però que la fotografia dels organitzadors estigui tan apartada i totalment eclipsada per la de l’Évole, tampoc té sentit.\nAl final tot es resumeix en on es posa el focus. Si en els personalismes, en les cares de diferents moviments, en les persones que ho han organitzat, si en la societar civil que ha sortit al carrer… Sens dubte és un debat que els periodistes han de tenir a l’hora d’encarar una notícia. El que està clar és que els mitjans haurien d’intentar actuar sempre com a observadors de la realitat i no caure en fer propaganda dels seus propis col•laboradors.\nEl dia de la manifestació interessava la gent que havia sortit al carrer i els organitzadors que ho havien fet possible. Interessava el reclam de la gent. Per què, llavors, una fotografia d’un periodista ocupa tant d’espai?\nCasa Nostra Casa Vostra a la televisió


'Los bancos regalan sandwicheras y chorizos', arriba a Lleida\nL’actriu lleidatana Aitana Giralt llegirà el missatge en commemoració al Dia Mundial del Teatre que enguany ha escrit el dramaturg cubà Carlos Celdrán\nper Redacció 29/03/2019 18:20h\nEl Teatre Municipal de l'Escorxador acull aquest divendres, 29 de març, a les 21.00 hores, l'obra 'Los bancos regalan sandwicheras y chorizos' produïda per la companyia de teatre José y sus Hermanas. Es tracta d'un espectacle col·lectiu que mostra els sentiments d'una nova generació davant els rastres del franquisme. Prèviament, LaTemporada Lleida ha programat la lectura, a càrrec de l'actriu lleidatana Aitana Giralt, del missatge en commemoració al Dia Mundial del Teatre 2019, escrit enguany pel dramaturg cubà Carlos Celdrán.\n'Los bancos regalan sandwicheras y chorizos' és una obra carregada de joventut, de música, que lluita contra la impotència a la qual els aboca aquesta societat i els seus dirigents; qui som i com vivim després de quaranta anys de Dictadura a Espanya. Quin és el sentiment dels joves davant els rastres del franquisme? Una nova generació davant el repte d'analitzar la memòria històrica d'aquest país. Estructures polítiques, arquitectòniques, històriques, lingüístiques, mentals, emocionals i, fins i tot, filosòfiques. Tota la informació i venda d'entrades al web de la LaTemporada.


Detecten escars il·legals a la platja d'una cala urbana - Empordà\nDetecten escars il·legals a la platja d'una cala urbana\nL'Ajuntament ha emès un ban perquè es retirin tots els elements i barques que s'acumulen a la Creu\nCARME VILÀ | DDG 19.11.2011 | 11:25\nLes barques i caiacs, i a l´esquerra els escars d´obra il·legal DdG\nL'Ajuntament de l'Escala pretén acabar amb l'acumulació de barques i estris per navegar a la platja de la Creu, una cala urbana on també ha detectat que s'han construït escars de formigó per pujar les barques de l'aigua fins a la cala. Dóna un mes per retirar tots els estris que embruten o s'acumulen en aquest punt o s'actuarà subsidiàriament.\nEls escars, que són de fomirgó, s'han construït a la banda sud oest de la cala, sota la penya de can Guinya. Estan construïts sobre els còdols. Es tracta del pas que permet pujar còmodament la barca fins a la cala. Al voltant s'hi situen barques i tota mena d'estris.\nL'alcalde, en un ban municipal, posa de manifest que a la platja de la Creu s'hi han mantingut barraques de pescadors que han utilitzat un parell de famílies en els darrers anys. A més, els escars existents a la cala els han estat utilitzant els veïns. El que els ha posat en alerta ha estat que darrerament ha proliferat "embarcacions de diferents tipus per l'esbarjo", des de barques de fibra de vidre, caiacs, patins de lloguer, entre altres, que s'amunteguen tot l'hivern a l'espera de ser utilitzats a l'estiu. Això ha comportat la presència de brutícia com ferros o plàstics. S'incompleix les normes de cívica convivència, salubritat i higiene, a banda de les lleis de Costes que impedeix construir al litoral, i demana que es retirin. Dóna temps fins al 12 de desembre.


Edición del sábado, 11 febrero 2017, página 16 - Hemeroteca - Lavanguardia.es\nEdición del sábado, 11 febrero 2017, página 16\n16 Cultura|s La Vanguardia Dissabte, 11 febrer 2017 ESCEN ARIS Escenari|s Teatre ElLliurepresentaunanova versiódel’obraemblemàticadeCharlotteBrontë,protagonitzada perAriadnaGiliAbelFolk.Conversemamblaseva directora,CarmePortaceli,unadelesfiguresde referènciadel’escenaespanyola,nomenadarecentmentdirectoradelteatreEspañoldeMadrid Jane Eyre Revisió feminista d’un mite ielseu secret ALBERTLLADÓ Fa doscents anys que va néixer CharlotteBrontëi,peraixò,elTeatre Lliurehavolgutcelebrarl’efemèride acollintlapropostadeCarmePorta celi,quesemprehatingutalcappor taraescenaJaneEyre,lagranheroï na romàntica. “La família Brontë m’apassiona.Vaigdubtarmoltsobre sipodriaportarlaalteatre,peròem vaigassabentarquesen’haviafetuna versió aLondres. Això em va donar ànims”,ensexplicaladirectora. Lanovel·la,publicadasotaelpseu dònim de Currer Bell l’any 1847, va veure la llum amb el subtítol d’Una autobiografia.Iésque Charlotte Brontë,comenelllibre,vacréixeren un internat on la tuberculosivafer estralls(l’autora, com les seves ger manes, va morir acausa de la ma laltia). Itambé ella es va enamorar d’un home casat, més gran que l’es criptora. “Quan parlem d’autobio grafiaparlemdelavidad’Eyre,però tambédequalsevolvidadequalsevol dona, plena de patiments”, afegeix Portaceli. És una història d’amor però, so bretot,desuperació.“Responalmal tractamentilahumiliaciósenseque ningú l’hagi ensenyat aferho.De tectalainjustíciaireacciona”. Tendresaifortalesa,defet,sóndos delstretsfonamentalsdelaprotago nista. “Jane menyspreaqualsevol nociód’amorquesiguiutilitarista.És unaobraromànticaperquèestàses perant tota l’estona que s’uneixin”. Però Rochester –el protagonista– tampoc no ha tingut una vida fàcil. “Ellésunapersonadestrossadaperò plenadesensibilitat.Ésunhomeso litari,queviualcamp.Tambéésvíc timadelasocietatenquèviu”. El cinema ha adaptat amb més o menor èxit la novel·la en diverses ocasions.Ésconegudalaversióclàs sica, traduïda aEspanya com Alma rebelde,quevadirigirRobertSteven sonel1944,ambJoanFontaineiOr son Welles com aprotagonistes. MoltmésactualéselfilmdeCaryFu kunaga que, el 2011, van interpretar MiaWasikowskaiMichaelFassben der.Portaceliasseguraquelapanta llagrannolihaservitgaireenaques ta feina. “M’agrada molt partir de la realitat, dels actors que tinc al da vant,iésdesd’aquídesd’ontreba Aladreta, Abel Folk iAriadna Gil en un assaig de l’obra FOTO ROS RIBAS La directora Carme Portaceli durant un descans en un dels assajos de ‘Jane Eyre al teatre Lliure FOTO ANA JIMÉNEZ


TEMA 1. MALALTIES BUCODENTALS 1RA PART  | Nutrició i Salut (UB) | Unybook\nTEMA 1. MALALTIES BUCODENTALS 1RA PART (2016)\nTEMA 1. MALALTIES BUCODENTALS 1RA PART\nAsignatura Nutrició i Salut\nNUTRICIÓ I SALUT ARUIZPEREZ TEMA 1. MALALTIES BUCODENTALS (1ra part) La salut bucodental pot definir-se com l’absència de - Dolor orofacial crònic - Càncer de boca o gola - Nafres bocals - Defectes congènits com llavi leporí o paladar fes - Malalties periodontals (de les genives) - Càries dental i pèrdua de dents - Altres malalties i trastorns que afecten a la boca i la cavitat bucal Les dolències bucodentals comparteixen factors de risc amb les quatre malalties cròniques més importants (malalties cardiovasculars, càncer, malalties respiratòries cròniques i diabetis) doncs es veuen afavorides per les dietes malsanes, el tabaquisme i el consum nociu d’alcohol.\nFreqüència Són més comunes les càries que les genives. La població diana de càries és la població infantil i les genives, l’adulta. Les persones amb deficiència immunitària (sida...) tenen més possibilitats d’agafar aquestes malalties perquè tenen les defenses baixes.\nEl 60-90% dels escolars de tot el món tenen càries dental. Les malalties periodontals greus, que poden desembocar en la pèrdua de dents, afecten a un 520% dels adults d’edat madura; la incidència varia segons la regió geogràfica.\nLa incidència del càncer bucodental és d’entre 1 i 10 casos per 100.000 habitants en la majoria de països.\nEls defectes congènits, com el llavi leporí i el paladar fes, es donen en un cada 500-700 naixements; la prevalença de naixement varia entre els grups ètnics i zones geogràfiques.\nUn 40-50% de les persones VIH-positives pateixen infeccions fúngiques, bacterianes o víriques, que solen aparèixer al principi de la infecció.\nCàries vs periodontitis La càries és una malaltia d’evolució crònica i d’origen multifactorial que s’inicia amb la dissolució localitzada de la matèria orgànica de la superfície de la dent, degut a l’acció d’àcids provinents de la fermentació dels hidrats de carboni.\nLa periodontitis és una reacció inflamatòria en les genives que condueix a una disminució de la fixació de les peces dentals. La inflamació es produeix com a conseqüència de l’acumulació de la placa dentobacteriana en el solc gingival. La calcificació de la placa dental és la tosca (“sarro”).\nNUTRICIÓ I SALUT ARUIZPEREZ Quan estem a la fase d’inflamació i encara no hi ha simptomatologia seria la gingivitis.\nLa matèria inorgànica de la dent és l’esmalt.\nComposició de la placa bacteriana dental L’espectre dels microorganismes de la placa dels dents que ens provoca la càries és més baix que els que provoquen la malaltia de les genives.\nDins de la varietat dels gèneres de la geniva tenim que els microorganismes de la fase inicial són semblants a càries però quan es desenvolupa la malaltia, es complica i depèn de si es tracta d’un adult o d’un juvenil.\nConseqüències - Sanitàries o Molèsties i dolors locals o Repercussions estètiques o Trastorns digestius/ingesta: les nostres dents tenen funcions funcionals i si no en tenim, hem de treure aliments sòlids per líquids, que tindran menys nutrients. Per tant, patiríem una desnutrició.\no Complicacions sistèmiques: complicacions d’altres parts de l’organisme degut a una càries. Quan tenim una dent amb càries, tenim una via d’entrada dels bacteris a la circulació sanguínia. Quan cures la càries, primer et donen un antibiòtic abans de treure el dent per no agafar una càries.\nNUTRICIÓ I SALUT ARUIZPEREZ Les complicacions típiques són de cor o renal.\n- Econòmiques o Despesa farmacèutica: pel mal de queixal et donen fàrmacs o Absentisme laboral: has de faltar a la feina pel mal o per anar al dentista Molts països tenen una inversió important en prevenció d’aquestes malalties perquè han vist que posar ortodòncies a nens petits, s’estalvien molts diners en un futur.\nCÀRIES Epidemiologia Índex COD: dents amb càries o obturats. Morbilitat recuperable.\nÍndex CAOD: dents amb càries, absents o obturats. Morbilitat definitiva > 6 anys.\nPotser la quantitat de nens amb càries no ha disminuït però sí la quantitat de càries/nen.\nObjectius pla de salut de Catalunya Amb el propòsit de reduir la morbiditat bucodental el pla de salut de Catalunya estableix: - Assolir: que almenys el 80% dels escolars de sis anys estiguin lliures de càries - Que almenys el 60% dels escolars de dotze anys estiguin lliure de càries - Que l’índex de restauració als dotze anys se situï per sobre del 65% - Mantenir: l’índex CAOD per sota d’1 a l’edat de dotze anys Objectiu: mantenir la integritat de l’esmalt per conservar les peces dentals i evitar altres complicacions.\nEn un dent sa la dentina mai està en contacte amb l’exterior.\nComposició de l’esmalt: - 95% matèria orgànica - 36% Ca - 17% P - 2,5% C - 0,6 Na - 0,45 Mg - traces de Fi, I i altres - 1% matèria orgànica. Col·lagen.\nLa diferència principal entre l’esmalt i dentina és la duresa. Si es perd la protecció de l’esmalt, el microorganisme fàcilment travessa la dentina i arriba a la polpa, que és una part amb molts nervis.\nNUTRICIÓ I SALUT ARUIZPEREZ Els àcids per a que es dissolgui l’esmalt: 5,2-5,5. La fluoració incrementa amb el F a l’esmalt; ja que la hidroxiapatita amb fluor forma la fluorapatita, que fa augmentar la resistència de l’esmalt.\nOrigen - Microorganismes o Tipus: Streptococcus, Lactobacillus (específics de la càries), Actinomices, alguns llevats o Placa dental assegura la permanència del microorganisme.\n 30-50% Proteïnes  10-15% lípids  10-20% glúcids  5-10% matèria inorgànica o PEC: Polisacàrids extracel·lulars:  GLUCÀ o MUTÀ (polímer de glucosa)  FRUCTÀ o LLEVÀ (polímer de fructosa) o PIC: Polisacàrids intracel·lulars. Reserva de sucres fermentables dels microorganismes.\nTots els microorganismes són formadors de polisacàrids a l’exterior que faciliten la seva adherència a la dent.\nEls polisacàrids són polímers de glucosa que el formen a partir de la sacarosa formen el polímer de glucà i deixant lliure el polímer de fructosa.\nEls de fructà tenen un enzim diferent que formen polímers de fructosa deixant lliure la glucosa.\nTé més adherència el polímer de glucosa, per tant, serà més cariogènic.\nNUTRICIÓ I SALUT - - ARUIZPEREZ Hoste o o o o o o Edat: increment amb l’edat a partir de la dentició completa Gènere: major incidència en dones (embaràs) Entorn: hàbits dietètics, higiènics, característiques flora Anatomia de la dentadura: malposició dentària Qualitat de la saliva: flux i composició Estat nutricional: MPE retràs erupció de dents. Difícil de correlacional. Dèficit de vitamina A, D i Ca. Estar desnutrits disminueix la secreció de saliva i retarda la sortida de les dents.\nLa saliva té substàncies neutralitzant (controla el pH de la boca), vehicle del calci que facilita la remineralització i conté lisozims.\nDieta o Efecte local: substàncies en contacte amb el dent o Efecte sistèmic: efecte dels nutrients després d’ingerir-los i absorbirlos o Efecte psicològic: preferència per aliments cariogènics.\nQue hi hagi temps suficient en contacte l’aliment a la boca i dent que faci baixar el pH durant un temps considerable.\nPatrons - Càries infantil: fins el 17% dels nens de 2-4 anys. Es dóna per una desnutrició en la fase intrauterina Càries radicular: característica d’adults de més de 45 anys. Càries de l’arrel. És una càries secundària amb la malaltia periodontitis.\nEn condició normal la geniva tapa el coll. Si tenim una inflamació, la dentina entra en contacte amb l’exterior i apareix la càries a l’arrel. La prevenció és la higiene per a que no s’acumuli placa bacteriana. És l’única que es cura.\nNUTRICIÓ I SALUT - ARUIZPEREZ Càries lingual: característica de persones amb bulímia o reflux gastroesofàgic. Falta esmalt a la part anterior de les dents Càries infantil precoç: en nens de més d’1 any que deixen que es prenguin el biberó de llet + cereals ensucrat i el biberó entra en contacte amb la part de dalt ja que la part de baix queda protegida per la llengua quan el nadó xupa.\nFactors nutricionals que afecten a la formació del dent sa Disfunció morfogènica dental  que les dents no estiguin al seu lloc Hipoplàsia  desgast de l’esmalt Odontoblasts  formadors de ossos Sí que hi ha relació directa entre dèficit de vitamina C (escorbut: pèrdua de dents) i periodontitis però no amb càries.\nPresència de fluor  massa rica pot efecte contraproduents (Fluorosi) però té factor protector sobre càries.\nDèficit de iode  malposició dels dents i maloclusió dificulta la higiene bucal.\nDPE  deficiència proteica enèrgica NUTRICIÓ I SALUT ARUIZPEREZ La sal iodada és útil a la hora de prevenir el goll, però també la càries. Les algues, per exemple, porten molt de iode.\nÉs difícil de trobar aliments rics en vitamina A. Podem trobar complements principalment per l’agudesa visual.\nSi els microorganismes estan bé a la flora, desplacen als patògens.\nPrevenció de les càries - - Adequada nutrició materna: garantirà que l’etapa estigui ben nodrit i no tindrà càries infantil.\nLimitació de productes àcids Limitació de productes dolços: els sucres fermentables solubles són cariogènics perquè són cadenes curtes. A la boca l’amilasa salival que pot trencar les molècules de midó.\nTambé és important com s’enganxa a les dents. Per exemple, el bimbo es queda enganxat a les dents i l’amilasa salival pot actuar més temps. El bimbo és més carciogènic que altres pans que no s’enganxen.\nAportament de fluor Higiene dental Càries i els components dels aliments Tots els glúcids són cariogènics? Assimilables relacionats amb la càries en major o menor grau.\nSacarosa>glucosa>lactosa Midó?? La cariogenitat depèn també de la forma física, freqüència de consum matriu, temps de contacte.\nLa fibra té una relació indirecte com a efecte protector ja que augmenta la salivació.\nNUTRICIÓ I SALUT ARUIZPEREZ El consum de sucre no baixa gaire però la incidència de càries sí que baixa així que baixant poc el consum de sucre, gràcies a altres mesures preventives, baixem molt la incidència de sucre.\nClassificació dels aliments - Cariogènics: viscosos i acidogènics. Provoquen càries Cariostàtics: pobres en glúcids i rics en proteïnes. No provoquen càries però tampoc millora. Són les carns, peixos, ous i dolços sense sucres Anticariogènics: impideixen el contacte de microorganismes amb compostos fermentables en el mateix menjar. Són aliments que estimulen la secreció salivar, rics en Ca i P, amb pH>6. es diu que quan menges formatge després de l’últim àpat millora la prevenció càries. El xiclet estimula la salivació.\nNUTRICIÓ I SALUT ARUIZPEREZ Quan acabes de menjar el pic àcid baixa a un nivell que és fàcilment cariogènic però et rentes els dents ràpidament o menges un xiclet just després de menjar que estimula la salivació, hi ha menys risc de tenir càries.\nAliments implicats (acidogènics) Bàsicament es dóna pel grau d’adherència a les dents. Com més temps estigui, més cariogènic.\nAlternatives per al sabor dolç - Polialcohols: sorbitols i mannitol. Són poc fermentables. El xilitol són no fermentables.\nEdulcorants sintètics: sacarina, aspartà, ciclamat, acetosulfat i taumatina.\nSón no fermentables.\nStèvia: poder edulcorant 200-300.\nCàries i components dels aliments Com actua el fluor? Té un efecte sistèmic: va a les altres parts del cos, i local: fem gàrgares.\nMecanisme múltiple: - Formació d’esmalt - Afavoreix la remineralització - Inhibeix l’activitat enzimàtica de la flora bacteriana (S mutants) Fonts de fluor: - Aigua (1-5ppm) - Te (50-700 ppm) - Carns i peixos (petits amb espines) - Ous - Fruites, verdures i cereals NUTRICIÓ I SALUT ARUIZPEREZ És tan avantatjós? Amb independència de la fluoració baixem les càries aleshores no hi ha necessitat d’enriquir l’aigua amb fluor amb el perill que a la llarga apareix la fluorosi.\nEn estudis epidemiològics realitzats a partir de la dècada dels 90, la reducció de càries directament atribuïble a la fluoració de l’aigua ha disminuït en les últimes dècades.\nA mesura que la prevalència de càries ha anat disminuint, els beneficis d’aquesta mesura són menys evidents.\nS’ha estudiat la tendència de càries en les poblacions que han interromput la fluoració de l’aigua comparant-la amb les comunitats en les que mai s’ha fluorat.\nDesprés d’interrompre la fluoració de l’aigua la prevalença de càries es va mantenir casi igual o inclús disminuir.\nL’efecte halo és que es dispersi i vagi cap als conreus des dels rius, llacs i tal. Hem arribat a la conclusió de seguir fluorant les aigües.\nLa fluoració és una bona mesura quan el nivell de càries de la població és elevat, però a mesura que la prevalença de càries va disminuint, els beneficis que s’obtenen són menys evidents.\nNo hi ha acord sobre la necessitat d’aquesta mesura en la comunitat científica, pel que hauria d’aplicar el principi de precaució.\nRecomanacions per a prevenir la fluorosi dental en zones d’aigua fluorada: NUTRICIÓ I SALUT ARUIZPEREZ a) Ajustar la dosis de fluor en relació a la temperatura ambiental i considerant la possible exposició a altres fonts de fluor (0,6ppm concentració òptima de fluor en països amb elevat consum d’aigua) b) Dentrífics fluorats de menys de 1100 ppm, en menors de 6 anys d’edat, sempre que sigui possible (200-500ppm) c) Comprovar que els menors de 6 anys es rentin els dents, per a que no s’ingereixi el dentrífic fluorat d) Campanyes informatives (públic i de professionals) en aquelles zones que es disposa d’aigua fluorada, per evitar l’ús d’altres productes per via sistèmica, amb concentracions òptimes o superiors e) Dur a terme processos de desfluoració en aquelles zones endèmiques de fluor per sobre dels nivells òptims per a cada zona Riscos fluorosi Un excés de fluor provoca alteracions òssies, cerebrals i metabòliques. El límit de fluorurs en aigua està determinada com a 4ppm(mg/l) per EPA (Agència Americana contra la Polució).\nAigües envasades d’Espanya Les aigües de manantial van directament a l’ampolla i l’aixeta està controlada.\nL’aigua de manantial té més [F] que la de l’aixeta.\nLa Comissió Europea, conscient de la necessitat d’autoritzar un tractament per eliminar els fluorurs en aigües minerals naturals i de manantial, ha aprovat l’ús d’albúmina activada, un material amb bones propietats d’adsorció de fluorurs de l’aigua.\nNUTRICIÓ I SALUT ARUIZPEREZ Etiquetat Les aigües minerals naturals amb una concentració de fluor superior a 1,5 mg/l han d’indicar-ho de forma visible i recordar en la mateixa llegenda; No és adequada per al consum regular de lactants i nens menors de 7 anys.\nA més, l’etiqueta ha d’especificar el contingut real de fluor en la composició analítica. Es consideren com aigües fluorades quan el contingut de fluorurs supera 1mg/l.\nNova perspectiva L’enfocament tradicional tant en la fase preventiva com en la terapèutica ha estat fonamentat en tractar d’eliminar la major part dels bacteris.\nEls probiòtics poden incorporar-se a la pel·lícula adquirida i créixer juntament a la microbiota autòctona de la placa bacteriana o biofilm, a la vegada que disminueixen la colonització de microorganismes patògens, a més de poder estimular una resposta positiva del sistema immunològic.\nPocs estudis disponibles sobre l’acció d’aquests probiòtics en la cavitat oral, els resultats són prometedors i indiquen que aquests tindrien alguna efectivitat clínica en la prevenció de les malalties més comuns de la cavitat oral.\nUn exemple seria Evoraplus on incorpora la soca en un xiclet tenint així una doble funció; - Estimula la salivació - L’aigua oxigenada té efecte blanquejant i és produït per un microorganisme. És un efecte probiòtic El Lactobacillus produeix la bacteriocina; substància que protegeix el microorganisme però fot els altres. Estableix un medi selectiu per a ell mateix. És recomanat per tothom, sobretot pels grups de risc.\nTags: UB nutrició salut ciencia i tecnologia dels aliments uab UB,nutrició,salut,ciencia i tecnologia dels aliments,uab\nNutrició i Salut - TEMA 1. MALALTIES BUCODENTALS 2na part (2016) Resumen\nNutrició i Salut - TEMA 1. OBESITAT (1ra part) (2016) Resumen\nNutrició i Salut - TEMA 4. MALALTIES CARDIOVASCULARS (1ra part) (2016) Apunte\nNutrició i Salut - TEMA 6. DIABETIS MELLITUS (1ra part) (2016) Apunte\nNutrició i Salut - TEMA 5. ESPORT (1ra part) (2016) Apunte


1ª Mitja Jove: 10 km de cursa jove! | Joventut\nInici / Notícies / 1ª Mitja Jove: 10 km de cursa jove!\n1ª Mitja Jove: 10 km de cursa jove!\nEnguany la Mitja Marató de l'Espirall celebra la seva 40ª edició i presenta interessants novetats! Es tracta de la més antiga de les mitges maratons de Catalunya, organitzada històricament per l'AAVV de l'Espirall i des de l'any passat coorganitzada conjuntament amb el Servei d'Esports 'Ajuntament de Vilafranca del Penedès. Enguany també es compta amb la col·laboració de l'Ajuntament de Vilobí del Penedès.\nDes del Servei de Joventut també hi col·laborem per primera vegada activament, per dos motius: el primer, perquè l'Espai Jove La Nau serà el centre logístic de la cursa i serà el punt de sortida i arribada, el segon, perquè enguany s'estrena una nova modalitat que s'adreça específicament al públic jove, la Mitja Jove.\nSi tens entre 12 i 22 anys, tens ganes de passar una bona estona fent esport i conèixer com funciona una gran cursa des de dins, no t'ho perdis! Per fi una cursa pensada per a tu!\nRecorregut des de Vilafranca (La Nau) fins a Vilobí (10 km). El mateix recorregut de la mitja marató.\nParticipació des dels 12 a 22 anys. Premis i classificació per categories (infantil, cadet, juvenil i sènior. Masculí i femení)\nLloc de sortida i hora iguals als de la mitja marató. Sortiràs a les 10:30 h, a la mateixa hora i des del mateix lloc que els participants de la mitja marató!\nTornada pel mateix recorregut o amb el bus llançadora.\nCursa solidària!! A més d’assumir el repte, part de la teva inscripció serà donada a la Fundació Pasqual Maragall, pels seus projectes d’investigació de la malaltia de l’Alzheimer.\nFes-te una foto i penja-la a Instagram amb el hashtag #mitjajove i entraràs al sorteig que es celebrarà a l’entrega de premis el dia de la cursa.\nUna samarreta amb disseny exclusiu.\nAls 50 primers inscrits, a més a més, una dessuadora també amb disseny exclusiu.\nAccés il·limitat al Complex Aquàtic des de la data de la teva inscripció i fins al dia de la cursa.\nA l'arribada a Vilobí, obsequi de "Finisher Jove".\nEsmorzar gratuït i música ambient durant l'esmorzar!\nPreus i inscripcions: inscripcions a favor de la Fundació Pasqual Maragall.\n6€ online aquí\nPaga només 4€ si t'inscrius presencialment als nostres equipaments joves: a l'Espai Jove La Nau (c/ de Baltà de Cela, 45 - 47) o al SIAJ (c/ de la Fruita, 13) i 3€ si us inscriviu 3 o mes persones al mateix moment!!!!\nA més a més, si no ets dels 50 primers inscrits, encara pots aconseguir també l’obsequi de la dessuadora! Si us inscriviu un grup de 10 persones al mateix moment a l’Espai Jove La Nau, cada un del vosaltres tindreu l’obsequi de la dessuadora!\nInscriu-te ja i posa’t en forma amb el Club de running de l’espai jove La Nau, juntament amb altres joves runners! (informa-te’n aquí) Inscripcions gratuïtes a la cursa per a tots els membres del Club de running La Nau.\nI fes que la mitja marató sigui jove!\nAbans d'inscriure't consulta tota la informació i el reglament de la cursa: https://mitjaespirall.cat/reglament-mitja-jove/


El Parc del Cadí-Moixeró rep un premi europeu a la conservació. | La Cocota\nEl Parc del Cadí-Moixeró rep un premi europeu a la conservació.\nNOTÍCIA DE PREMSA (Font: Viure als Pirineus, 17 agost)\nLa Federació Europarc ha premiat el Parc Natural del Cadí Moixeró del Departament de Medi Ambient i Habitatge per gestionar i milllorar l’habitat de la perdiu xerra de muntanya (Perdix perdix) i altres espècies cinegètiques, mitjançant desbrossades planificades de matoll. El premi pretén reconèixer el bon treball realitzat pel Parc natural del Cadí-Moixeró per millorar els habitats.\nAquesta és una acció englobada dins un projecte més ampli transfronterer anomenat GALLIPYR per a la protecció de les galliformes de muntanya. També està basada en informes, experiències i documentació extensa que garanteixen que és una bona metodologia per a la preservació de la perdiu xerra de muntanya.\nAquesta acció de conservació del patrimoni natural, s’ha realitzat aplicant l’Estàndard de Qualitat en accions de conservació que la Secció Espanyola de la Federació Europea de Parcs (EUROPARC-España), a través d’un grup de treball integrat per tècnics de parcs de diferents comunitats autònomes, va posar a punt l’any 2009.\nL’estàndard vol esdevenir una guia de treball o procediment que estableix els diferents aspectes (legals, normatius, de registre, arxiu, comunicació i avaluació) que cal tenir en compte a l’hora de planificar, executar i fer el seguiment d’una acció de conservació d’un hàbitat o espècie, per tal de fer més efectius els resultats.\nLes actuacions premiades es van realitzar en els anys 2008 i 2009 i se situen a la solana de la Cerdanya, en espais gestionats pel Parc natural del Cadí-Moixeró, dins la Reserva nacional de caça de la Cerdanya i Alt Urgell. Es tracta d’indrets on la cobertura de matolls, principalment bàlec, fa quasi impenetrable la zona. Els treballs han consistit en el tractament mecànic amb desbrossadora de 8.5 hectàrees de matollar amb diversos graus d’intensitat. Amb aquests treballs s’ha assolit la restauració efectiva d’ entre 25 i 30 hectàrees / any. Concretament, s’ha desbrossat el matollar actual tot creant un mosaic de parcel·les de superfície no superior a les 2 ha.\nLes actuacions s’han realitzat un cop finalitzada l’època de cria de l’espècie, a partir de finals d’agost o inicis de setembre.\nPer a l’execució i seguiment de l’actuació s’han implicat diferents col·lectius i institucions locals com ramaders, caçadors, propietaris i Ajuntaments. Té un efecte demostratiu que permetrà es pugui aplicar en altres territoris en benefici d’aquesta espècie. Els processos de planificació, tramitació, execució i avaluació han seguit l’estàndard i s’ajusten a les seves indicacions. L’acció pretén salvaguardar una espècie d’interès europeu (Directiva Aus), poc coneguda socialment però amb un alt valor en ecosistemes de muntanya.\nUn nou premi de la Federació Europea de Parcs\nEl lliurament del premi es va fer durant el desenvolupament del XVI Congrés de EUROPARC – España que es va celebrar a Segorbe ( Comunitat Valenciana) el mes de juny.\nAquesta és la primera vegada que es convoca un premi d’aquestes característiques. Juntament amb el premi al PN del Cadí-Moixeró es van concedir dos diplomes a les accions de conservació. Una al “ Programa de conservació de l’àguila cuabarrada en el Parc natural del Alt Tajo (Castella-La Mancha) i l’altre, al Projecte de restauració d’hàbitats mitjançant naturalització de pinedes en forests gestionades per la Conselleria de Medi Ambient en el Parc natural de Cardeña y Montoro (Andalucia)”\nAltra informació a Ràdio Seu.\n« Cada dia un blog en català Inauguren un altre refugi lliure al Parc Natural de l’Alt Pirineu. »\nCategories : Alt Urgell, Gestió, Conservació i Difusió, Parcs Naturals


Un total de 8.644 kg de menjar seran repartits entre les famílies més necessitades de l’Alcúdia de Crespins | L'Informador\nPublicat a 28 de juliol de 2015 el 9:30. Escrit per Juan Antonio Cloquell\nAl voltant d’unes cent famílies es beneficiaran dels 8.644,64 kg d’aliments repartits per l’àrea de Serveis Socials a l’Alcúdia de Crespins a través del Fons d’Ajuda Europea per als Més Necessitats\nAquests aliments són enviats a l’Alcúdia de Crespins a través del Fons d’Ajuda Europea per als Més Necessitats (FEAD). Tal com indica la Federació Espanyola de Municipis i Províncies, l’objectiu d’aquest fons és “contribuir a la reducció de la pobresa mitjançant la distribució d’aliments i promoure la inclusió social”.\nInma Penadés, regidora de benestar social a l’ajuntament, afirma que aquest any s’ha incrementat considerablement el nombre de famílies en situació de pobresa i que amb l’ajuda alimentària es produeixen millores a nivell temporal. “El nostre objectiu a llarg termini és que aquesta necessitat siga coberta amb els ingressos propis per així evitar que aquestes persones hagen d’adherir-se a aquest tipus d’ajudes, eixa seria la nostra major satisfacció”.


Actualitzat 03/08/2020 10:54\nLa Policia Nacional ha detingut a Ourense un jove de 22 anys d’origen cubà acusat d’apunyalar a un home al qual havia cridat "tonto espanyol" després que aquest ensopegués a la vorera.\nEnsopega i li diu "tonto español"\nEls fets han passat al voltant de dos quarts de dues de la matinada d’aquest dijous, quan la víctima entrava en una cafeteria, moment en què ha ensopegat amb la vorera. Ha estat aleshores quan el jove, que era a la terrassa del local, li ha dit "tonto español".\nSegons ha explicat la policia, l’home que ha ensopegat li ha contestat que el ximple era ell i ha estat quan el presumpte agressor li ha dit que l'esperava al carrer. Segons sembla, la víctima no li hauria fet cas, però quan ha sortit del bar, el jove l’esperava amb una navalla a la mà amb la qual ha intentat apunyalar-lo a l'estómac.\nGanivetada al braç\nTot i que l’agredit ha pogut evitar la punyalada, ha rebut una ganivetada al braç quan havia aconseguit agafar el presumpte agressor amb l'ajuda de diverses persones que eren a la zona.\nUns agents del Grup de Seguretat Ciutadana d’Ourense que feien tasques de patrulla de paisà han vist un tumult de persones, quan els hi han explicat els fets, han sol·licitat el suport d’agents de la Policia Nacional que poc després han localitzat al presumpte agressor i l’han detingut.\nMentrestant, els policies de paisà han acompanyat la víctima a un centre mèdic proper on ha estat atès per una ferida lleu que ha necessitat sis grapes de sutura.\nSegons ha informat la Policia Nacional en un comunicat, a l’arrestat li consten quatre detencions anteriors i per aquesta agressió se li atribueix un delicte de temptativa d'homicidi.\nEl cartell viral contra els qui contagien el coronavirus: "Caurem tots com mosques"


DiesDeBici: Les 10 bicis més maques del 2015\nLes 10 bicis més maques del 2015\nUna bicicleta caçarècords, una plegable amb quadre de titani, una bicicleta cargo, o una italiana que imita una 'cafe racer' dels seicxanta, són algunes de les deu bicicletes més belles del món, segons la pàgina Autos, de la BBC britànica.\nUn planeta a pedals? La idea pot ser que no sigui tan desgavellada com sembla. A tot el món, els governs i els amants del ciclisme estan buscant maneres de fer que els entorns urbans -que des de fa més d'un segle han estat dissenyats per als cotxes- siguin més amigables per als pedal.\nA saber: el 27 de setembre París va apagar els seus motors durant la major part del dia, La ciutat francesa vol d'implementar un pla de 150 milions d'euros perquè sigui la "capital mundial del ciclisme" el 2020. I amb aquest augment de la popularitat ve un augment en l'elecció: cada any, els ciclistes veuen l'arribada de desenes de nous models. Amb això, la BBC va triar els seus 10 models favorits, incloent una bicicleta que és més ràpida que alguns cotxes, una de titani que es plega a la mida d'una de les seves rodes o una reclinada de transport de càrrega que està suplantant camions de repartiment amb motor dièsel a les ciutats europees.\nHèlix és el producte d'un fabricant de bicicletes startup amb seu a Toronto. És, sense cap dubte, un model molt atractiu. Quan vostè és testimoni d'aquest truc transformador del vehicle de dues rodes és quan la seva veritable bellesa es fa evident. Amb un parell de moviments ràpids -estendre aquesta peça, que el pany, giri aquest comandament- la bici va de transportador a transportada.\nEl reclam més audaç de la companyia per l'Hèlix - que es plega a la mida d'una de les seves rodes- són les mesures: simplement per 23in 25in per 9 polzades. I s'inclina la balança en unes lleugeres 21 lliures, gràcies a una mà quadre nu nu en la seva totalitat de titani. Helix està a punt de llançar una campanya per a finançar la producció de la bici, per iniciar les vendes d'aquest estiu.\nLa Società Piemontese Automobili, un nom venerat en la producció i disseny dels cotxes que es remunta a 1906 - s'inspira en les curses de motos Cafe Racer d'antany. Però no es deixi enganyar: aquesta bici híbrida elèctrica està plena de tecnologia del segle 21, que inclou un bastidor compost de carboni brillant que manté el pes en 52 lliures. La bateria resideix en el tub descendent; el tanc de combustible d'imitació és en realitat un compartiment d'emmagatzematge amb una pantalla LED que informa sobre el nivell de velocitat i la bateria. En virtut de l'energia elèctrica, la Bicicletto arribarà a una velocitat màxima de 45 km / h. L'empresa afirma que la bateria donarà per 30 milles en mode elèctric només, o fins a 75 milles amb l'ajuda de la pedalada.\nEndollada en una presa domèstica estàndard, la bateria es recarrega en cinc hores. Igual que algunes altres belleses amb rodes d'Itàlia, la summament elegant Bicicletto no serà barata. Quan es comercialitzi (meitats d'aquest any) el preu serà el mateix que un Fiat Panda.\nFont: The 10 most beutiful bicycles of 2015\nPublicat per VbN a 8:55\nNo sabien que era impossible, i ho van fer\nPel·lícules on les bicis són les estrelles\nEscalada al palau Sambola


L’Ajuntament d’Altea rep als xiquets saharauís del projecte Vacances en Pau – Compromís per Compromís per Altea\nL’Ajuntament d’Altea rep als xiquets saharauís del projecte Vacances en Pau\nUn any més, l’Ajuntament d’Altea va realitzar la tradicional recepció que té amb els xiquets i xiquetes saharauís que durant aquestes setmanes gaudeixen d’Altea i la comarca de la Marina Baixa, sota el projecte Vacances en Pau. Per mediació de les associacions Juita i Luali, enguany han sigut 13 els xiquets que han sigut acollits per diferents famílies.\nL’Alcalde d’Altea, Jaume Llinares, acompanyat per gran part de la corporació municipal, va rebre als xiquets saharauís en el despatx d’alcaldia on van compartir experiències i van rebre alguns regals de la seua visita al consistori alteà. Segons Llinares, “és enriquidor compartir experiències tant amb els xiquets com amb les famílies acollidores. A més, és gratificant que la gent tinga aquesta predisposició a acollir xiquets durant aquests dos mesos d’estiu i que puguen conèixer la nostra cultura i el nostre país”, va destacar l’alcalde.\nPer a Verónica López, Regidora de Benestar Social, la visita a l’Ajuntament d’Altea serveix per a compartir experiències i donar la benvinguda als xiquets saharauís i les seues famílies d’acolliment. Segons l’edil, “és d’agrair a les famílies que s’impliquen en aquest projecte cada any i m’agradaria convidar a les que encara no ho han pogut fer, al fet que puguen gaudir d’aquesta experiència l’any que ve”. Verónica López també va lloar l’esforç que fan les associacions locals en favor del poble saharauí, “tant Juita com Luali, realitzen una labor encomiable perquè aquest programa se seguisca desenvolupant cada estiu i des de l’ajuntament els anem a seguir recolzant”, va destacar la Regidora de Benestar Social.\nRecordar que el consistori alteà finança part del viatge dels xiquets saharauís cada any, que durant les seues vacances amb les famílies d’acolliment s’integren en la nostra cultura i aprenen l’idioma, i eviten durant unes setmanes les altíssimes temperatures del Sahara que supera ara mateix els 50 graus de temperatura.\n← L’Ajuntament promourà un Pacte per la Convivència i l’accessibilitat per a regular l’ús de l’espai públic.\n300 persones participen d’una nova edició de Oci Jove →


Luis Enrique creu en la remuntada del Barça per aixecar la Supercopa - Diari de Girona\nLuis Enrique creu en la remuntada del Barça per aixecar la Supercopa\nEl tècnic assegura que els jugadors estan "convençudíssims" de capgirar el 4-0 de l'anada\nbarcelona/bilbao | efe/ddg 17.08.2015 | 07:23\nTer Stegen, molt desafortunat en els darrers dos partits, durant l´entrenament d´ahir del Barça. toni albir/efe\nEl Barcelona buscarà aquesta nit al Camp Nou el "miracle" de remuntar el 4-0 de l'anada davant l'Athletic Club i conquistar la Supercopa d'Espanya, cosa que seria el seu cinquè títol del 2015 i mantindria viu el somni de repetir el sextet de fa sis temporades. Luis Enrique va assegurar ahir que estan "convençudíssims" que encara és possible capgirar la final, perquè segons ell "quan juga el Barça tot és possible".\nAmb prou feines 72 hores després del desastre de San Mamés, els blaugranes intentaran capgirar l'eliminatòria en un Camp Nou que registrarà una gran entrada, però amb un ambient poc habitual, perquè bona part dels socis culers encara estan de vacances. L'estadi s'omplirà per tant d'un perfil poc habitual, el que conformen barcelonistes que aprofiten els escassos partits que són de pagament per visitar el coliseu blaugrana i turistes amb ganes de veure el campió d'Europa.\nTot i així, jugadors i tècnics coincideixen que el suport del Camp Nou serà essencial per crear l'atmosfera necessària per aconseguir una gesta que passa, sobretot, perquè l'equip recuperi la solidesa defensiva que va exhibir la temporada passada. En els dos últims partits, el Barça ha encaixat vuit gols -quatre del Sevilla i quatre més de l'Athletic- cosa que no va succeir ni una sola vegada la passada campanya. I rebre de nou avui algun gol en contra arruïnaria definitivament les opcions dels blaugranes.\nDesprés de donar descans a cinc dels seus titulars en l'anada, Luis Enrique tornarà a apostar per la primera unitat per buscar la remuntada. Tornaran per tant a l'onze Gerard Piqué, Jérémy Mathieu, Sergio Busquets, Andrés Iniesta i Ivan Rakitic, i Javier Mas?cherano -migcampista a San Mamés- tornarà a l'eix de la saga. El preparador asturià no podrà comptar, una vegada més, amb dues peces clau, el defensa Jordi Alba i el davanter Neymar, i manté la incògnita de si seguirà apostant a la porteria per Marc-André Ter Stegen, malgrat els dos desafortunats partits que va firmar l'alemany la setmana passada, o alinearà Claudio Bravo per primera vegada aquesta temporada.\nDe la seva banda, l'Athletic Club encara la tornada de la Supercopa com una oportunitat històrica per tornar a obrir les seves vitrines 31 anys després de conquistar l'últim títol, animat pel rotund 4-0 del partit a San Mamés. El doblet de Lliga i Copa de la temporada 1983-1984, al qual es va sumar la Supercopa adjudicada llavors al club blanc-i-vermell de manera automàtica com a vencedor de les dues competicions, ha estat l'última gran alegria per a una afició que anhela aquells temps d'esplendor, encara que sigui amb un trofeu menor, després de tres dècades de sequera.\nL'entrenador del Barcelona, Luis Enrique Martínez, confia cegament en que el seu equip remuntarà. "No veig els jugadors convençuts, sinó convençudíssims. Sabent de la dificultat, és un repte a l'abast d'un equip d'aquesta magnitud", va assegurar en la roda de premsa prèvia al partit. "Quan juga el Barça, tot pot passar", va afegir el tècnic asturià.\nDesprés d'analitzar la inesperada i contundent derrota de San Mamés, Luis Enrique va arribar a la conclusió que "el partit no va ser per a un 4-0, de cap manera", encara que l'Athletic es mereixés guanyar. "Vam penalizar massa els errors que vam cometre", va subratllar. Confia que els seus jugadors mantinguin, aquesta vegada, la porteria a zero: "El fet de no haver marcat a San Mamés ens condiciona molt. No estem en condicions de permetre'ns cap error més, perquè, si encaixem un gol, n'hauríem de fer sis, i llavors sí que estaríem parlant de paraules majors".\nI ha insistit que té motius per creure en la remuntada. "La temporada passada vam aconseguir marcar quatre o més gols en divuit partits. Això significa que tenim potencial. Estarem més frescos que en l'anada i, si fem les coses bé, tindrem opcions", va assegurar l'entrenador blaugrana.


La comunitat educativa aplaudeix que hi hagi una normativa autonòmica, però la titlla de poc ambiciosa\nImatge d'una escola de Primària de les Illes Balears. Isaac Buj\nPalmaLa primera llei educativa de les Illes Balears ja està fent les darreres passes per fer-se efectiva, vint-i-tres anys després que el Govern assumís les competències en educació. Aprovada ja en Consell de Govern, ara la normativa ha d’entrar al Parlament balear i debatre-s’hi. Representants del món educatiu illenc analitzen les febleses i fortaleses d’un text normatiu que la presidenta del Govern, Francina Armengol, ha qualificat com “una de les fites” d’aquesta legislatura. Cadascú amb els seus matisos, coincideixen en la passa endavant que significa tenir una normativa autonòmica, però consideren que hauria pogut ser molt més ambiciosa.\nCap al 5% del PIB\nEl text marca un objectiu a vuit anys, però la pujada “és insuficient”\nEl projecte de llei es marca com a meta incrementar la inversió en educació progressivament fins a arribar al 5% del Producte Interior Brut (PIB)d’aquí a vuit anys. “Ens sembla totalment insuficient”, afirma el portaveu del sindicat STEI, Cosme Orell, i subratlla que la comunitat hi dedica actualment el “3,28%, per davall de la mitjana espanyola”. Per la seva banda, el president de l’Associació Professional de Docents d’Eivissa (APDE), Joan Amorós, apunta que, malgrat el compromís per escrit, el text “no garanteix que s’incrementi el finançament”. Sense aquesta millora, “no es pot avançar cap a una educació amb equitat i qualitat”, reflexiona. Amorós va formar part de la redacció del document d’Illes per un Pacte, que l’Executiu illenc i els moviments socials varen firmar el 2016 per definir les bases que hauria de tenir l’ensenyament a l’Arxipèlag. Amorós considera que aquell document “era més atrevit” i que la llei “ha pecat de poc agosarada”.\nEl document d’Illes per un Pacte educatiu era més atrevit; crec que aquesta llei ha pecat de ser poc agosarada ”\nJoan Amorós President de l'Associació Professional de Docents d'Eivissa\nEstabilitat del model educatiu\nIncrementa la participació de la comunitat, però no el poder de decisió\nL’objectiu del marc legal propi –segons va defensar March el dia que el Consell de Govern va aprovar el text– és tenir “un marc estable que permeti que hi hagi coexistència política sense que hi hagi cap trencadissa educativa i que, governi qui governi, ho pugui fer dins uns mínims que volem acordar en aquesta llei”. Amorós sosté que, perquè hi hagi estabilitat –un dels eixos que ja marcava l’escrit d’Illes per un Pacte–, “és fonamental que la comunitat educativa tingui major presència a l’hora de decidir les normatives, sobre evidències científiques i pedagògiques”. I considera que aquest fet no es garanteix:“Es marquen meses de docents, famílies, directors... però no s’obliga a res”. A més, subratlla que aquestes meses no són vinculants, “ni tan sols ho és el Consell Escolar, que és l’òrgan de màxima decisió de la comunitat educativa”. És per aquest motiu que creu que “continuarem com fins ara, dependrà de la voluntat política per establir el diàleg”.\nQue els centres puguin dissenyar el model lingüístic propi és important, no és el mateix estar a l’Arenal que al Pla de Mallorca ”\nJoana Maria Mas Presidenta de l'associació de Directors i Directores d'Infantil i Primària\nBlinda el Decret de mínims i obre la porta que cada centre tingui el seu projecte\nLa nova normativa estableix que la llengua pròpia s’ha d’utilitzar, com a mínim, la meitat de l’horari escolar per assegurar la normalització lingüística, un punt que en la primera versió del projecte no es va incloure. “Celebram que s’hagi blindat definitivament el Decret de mínims, aprovat l’any 1997”, va manifestar l’Obra Cultural Balear (OCB) divendres en un comunicat. Alhora, assenyala que “manquen eines que vetlin pel compliment de la llei, ja que som conscients que el grau de compliment és desigual i, en alguns centres, especialment baix”. Fins i tot planteja que no es renovi el concert amb els centres concertats “si se’n detecta un incompliment reiterat”. El portaveu de la Plataforma per la Llengua a les Illes, Ivan Solivellas, afirma que “l’han venuda com una llei que protegeix el català, però en el fons no ha fet més que mantenir el que hi havia, que era molt de mínims”. Solivellas diu que s’hauria d’haver fixat un increment d’hores lectives fins a arribar a la immersió lingüísica.\nA més, com l’OCB, opina que “no canviarà res” si no hi ha un compromís per part de la Conselleria de garantir que es respecta la norma. Per la seva banda, la presidenta de l’Associació de Directors i Directores d’Infantil i Primària (ADIMPA), Joana Maria Mas, creu que és important que la llei obri la porta que cada centre pugui dissenyar el propi model lingüístic, perquè “no pot ser igual un projecte d’una escola amb infants de moltes procedències que una del pla de Mallorca, on la gran majoria parlarà en català”, planteja.\nLa baixada del 10% de les ràtios és poc ambiciosa; la pandèmia ha demostrat que funcionam molt millor amb manco alumnes ”\nCosme Orell Portaveu de l'STEI\nRàtios i qualitat educativa\nElaborar un pla en dos anys per aconseguir una davallada del 10%\nCristina Conti apunta que en l’etapa en què primer s’hauria de posar el focus és a Secundària, i l’objectiu hauria de ser ràtios de 25 alumnes com a màxim –ara són de 30. Però, més enllà de la llei, diu que “s’ha de mirar centre per centre” on no s’està complint la legalitat. El text es marca l’objectiu de davallar “almenys un 10%” les ràtios i insta a fer un “pla” en un termini de dos anys per aconseguir-ho. “És una meta poc ambiciosa”, opina Orell, tot recalcant que “la pandèmia ha demostrat que funcionam molt millor amb ràtios més baixes” i que a les Illes la població incrementa cada any. “Reduir-les és una inversió molt important i no veim com aplicaran aquest 10% amb l’escàs finançament” que hi ha, rebla Amorós. I subratlla la importància de la inclusió: “Ens preocupa que, malgrat que la llei posi en valor la inclusió, continuï parlant de centres d’educació especial i aules UECCO, malgrat que se n’hauria de cercar la desaparició progressiva i que els alumnes amb necessitats especials vagin a l’aula ordinària amb tot el suport que calgui”.\nLa llei és 'light' perquè amb l'alternança política no es derogui; i serà el desplegament normatiu que marcarà la política educativa ”\nCristina Conti Portaveu de la FAPA\nAutonomia de centres i avaluació\nS’obre la porta que els centres puguin definir el perfil dels docents\nLa llei fa una passa endavant cap a l’autonomia dels centres educatius, tant pedagògica com organitzativa. En aquesta línia, estableix que poden concretar criteris d’avaluació i “proposar requisits de titulació i capacitació professional” perquè puguin tirar endavant el seu projecte educatiu. Joana Maria Mas veu que aquest darrer punt era una passa important. “Pel sistema de llistes, formes el professional al centre i l’any següent potser ha de partir i tu has de tornar a formar qui ve nou”, exposa. Per això, diu que, “amb un procés transparent, hauria d’anar al centre qui tingui la formació adequada”. En la mateixa línia, Amorós argumenta:“Si cada any se te’n va una part de l’equip, perds temps, doblers i, sobretot, qualitat educativa”. Coincideixen en la necessitat que s’avaluï el professorat, però creuen que aquest punt ha quedat“light” a la llei, ja que anomena “l’avaluació a la pràctica docent”, però no ho concreta més enllà. “Per molt que s’inverteixi en material, infraestructures, ràtios... si la gent no està ben formada, és tirar els doblers”, rebla la directora.\nL'han venuda com una llei que protegeix el català, però en el fons no fa més que mantenir el que ja hi havia ”\nIvan Solivellas Portaveu de la Plataforma per la Llengua\nVeu de les famílies i l’alumnat\nEs creen meses de diàleg permanent per fomentar la participació\nLa portaveu de la FAPA celebra que s’hagi blindat per llei la participació de les famílies en el procés educatiu, que –assegura– amb el Govern del Partit Popular se’ls va negar. La nova llei inclou, entre d’altres meses, la de diàleg permanent amb les famílies i amb l’alumnat. Conti conclou que es tracta d’una llei “molt light”, feta perquè “amb l’alternança de color polític no es derogui”. “Serà el desplegament normatiu el que marcarà la política educativa, no la llei en si”, conclou.\nEl Govern aprova el projecte de llei d'educació de les Illes Balears\nllei educativa educació


ᐅ Colònies Escolars a Arnes - Esportec\nCOLÒNIES A ARNES PER A CENTRES EDUCATIUS\nA Esportec oferim un conjunt de colònies educatives per a grups a prop de Arnes de NEU, MAR i AVENTURA als diferents cicles educatius, des d'infantil, primària, secundària i batxillerat, fins a cicles formatius i escoles d'adults; i també per als col·lectius implicats en l'educació: docents, famílies i AFA/AMPA.\nColònies esportives per escoles a Arnes\nRealitzem una gran varietat de colònies de lleure a prop de Arnes des de les esquiades de neu fins a les colònies d'aventura i les colònies aquàtiques. Volem que tots els grups aprenguin a viure l'aventura i al mateix temps descobreixin la natura. Aquestes activitats ajuden als nens a ampliar el seu entorn social i promouen les seves relacions d'una manera més lliure que a l'escola. La realització de les estades els otorga l'oportunitat de relacionar-se amb adults que no són ni mestres ni pares, a part del fet que hi ha moltes activitats d’oci que són importants per al desenvolupament d’hàbits saludables en els nens. Les estades durant les etapes formatives dels nens també fomenten i milloren la capacitat física i mental, i alhora, són activitats d'esbarjo i diversió.\nDes de l'equip d'Esportec planifiquem prèviament totes les activitats que es duran a terme. Aquesta planificació és prou flexible per poder donar resposta a possibles imprevistos. També ens preocupem de l'alimentació que oferim als nens durant les nostres estades. Als menjadors escolars durant les estades o activitats a Arnes sabem que és important poder atendre totes les necessitats dels infants i per aquest motiu realitzem els menús adaptats. Estem preparats per poder atendre als infants amb al·lèrgies i intoleràncies alimentàries, així com als vegetarians o vegans, de manera que puguin fer ús dels serveis dels menjadors escolars amb total normalitat.\nPlantegem unes convivències i colònies escolars a Arnes per a infants i joves en les quals mestres i monitors, juntament amb els nostres monitors que són tècnics esportius especialitzats, acompliran uns dies d'educació no formal a través de les nostres activitats lúdiques. Per aquest motiu, des d’Esportec, per a qualsevol estació de l’any plantegem una sèrie de colònies escolars prop de Arnes amb el propòsit d'aconseguir objectius relacionats mb la convivència en un entorn no habitual, la potenciació de l'autonomia i el treball en un medi no acadèmic.\nVine a Arnes a gaudir de les colònies des de grups de llars d'infants fins a col·lectius implicats en l'educació.\nVolem que les nostres estades siguin úniques i originals, respectant sempre el medi que ens envolta. La nostra finalitat és treballar constantment en elaborar, adaptar i millorar les nostres activitats esportives i estades per a centres educatius a Arnes, i assegurar que els programes d'activitats sempre estaran adaptats a cada cicle escolar.\nEstades escolars a Arnes\nColònies escolars a Arnes\nConvivències escolars a Arnes\nEstades per a joves a Arnes\nEsquiades escolars a Arnes\nActivitats per a centres educatius a Arnes\nEstades infantils a Arnes\nActivitats escolars a Arnes\nActivitats per als diferents cicles educatiusa Arnes\nColònies d'estiu a Arnes\nCasa de colònies a Arnes\nAlbergs per a escoles a Arnes\nActivitats per docents a Arnes\nColònies d'hivern a Arnes\nActivitats per als col·lectius implicats en l'educació a Arnes\nColònies d'estiu a prop de Arnes. Comptem amb molts anys d'experiència en activitats d'oci i de lleure.\nDes d'Esportec us oferim tot allò que necessiteu per passar un estiu que no oblidareu mai als voltants de Arnes. A les estades escolars, a banda de treballar el continguts de cada taller i activitats, també treballem el desenvolupament personal de cada un dels alumnes, l'autonomia, el hàbits d'higiene, el companyerisme...a part de gaudir d'una experiència en grup d’una forma diferent.\nAquestes activitats, a més d’afavorir l’estat físic dels infants, són imprescindibles per ampliar la capacitat de coordinació, la psicomotricitat, la flexibilitat i l’agilitat. Els esports desenvolupen valors importants en els infants, com la disciplina, l'amistat, el respecte, l’esperit d’equip, la superació i la competitivitat. Els esports d’equip són recomanables per a alumnes amb problemes de socialització o timidesa, ja que ajuden a desenvolupar relacions amb els companys i aporten seguretat. Per aquests motius tenim un seguit d'activitats escolars i grupals a prop de Arnes que us proposem.\nRealitzem esquiades escolars a prop de Arnes, durant tot l'any i per a totes les edats\nOferim colònies per escoles i instituts que promouen la convivència, l’aprenentatge i el contacte directe amb la natura. Les activitats que es duen a terme les adaptem al grup d’edat, i per això garantim que en surt una experiència màgica que segur que els infants recordaran per sempre! Per oferir la màxima qualitat i professionalisme en les nostres activitats i estades, els nostres monitors són tècnics esportius especialitzats en cadascuna de les les activitats a Arnes que oferim.\nColònies escolars per a totes les edats a Arnes per a centres educatius\nEsportec som una empresa que ens dediquem a realitzar estades i activitats de lleure orientades des d’un punt de vista pedagògic i pensat per escoles, grups, centres d’esbarjo, centres esportius... a la zona de Arnes i crear vincles entre els nens d’una forma diferent.\nL’activitat principal de les nostres estades per a escoles és realitazar activitats programades, personalitzades i fetes a mida segons les necessitats de cada grupen qualsevol època de l’any, combinant així activitats de neu, de multiaventura, aquàtiques i sortides pedagògiques per conèixer la història, geografia, flora, fauna i altres a prop de Arnes . Les activitats varien en funció de l’época de l’any, de l’edat dels participants i de l’objectiu principal de la sortida escolar, ja sigui un objectiu lúdic, pedagògic, d’entrenament, d’habilitats socials entre grups,...\nSón un element molt significatiu del sistema educatiu català. El seu paper ha estat i segueix essent fonamental en l’educació dels infants. Ofereixen oportunitats educatives diferents i complementàries i ens permeten treballar aspectes de desenvolupament social, convivència, diversió sana i respecte vers la natura en un ambient diferent a l’habitual. Des d’Esportec ens preocupem per organitzar-les seguint un eix dinamitzador sobre el qual realitzem les activitats i fem partícips als infants i joves de l’experiència del moment. En resum, seguretat, diversió, i aprenentatge en un context diferent a l’habitual . I si cap programa s’adapta a les vostres necessitats us oferim les colònies a la carta. Vosaltres ens dieu que us agradaria fer i nosaltres ho ajustem a les vostres necessitats. A Esportec som experts en activitats de lleure a Arnes per a tot tipus d'edats.


Dia de somni i de rècord a l’Alta Garona | rocobike\n← A la busca de la Vall Fosca\nUna volta pels colosos pallaresos →\nDia de somni i de rècord a l’Alta Garona\nDesprés de molts dies esperant, per fi va arribar l’hora d’afrontar aquest repte. Arribem aviat a Vielha i veiem que el cel està clar, tot i que cap a França és veuen uns núvols amenaçadors.\nUn cop preparats, comencem de bona sortida a pujar. La primera parada, el Plan Batalher, que de bon inici ja té unes bones rampes en el seu pas per Gausac. Ideals per entrar en calor\nAbandonat el poble, la pujada suavitza una mica, tot i que de tant en quan et trobes algun tram força exigent, però que superem bé, al mantindre encara totes les forces intactes\nUn cop coronem, planejem una mica fins agafar la baixada cap a la nacional i d’allí cap a St-Beat. Anem avançant i veiem que cada cop ens endinsem més cap als núvols que governen la part alta de les muntanyes\nArribem a l’inici de Menté, ens treiem el xubasquero i amunt. Són més de 9 kms qüasi sense tregua, que ens faran patir força per coronar el primer gran port del dia\nPujem a bon ritme, sempre guardant energia, i superat el descans de Boutx, ja entrem plenament a la boira. La carretera tota molla, ens augura una baixada complicada\nTot i aquest temps, el Toni i l’Adrià gaudeixen d’aquest mític port\nSeguim pujant a molt bon ritme, i per fi arribem a la part de paelles, on la pendent suavitza una mica i la pujada és fa més entretinguda, tot i això, havia passat volant\nI després de més de 9 kms pujant, per fi coronem el Menté. El pugis amb calor, fred o boira, és un portarraco de cuidado. D’aquells imprescindibles de fer algun cop\nA dalt, sense entretindre’ns molt, mengem una mica, fem la foto amb el cartell i avall, a afrontar una baixada molt complicada per l’escassa visibilitat i per la carretera mullada, que és menja a alta velocitat les pastilles de fre, cosa que ens fa desistir de fer el Portet d’Aspet, ja que la baixada d’aquest, amb aquestes condicions, seria molt complicada.\nAmb aquesta decisió, encarem ja direcció al Col des Ares, no sense abans superar el repetxó del Col de Buret. El tercer port del dia, comença passat Juzet d’Izaut, i tot i que no és molt dur, els berguedans posen un ritme d’anar per feina i em fan pujar amb un puntet més del que m’hauria agradat, jejeje\nEl coll, és força bonic, sempre entre els arbres. Personalment, és una pujada que m’encanta, tant per la vessant que pujem com per Fronsac\nAl cap de poca estona pujant, coronem el tercer port del dia. Hem pujat força ràpid i ara toca afrontar un terreny ascendent fins a Mauléon, no gaire adient per recuperar forces\nBaixem Ares i a la nacional, agafem la carretera que ens portarà a l’inici del Port de Balès. Fem el repetxó a bon ritme i al arribar a Mauléon fem el primer avituallament sòlid del dia. Busquem una boulangerie i agafem unes Coca-Coles i algo per menjar. Hem d’agafar forces, que el port que tocava a continuació, aixi ho requeria\nUn cop avituallats, anem cap al coco del dia, Balès. L’inici, exceptuant el primer km, deixa fer, aixi que gastem el just i anem tirant cap amunt\nAnem avançant els metres i al no arribar les rampes dures, el Toni ja és comença a queixar, jejeje. Sort que aviat arribem a les Granges de Crouhens i allà comença l’acció\nPortavem més de 100 kms a les cames i la duresa de Balès començava a fer efecte. Tot i que ens els descansos recuperava una mica de terreny sobre els berguedans, als trams durs em costava molt seguir-los\nAixí que a uns 7 kms de meta, vaig afluixar i pujar cap amunt al meu ritme. Sempre havia fet Balès de primeres i l’havia coronat bé, amb 100 kms a les cames, el port és veu d’una altra manera, jejeje\nSort, que la pujada sempre va donant descansos, com el que ens trobem a uns 6 kms de coronar, on la pujada s’obre de repent i ofereix un entorn fantàstic. Això si, tot i que a la part baixa semblava que volia sortir el sol, la boira encara voltava per dalt de la muntanya\nSuperat el descans, la carretera és tornava a enfilar durant uns 3 kms al voltant del 9%, un tram que se’m va fer durissim. Les cames ja és queixaven i el cap també\nAmb un ritme lent, vaig arribar com vaig poder a la sortida del bosc per encarar la part final. Sabia que la cosa afluixava una mica, i em va animar per acabar de coronar, això si, sense poder gaudir de les magnífiques vistes de la part alta, recoberta per una espesa boira. Una llàstima…\nI per fi, després d’una bona estona pujant i de força patiment, corono Balès. La cosa m’anima, ja que si que encara quedaven Portillon i Arres, però sabia que el port més dur ja havia passat i que tenia el repte a tocar!!!\nA dalt, no faig esperar més als berguedans, aixi que fem la foto i cap a St.Paul d’Oueil a repostar aigua i a menjar alguna cosa per afrontar el cinquè port del dia, el Col du Portillon\nDesprés de reposar forces a St.Paul d’Oueil, acabem de baixar fins a Luchon, on començarem el Portillon. L’inici del port, bastant fàcil, deixa fer, tot i que fins que no s’arriba a les primeres paelles, és fa pesat\nPoc a poc, la pendent va augmentant, cosa que significa que perdo ràpid de vista als berguedans. Sempre se m’ha atragantat aquesta part intermitja del Portillon francés\nSuperat el llarg descans de la meitat del port, la carretera és torna a enfilar cap amunt i ja anirà en progresió fins al final, aixi que veient el panorama, poso un ritme i cap amunt\nUn cop agafo el ritme, començo a recuperar sensacions per afrontar els 2 kms finals exigents\nTot i portar molts kms a les cames, amb el ritme que he agafat, corono molt bé el Portillon. Curiosament, on menys he patit ha estat en la part final, la més dura\nA dalt, m’esperaven el Toni i l’Adrià. Sense perdre molt temps, demanem a uns francesos (que anaven una mica torrats ) per fer la foto al cartell i baixem cap a Bossòst on toca el segon avituallament sòlid abans de fer el Mirador d’Arres\nAmb les energies renovades, afrontem el primer tram de la pujada, on encara no hi ha “molta” pendent i la carretera no està molt bé\nEls berguedans gaudint d’aquest portarraco aranés. Un altre dia, farem una volta per conèixer totes les altres grans pujades de la zona\nDes de baix, haviem posat un ritme força interessant per pujar el port. Tot i que la pujada és dura, havia recuperat sensacions des de la meitat del Portillon i podia seguir bé la roda dels companys\nEn un obrir i tancar d’ulls ens plantem als 2 kms finals. Ja ho teniem qüasi a tocar, tot i que encara quedava algun tram força exigent\nA poc més de 1 km, em tallo un moment per fer una trucada, aixi que el que queda em toca fer-ho sol, sort que ja afluixa la cosa, però la carretera empitjora. No hi ha forma de que arreglin aquest tram!!\nUn cop superat el tram més dolent, corono el port pletòric, ja que el repte ja estava al sac i havia superat en un dia el meu record de kms i desnivell. Baixem ràpid, però amb precaució fins la nacional i d’allí fins a Vielha, on anem cap al cotxe feliços per haver acabat bé aquest tros de ruta.\nPublicado el 07/28/2011 en Rutes y etiquetado en Ares, Arres, Balès, Batalher, Menté, Pirineu, Portillon. Guarda el enlace permanente.\tDeja un comentario.


Crida LGBTI – Pàgina 2 – Crida LGBTI\nAutor: Crida LGBTI\nCASTANYADA BORDA 2017\n30 d'octubre de 2017 Crida LGBTIConvocatòriesCastanyada\nDavant la necessitat de recuperar la festa de la Castanyada enfront el Halloween, i de crear espais d’oci alternatius per fer front al capitalisme rosa que exclou a aquelles que no poden pagar una entrada o no entren dins els seus paràmetres: les transmarikabollobis ens organitzem per poder donar sortida a ambdues necessitats. Per això…\nProu dilacions! Defensem la veu del poble\n15 d'octubre de 2017 Crida LGBTIComunicats\nDes de la Crida LGBTI demanem que s’aixequi la suspensió de la Declaració d’Independència i que es faci efectiva la República Catalana, resultat de la voluntat popular expressada en el referèndum del passat 1 d’octubre. Creiem que el Govern ha d’obeir la veu del poble i no dilatar més la situació, ja que no queda…\nDe l’1-O al procés constituent: una vaga general transmarikabollobi!\n2 d'octubre de 2017 Crida LGBTIComunicats, Convocatòries\nDurant el darrer mes, la Crida LGBTI hem participat activament de la campanya pel referèndum d’autodeterminació de Catalunya. La nostra campanya per l’1 d’Octubre, amb el lema “Un Sí transmarikabollobi”, ha tingut per finalitat incidir en el col·lectiu LGBTI perquè es mobilitzés l’1-O i votés favorablement a la independència del Principat. Davant del Règim del…\nConstruïm un país de llibertat per a tothom, sense discriminacions trànsfobes\n14 de setembre de 2017 Crida LGBTIComunicats\nLa Diada ha tornat a ser un gran èxit de participació i també de diversitat. La Festa per la Llibertat a Arc de Triomf i la Mostra d’Entitats han reflectit un cop més les diferents cares d’aquesta llibertat amb la presència i participació activa de col·lectius molt diversos i transversals. Malgrat tot, hem de comunicar…\nLa Crida LGBTI denuncia una nova agressió LGBTI-fòbica a Barcelona\n26 de juny de 2017 Crida LGBTIComunicats\nEl passat dimecres 21 de juny, una parella gai va patir una agressió verbal amb amenaces d’agressió física al fer-se un petó a l’entrada del metro d’Urquinaona a l’alçada del carrer Bruc. Dos homes van començar a cridar “maricones”, apropant-se a la parella amb insults i de forma molt agressiva i violenta. Les amenaces d’agressió…


BarcelonaEl president de la Generalitat, Quim Torra, s'ha mostrat partidari aquest divendres del confinament total, ja que afirma que és la manera d'aturar els contagis de coronavirus entre la població. El dia abans que el cap de l'executiu espanyol, Pedro Sánchez, prengui una decisió sobre això, doncs, el president català ja ho ha considerat "necessari" en una entrevista a la Televisió de Girona. Tanmateix, el president també ha reclamat més mesures econòmiques per combatre les conseqüències econòmiques d'aturar tota l'activitat no essencial: ha demanat a Sánchez suspendre els impostos a les empreses i als autònoms i una renda de ciutadania universal. A parer seu, la pressió s'ha de situar en l'Estat i no en la ciutadania.\nQuim Torra Covid-19 confinament


Dies que duraran anys - Jordi Borràs - ERC Sitges\nActes Dissabte, 12.5.2018 23:15h\nDies que duren anys Dies que duren anys\nEl passat divendres, a la tarda, Esquerra Republicana de Sitges dins del marc del cicle Sitges per a Tothom, conjuntament amb l'Ateneu de Sitges, vam convidar a Jordi Borràs perquè ens presentés el seu nou llibre DIES QUE DURARAN ANYS.\nSón moltes les imatges icòniques que va deixar la tardor del 2017. 'Dies que duraran anys' ofereix una selecció de fotografies que Jordi Borràs ha deixat per a la posteritat. L'autor ens presentà el seu llibre i ens dibuixà qui hi ha al darrere dels diversos moviments d'extrema dreta al nostre país i quin és el paper que estan jugant en els darrers mesos en l'actual moment polític i històric.\nVa ser una xerrada molt amena on van conèixer de primera mà el que el fotoperiodista copsa a través de la seva càmera. Hi va assistir un gran nombre de persones, ja que el llibre va quedar en segona posició en vendes a Sant Jordi i és un personatge molt conegut.


General – Compromís per Burjassot\nGràcies a totes les persones que heu confiat en Compromís Burjassot i que ahir depositàreu el vostre vot a favor d’un Burjassot millor de la mà del nostre grup municipal encapçalat per Lluna Àrias. Malauradament, no podem estar satisfets amb resultats obtinguts. Cal reflexionar i analitzar de manera crítica els motius per intentar millorar la nostra […]\nPrograma electoral municipal 2019 Veïns i veïnes, Ací teniu el programa municipal de Compromís per Burjassot que hem redactat per a la legislatura 2019-2023. Es tracta d’un recull de propostes de govern fruit d’un procés de participació de les entitats socials i la ciutadania de Burjassot que conté, per això, una visió compartida de ciutat, […]\nDonem la cara per Burjassot\nLa portaveu de Compromís Burjassot va criticar que una persona “obertament feixista” poguera ser cap de la policia local. La portaveu de Compromís Burjassot i candidata a l’alcaldia es va posicionar en contra de la possible incorporació per comissió de serveis de Leopoldo Bonías com a cap de Policia Local de Burjassot pel seu […]\nEl 28 d’abril no es pot perdre cap vot! Si no estàs eixe dia, ací tens tota la informació per a votar per correu: VOT PER CORREU- Fins el 18 d’abril 1- L’elector/a haurà de sol•licitar personalment el vot per correu des del 5 de març fins al 18 d’abril en qualsevol Oficina de Correus. […]


El CEIP La Patacona organitza unes Jornades Virtuals de Portes Obertes per a mostrar el funcionament del centre\nALBORAYA | EDUCACIÓ\nELPERIODIC.COM - 21/04/2020\nLes reunions es realitzaran el 29 i 30 d'abril de manera virtual com alternativa a les limitacions decretades en l'Estat d'Alarma\nEl CEIP La Patacona ha planificat una cita online amb la qual pretén informar de les instal·lacions, projectes, metodologies i organització d'aquest col·legi públic situat a Alboraia. Es tracta d'unes Jornades Virtuals de Portes Obertes que es realitzen com alternativa a les limitacions decretades en l'Estat d'Alarma per a prevenir la propagació del COVID-19.\nLa cita virtual, per a la qual és necessària la inscripció a través del següent enllaç https://cutt.ly/vyw6rdv, tindrà lloc el dimecres 29 i el dijous 30 d'abril a les 11.00 hores. A les persones interessades els arribarà al correu electrònic facilitat un enllaç de l'aplicació Skype per a accedir a la reunió presidida per la cap d'estudis, Carmen Millán, i el director del centre, Nacho González.\nAmb la finalitat de garantir una bona organització, les jornades estan limitades a famílies del futur alumnat de 3 anys i que no tinguen a cap membre de la família cursant estudis en el centre. A més, des de CEIP La Patacona recomanen utilitzar per a la connexió un ordinador o una tablet, ja que es projectaran presentacions la visualització de les quals pot ser complicada des d'una pantalla xicoteta. Al seu terme, hi haurà una àmplia ronda de preguntes i respostes.\nL'Ajuntament d'Alboraia millora l'estacionament al carrer Fusters\nAlboraia celebra l'any Berlanga amb un cicle de tres pel·lícules del cineasta valencià\nEls iglús de reciclatge de vidre d'Alboraia es tornen roses per una bona causa


No. No és això, amics! | Bloc de Joan Brunet i Mauri\nNo. No és això, amics!\nPosted by Joan Brunet i Mauri | oct. 12, 2006 | Articles, Catalunya, Espanya, Política | 0 |\nSom molts els que compartim que la política que desenvolupa el Partit Popular (PP) es troba lluny de la que per a nosaltres seria desitjable, tant pel què fa al seu fons com a la seva forma. Som molts els que pensem que el PP ha alimentat el ressorgiment d’una catalanofòbia arreu l’Estat que semblava ja superada. Som molts els que pensem que gran part de l’animadversió que es viu a la resta de l’Estat envers Catalunya ha estat propiciada per les tergiversacions que el PP ha fet de l’Estatut, del govern de Catalunya i de la insolidaritat dels catalans. I això fins el punt d’haver alimentat perilloses campanyes contra Catalunya i contra els productes catalans. Som molts els que estem convençuts que el discurs i l’actitud del PP ha de tenir escàs suport a Catalunya. Som molts els que assegurem que allò que diu i predica Josep Piqué està molt renyit amb allò que és habitual en la pràctica del seu partit i, especialment, en el dia a dia dels seus líders estatals (Rajoy, Acebes, Zaplana), que pels quatre cantons traspuen ressentiments i mentides. Som molts els que pensem que el PP actua d’una manera inconscient quan vol aprofitar-se de fets i de situacions altament sensibles com ho són la immigració o el procés de pau endegat pel govern Zapatero al País Basc. Som molts els que estem convençuts que la política que desenvolupa el PP no fa més que dividir la societat i posar pals a les rodes de l’avenç del país. Som molts els que ens escandalitzem pels afers urbanístics i de corrupció que afecten a destacats dirigents populars, sense que acabi passant res d’especial. Som molts els que considerem que el PP ha aconseguit la politització de la judicatura, com es pot comprovar a cada moment amb les opinions, resolucions i decisions d’alts representants dels òrgans de la judicatura. Som molts…\nI així podríem continuar fins a l’extrem en relació al què han estat, son i possiblement seran les formes del PP en el futur. El primer tast de la manera que el PP entén fer oposició el vàrem tenir entre el 1993 i el 1996 amb aquell “acoso y derribo” al govern socialista presidit per Felipe González, del que el “váyase señor González” n’era el lema dominant. Aquell “acoso y derribo” que va portar a Aznar a guanyar les eleccions del 1996 és, d’alguna manera, el model que el PP està aplicant ara amb un “tot s’hi val” que no fa més que crispar innecessàriament la vida política catalana i espanyola. El PP encara no ha paït la seva darrera derrota electoral de fa més de tres anys i per recuperar el poder està disposat pràcticament a tot sense adonar-se que darrera seu deixa una terra cremada en la que difícilment hi floriran flors. Però si el PP a l’oposició ja ha ensenyat quines són les seves armes, el PP al govern també les va ensenyar durant vuit anys, amb uns resultats galdosos i, especialment, amb una pràctica política de governar d’esquena a la ciutadania. Cal recordar el cas que el PP va fer del clam unànim en contra de la guerra d’Iraq i de les seves possibles conseqüències? La mentida continuada va ser un dels recursos més usats pel PP durant els vuit anys de govern Aznar.\nTot això i més és cert. Però això no obstant, aquesta actitud del PP no ha de ser mai excusa per boicotejar ni atemptar contra la integritat de les persones i dels dirigents d’aquest partit. Els fets esdevinguts abans d’ahir a Martorell, en què Pique i Acebes varen ser físicament assetjats i colpejats, no fa més que donar ales al PP que, al seu torn, pot realimentar el seu discurs ratllant a antisistema. No ens podem permetre el luxe que el PP aparegui com a víctima d’una situació en què les víctimes som els altres. Al PP cal derrotar-lo a les urnes. Amb contundència. Aquesta ha de ser la millor lliçó que el PP ha de rebre de la ciutadania catalana. Una derrota clamorosa a les urnes de l’opció defensada per Piqué és la millor lliçó democràtica que podem donar a Rajoy, Acebes i Zaplana per tal que s’adonin que, almenys a Catalunya, l’opció popular no té cap futur.\nPublicat a Diari de Sabadell, el 12 d’octubre de 2006\nPreviousFelicitats Ràdio Sabadell!\nNextConservar o progressar\nApunts de campanya\nMartínez, un heroi?\n16 juny 2001\n5 febrer 1996


La Sala els Carlins acollirà dijous vinent al vespre la gala Manresa Batega 2020 - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa Sala els Carlins acollirà dijous vinent al vespre la gala Manresa Batega 2020\nHi participaran convidats del món cultural, social i esportiu de la ciutat per mostrar un tastet de les activitats programades aquest 2020 en el marc del projecte Manresa 2022\nredacció | manresa 28.02.2020 | 14:05\nCalmet i Tulleuda AJM\nCalmet i Tulleuda\nLa Sala els Carlins acollirà dijous vinent, 5 de març, a les 8 del vespre, la gala Manresa Batega 2020, un acte que té l'objectiu de donar a conèixer totes les activitats programades durant aquest any i que formen part del projecte Manresa 2022 , que commemora 500 aniversari de l'estada de sant Ignasi de Loiola i, alhora, treballa per la revitalització i la projecció cultural, social i econòmica de la ciutat.\nEls detalls d'aquesta gala han estat presentats aquest migdia de divendres a la Sala els Carlins pel tinent d'alcalde regidor de Turisme i Projecció de Ciutat de l'Ajuntament de Manresa, Joan Calmet; i el gerent de la Fundació Turisme i Fires de Manresa, Albert Tulleuda. Han assistit representants d'entitats participants i persones vinculades a l'organització de l'acte.\nCalmet ha mostrat la seva "satisfacció" per la celebració d'una gala que té l'objectiu de mostrar "la potencialitat" d'un projecte "com és Manresa 2022, que és una gran oportunitat per la ciutat". Després de recordar i contextualitzar el sentit dels eixos de treball del projecte: Camí (transforma), Acollida (acull), Llum (batega) i Celebració (celebra), el regidor de Turisme ha subratllat que "anem en una bona direcció i amb molta il·lusió" en el desenvolupament i l'adaptació de la ciutat a la commemoració i el seu aprofitament turístic, cultural i comercial.\nPer la seva part, Albert Tulleuda ha explicat que, durant la gala, que tindrà una durada aproximada d'una hora, es donarà a conèixer el calendari d'activitats previstes i, a més a més, es farà un breu tast de les mateixes, a través d'actuacions artístiques, exhibicions esportives i projeccions audiovisuals.\nEl gerent de la Fundació Turisme i Fires de Manresa ha anunciat que en la gala prendran part els artistes Albert Galbany, Anna Gangonells, Damià Olivella, Nàdia Pesarrodona, Ariadna Guitart, Santi Arisa i Els Carlins, que han estat involucrats en activitats de Manresa 2022 en els dos últims anys. També hi haurà la presència de representants dels equips esportius del Baxi Manresa, del Bàsquet Manresa, del Bàsquet Joviat, del Bàsquet Oms, de l'Associació Esportiva La Salle i de l'Escola de Ciclisme de Manresa. El dibuixant Galdric Sala acompanyarà la gala de presentació amb el dibuix de diverses vinyetes en directe amb el seu conegut personatge de sant Ignasi que publica al diari Regió7.\nL'entrada és gratuïta però cal fer una inscripció prèvia a següent link. Més informació a l'Oficina de Turisme Manresa, Plaça Major, 10. Telèfon 93 878 40 90 i a aquest correu electrònic


El pavelló Mies van der Rohe reflexiona sobre el pas del temps amb “1:100 Past and Present” - Bonart\nEl pavelló Mies van der Rohe reflexiona sobre el pas del temps amb “1:100 Past and Present”\nNatàlia Lloreta Pané barcelona - 26/09/19\nEl 13 de setembre de 2017, l’artista alemany Michael Wesely va posar una càmera a l’interior de pavelló Mies van de Rohe, encarada cap a l’exterior, va activar el disparador deixant l’obturador obert i se’n va tornar cap a Berlin, on viu i treballa. Al cap d’un any exacte, el 13 de setembre de 2018, Weseley va tornar a Barcelona i va prémer de nou botó, aquest cop per donar per conclòs el temps d’exposició.\nEl resultat és una fotografia de gran format, titulada 1:100 Past and Present, que relata el pas implacable del temps, que esborra qualsevol rastre de presència humana tot i les 100.000 visites anuals del pavelló. Amb cert aspecte fantasmagòric, la foto posa en evidència allò que roman i allò que desapareix, les presències i les absències i proposa un exercici d'arqueologia visual. Ara, la fotografia s’exposa fins al 13 d’octubre in situ, impresa sobre vidre al mateix lloc des d’on va ser presa, produint un interessant efecte de reflexos i diàlegs entre la fotografia i la realitat.\nEl títol, 1:100 Past and Present, evoca l’escala més utilitzada en arquitectura i Wesely hi juga, traslladant la idea d’escala, sempre vinculada a l’espai, a la dimensió temporal, com a homenatge a la Bauhaus, quan fa 100 anys de la seva fundació. Al pavelló s’hi poden veure també dues altres obres en gran format de Wesely, l’estació de ferrocarril de Nova Delhi amb una exposició de 10 minuts, i Giverny –ubicada a la part exterior– una foto presa durant sis mesos en un entorn natural –un estany– que adquireix un aire pictòric i que proporciona una visió més abstracta del pas del temps. Nascut a Munich l’any 1963, Wesely fa anys que experimenta amb fotografies de gran format i llargs temps d’exposició per les quals ha desenvolupat una particular tècnica pròpia.\nTant la directora de la fundació Mies van der Rohe, Anna Ramos, com el comissari artístic de la proposta, Joachim Jäger, han destacat que, tot i l’aparent simplicitat, l’arquitectura del pavelló presenta certes complexitats i que estan en contínua exploració de nous espais i noves possibilitats a l’hora de presentar-hi peces artístiques.\nA la imatge, Michael Wesely (al centre) explica la seva obra al pavelló Mies van der Rohe; darrera seu, la fotografia de l'estació de Nova Delhi.\nFundació Mies van der Rohe Michael Wesely Anna Ramos\nXERRADA "L'ARTISTA I EL GRAVADOR: MODEST CUIXART I JOAN BARBARÀ" A LA SALA DE LA CARITAT\nHORST JANSSEN A LA GALERIA MICHEL SOSCKINE INC\nNotícies / La Roca del Vallès


Foravial: El vel de Maia\nEl vel de Maia\nLa penúria de grans dies que arrosseguem ha fet que de bon matí ja correm per la fageda del Montseny. El fred viu d'aquesta nit s'ha embassat a la vall i quan reitero la captura de les imatges del pantà sento les mans balbes. De fet, avui tot serà reiteració. Refarem el passeig fins als narcisos del passat dimarts amb la màxima exactitud tot buscant uns efectes depuratius similars. Apart de ser dos i que és diumenge al matí -moment de la màxima afluència al Montseny-, la principal diferència es lluminosa; si la tarda del dimarts era tancada i boirosa avui el dia és radiant.Aquí recordo els versos finals d'un poema de Lopez-Picó dedicat al Montseny:I la llum dona a la vida el pensament d'estar bé.Més que cap altra, el Montseny és la nostra muntanya literària per excel·lència. Una antologia de textos montsenyencs és quasi una antologia de la literatura catalana. Algunes de les raons d'aquest fet les resumia Ferran Soldevila en un poema escrit justament aquí, a la vall de Sta. Fe, a l'estiu del 34:Posta fina, cel, fagedes.¿Qui ha enganyat la nostra vida,empaperant-la de diarisi entatxonant-la de llibres?És com si, per la llei del contrast, el fet d'acarar les nostres dèries civilitzades amb la vigorosa natura del massís, afegida a la constatació de la seva antagònica contigüitat, hagués sigut una inspiradora i constant força motriu literària; d'exemples en podem trobar tants i de ports tan diferents que no és forassenyat comparar-los a una boscúria... I, si ara em féssiu escollir l'ombra d'un arbre d'aquesta arbreda, ja us dic que, potser, em trobareu sota la fresca amiga de El vel de Maia del Marià Manent.4 maig. Fa una nit molt serena i estrellada. El camí blanqueja a la celístia i en el gran silenci canta algun rossinyol. Al poble, mentre ens estàvem vora la ràdio, el refilar vehement del rossinyol es barrejava amb els comunicats de guerra, amb les notes dels sindicats recomanant calma.20 desembre. Anant a Vilarmau, vora un rierol, veig un cercle de branques plenes de caramells, un petit oceà d'ones immòbils, cenyit de barbes blanques de gnom, de foques, de franques tropicals de vidre. Vora el saltant de l'aigua que l'esquitxava, el gel és transparent, més enllà, opac. Era un espectacle meravellós, una mena de visió astral, fantàstica.1 maig. A la tarda ve el poeta Joan Teixidor [...] Aquest matí ha pedregat, i el cim del Matagalls és blanc -lleu ditada d'hivern en la primavera verda i flonja. Una franja de sol pàl·lid daurava la tendror dels faigs. La muntanya, que era arquitectura, ja torna a ser pintura. L'enorme cos mineral es vesteix d'un domàs viu de seda. Tertúlia vora l'estufa, cap al tard. Parlem d'història medieval, de Rússia... L'aigua s'ha aturat en alguna llosa del pati i el lilà és tot humit.31 març. Cap al tard he anat a llegir els "Vergers", de Rilke, als Sis Avets. En un camp vermell un home sembrava.12 novembre. A la tarda, conversa amb Palau-Fabre: parlem dels horrors dels bombardeigs, d'Eliot i de Spender. Quina pau d'or, damunt l'herba dels Sis Avets! ¿Som, realment, en un país de guerra?Com que no podem deixar de llegir-nos en l'espill de les nostres lectures, m'arriben tants suggeriments d'aquest dietari íntim de l'estada a Viladrau del Marià Manent durant la guerra (escrit sense la intenció de publicar-lo)... Un de no menor és la necessitat de comparar la constància que exigeix mantenir un dietari amb la que exigeix mantenir viu al seu hereu, un blog, i la mena de ritus contra l'oblid que hi ha darrera d'ambdós casos.En aquesta garlanda d'idees que em venen al cap hi ha el paper dels intel·lectuals -i dels poetes- en temps difícils; la dificultat, si no impossibilitat, de jutjar les adscripcions i les creences; la validesa de l'opció contemplativa que Manent expressa (tot i que no va parar de treballar en cap moment); els tan poc valorats profits de l'observació atenta de les variacions que afecten l'aparent reiteració dels dies...No puc deixar de pensar que en Marià tenia ben present la poesia clàssica xinesa a l'hora de decidir privilegiar en el seu dietari les textures naturals enfront de la crònica crua de la malvestat bèl·lica que estava vivint. Algú podria entendre aquesta tria com evasiva, tanmateix, no puc estar-me'n de recordar que la universalitat de la seva mirada ja l'havia portat ser el primer a introduir els poetes xinesos a la nostra cultura; uns poetes que, malgrat també viure en temps cruels i guerrers, mai van deixar de cantar als ocells, als brots tendres, a les esteses de flors o als jocs de les boires damunt les muntanyes.He d'acabar aturant-me en el títol obscur que Marià Manent va decidir: El vel de Maia. Pel que tinc entès, Maia estenia un vel espiritual sobre els ulls del seu marit, el bel·licós Vishnú, per aconseguir que pogúes dormir en yoganidra (el somni diví). També veig al diccionari sànscrit el sens fí de significats de maia (o maya): a màgia, artifici; b il·lusió, fantasia, quimera, ficció, al·lucinació... d Energia creadora de l'univers; la il·lusió personificada com la dona de Visnú...Albirant una immensitat marina, des dels confins de les Gavarres fins enllà del Llobregat, hem jagut al sol enmig de l'estesa dels narcisos. No ens enganyem, la seva maturitat és tan unísona com breu. Tot i que hem pogut presenciar el prodigi de l'accelerada obertura d'una poncella ressagada (les contadíssimes ocasions en què pots copsar els moviments vegetals en temps real mai les oblides), d'aquí a ben poc els narcisos d'enguany seran història. Ací i allà, comencen a despuntar amb urgència les tiges rinxolades, dretureres i emergents de les falgueres que els succeiran; i, com mirant d'aprofitar aquest breu interregne lluminós, abans les grans frondes del falguerar no sumeixin al sòl a la penombra, algunes orquídies aprofiten per a estendre els seus ramells.Aliè a tots els nostres maldecaps i any rere any, amb més o menys intensitat, aquest gloriós trànsit primaveral és la dèria única d'aquesta humil artiga del Montseny. Com que, per a mi, el fet ho explica quasi tot, d'aquí ve que n'hagi volgut parlar.\nLa biblioteca portable,\nGrans reflexions en plena natura per part dels escriptors que referencies i per part teva.La darrera bifotografia, no s'anomenarà "la catedral del Montseny".Gràcies per les imatges, Claude Girbén!\n17 de maig de 2010 a les 10:39\n¿Això del "Claude", Galderich, és perquè potser em veus "Monet"?El llegat montsenyenc és tan i tan gran!Ara vull obsequiar-te amb la darrera estrofa de l'atàvica cançó LES MUNTANYES DEL MONTSENY amb la certesa que serà del teu gust:La cabrera n'era guapa,jo que m'hi vaig acostar:allà al darrera d'una rocatot ho vàrem arreglar.\n17 de maig de 2010 a les 11:56\nOf course, Claude Monet fou el primer en veure la sensibilitat de la llum sobre els objectes com tu fa sobre el camp i l'arbre.Sobre la cançò, que desconec totalment, d'on ha sortit? De qui és? De quan és?\nGalderich, si no vaig equivocat, quan el poeta i pintor Wang Wei va fundar els perdurables principis de la pintura xinesa no anava rere d'altra cosa que reflectir els formidables efectes de la llum sobre el món. El merit del Monet sempre serà l'haver sabut traduir aquella concepció a la nostra tradició.La cançó -així com altres textos- els he tret d'un llibre improbable: EL MONTSENY I LES GUILLERIES, paisatge, mite i literatura; que és l'edició de l'extens treball que van fer els alumnes de 3 BUP i COU de l'institut A.Satorras i de l'Escola Pia Sta. Anna de Mataró, i que va publicar L'AIXERNADOR al 1990.Una feinada feta per erudits adolescents!\n17 de maig de 2010 a les 12:22\nGirbén,Com a bon eurocentrista desconeixia en Wang Wei i no he trobat res d'ell per internet (també euocentrista!) que sigui digne. Un article a la Wiki que està molt bé però d'imatges res de res...Si em busques en aquest llibre inmagalbe de les Guilleries i el Montserny on és la referència que em donen millor que millor!\n17 de maig de 2010 a les 12:32\nahir vaig veure jacints i lliris que comencen a néixer a Montserrat. I la llum! qui pot negar-li la divinitat? Des de l'Arcada, pujant pel Torrent de les Grutes, vaig ser d'allò més feliç, quan baixàvem pels Pallers i intentàvem recordar en quin racó havíem collit fredolics, era com si hi fos cada dia del món allí. De fet no me'n mouria :)\n17 de maig de 2010 a les 12:42\nI quina volta més formidable, Clidi, és la que dibuixa l'Arcada; i quina joia és encertar les clavilles del Torrent de les Grutes quan començaves a creure que no té sortida possible! I com vàrem córrer ahir tots a la recerca d'un dia magnífic, com volent consolidar els nostres merescuts delits de victòria!\n17 de maig de 2010 a les 12:58\nHome, Galderich, el llibre el tinc a un pam de distància...A Wang Wei ja vaig tractar-lo fa temps a la meva secció de poètica xinesa. Com que fou d'una manera ben breu i de mèrits no en va curt (ell s'inventà els rotlles d'aiguades), miraré de tornar-hi(mentrestant recomano la lectura de LA MONTAÑA VACÍA, la seva antologia publicada per Hiperión).Vés quina "no crisi" m'afecta!\n17 de maig de 2010 a les 13:10\nI bo que n'hagis volgut parlar.M'ha interessat especialment la darrera línia.Si dic "Arquetip", dius "Fet"?\n17 de maig de 2010 a les 17:36\nPotser sí, Xiru, que podria dir "Fet"..., tot i que encara se'ns fa difícil de conjuminar els nostres mots amb les maneres forasteres de les comunitats vegetals.No sé si coneixies El vel de Maia; si no és així, ja et dic que és un plat cabdal pels que ens embadalim amb les notícies del pas del temps sobre la natura.\n17 de maig de 2010 a les 18:04


Bon paper de Txell Domènech, Ona Planas i Carla Ramos a l'estatal - NATACIÓ CLUB TORELLÓ\nBon paper de Txell Domènech, Ona Planas i Carla Ramos a l'estatal\nLa nedadora de Borgonyà Txell Domènech, del Club Natació Vic ETB, va completar una gran actuació al Campionat d'Espanya de les categories júnior i absolut, que es va disputar a Màlaga de dissabte a dimecres. Domènech, nascuda l'any 2002, va acabar novena en els 100 metres lliures; onzena en els 200 estils, catorzena en els 100 braça, quinzena en els 50 lliures, setzena en els 50 braça i 26a en els 400 estils.\nA més, per part del Natació Club Torelló (NCT), Ona Planas va ser 24a en els 50 lliures, 26a en els 200 lliures, 27a en els 100 lliures i 28a en els 400 estils, i Carla Ramos, 26a en els 200 estils, 32a en els 100 lliures, 36a en els 50 lliures i 39a en els 200 metres lliures.\nPer altra banda, dissabte, el NCT va obtenir setze medalles al Trofeu Mercat del Ram de Vic, amb un balanç de sis ors, set plates i tres bronzes. Les primeres posicions van ser per Paula Pavillard, Magí Pijoan, Laia Rubio, Irene Comas i Aina Fontserè, que també va guanyar el premi a la millor marca femenina de la jornada.\nNotícia publicada al setmanari Torelló. Redactor Arnau Segura.


Parca 3 en 1 Iceland amb folre interior desmontable\nParca fabricada amb folro polar desmuntable per aguantar el fred i el vent. A més, en ser impermeable i talla-vents, permet utilitzar-la ininterrompudament davant els dies de temporal més adversos.\nEn estar confeccionades amb un material transpirable, a més d'impermeable, permeten mantenir la temperatura constant del cos. Molt recomanat per a aquells treballs que requereixin un esforç notable en què se suï amb facilitat.\nParques amb un disseny elegant però esportiu, combinant el gris amb el negre i amb múltiples butxaques amb tancament de cremallera repartits per la peça.\nLa seva llarga cremallera tanca la peça de dalt a baix deixant, a la nostra elecció, un coll alt fins a la barbeta.\nUna altra qualitat de la parca impermeable i transpirable és la seva lleugeresa. De poc serviria comprar una parca laboral pesada que no ens deixés maniobrar durant la nostra jornada laboral. Així, s'ha fabricat amb la relació òptima entre pes i calidesa apostant per un model lleuger, còmode i confortable.\nDonades els seus múltiples característiques, és altament recomanada per a treballs d'exterior, magatzems, indústria o muntanya.\nDisponible en les talles petites i grans: S, M, L, XL, XXL.\nGorra de protecció amb certificat alimentari\nPreu 7,74 €\nGorra de protecció amb banda de punt elàstica. Ideal per a indústria càrnica o sales blanques.\nJaqueta per la neu o la muntanya amb cremalleres\nPreu 58,13 €\nJaqueta impermeable, transpirable i talla-vents per a la neu o la muntanya amb folre interior molt lleuger. Disposa de cremalleres ubicades a les aixelles per a una major ventilació i una goma elàstica ajustable a la cintura. Caputxa plegable al coll.\nJersei laboral amb reforç a colzes i espatlles\nPreu 8,68 €\nJersei de cotó i polièster amb reforços a les espatlles. A més, incorpora una butxaca al pit i mitja cremallera central. Jersei laboral model Maya amb mitja cremallera.\nArmilles econòmiques amb butxaques Reporter\nPreu 12,38 €\nArmilles multibutxaques econòmiques, barats model Reporter. Vestuari laboral i per al temps lliure amb 6 butxaques a la part frontal fabricat de cotó polièster i amb acabats de qualitat.\nGroc Taronja Negre Marró Blanc Vermell Azul marino orión Verd poma Camuflatge Azulina Beix arena Gris ciment Azul royal Verde botella Granate caoba Verde amazonas Verde militar\nParca tècnica anti-fred model Krypton\nPreu 34,72 €\nParca anti-fred model Krypton amb folre interior encoixinat de polièster cosit en rombe. També disposa d'un coll interior tèrmic, ideal per a l'ús en condicions meteorològiques adverses.\nTalles: S - M - L - XL - XXL - 3XL\nParka Tècnica Survival Pro 550\nPreu 69,32 €\nParka tècnica Survival Pro 550:\nPoques parques pel fred en el mercat poden competir amb la nova Survival Pro de 3L. Fabricada amb Nylon Taslan i folre interior Thinsulate 320 g/m2, esta parka destaca per la qualitat dels seus acabats a més a més d'oferir una bona protecció tèrmia en condicions climatològiques adverses.\nArmilla reflectant amb foltre polar Softshell\nPreu 36,83 €\nArmilla d'alta visibilitat, incorpora folro polar softshell per regular bé la temperatura corporal. Resistent a l'aigua, incorpora dues butxaques baixes frontals i una butxaca en el pit, tots dos amb cremallera. Una banda elàstica al voltant de la cintura permet el seu ajust òptim.\nPreu 30,83 €\nJaqueta softshell anti-fred Aspen\nPreu 36,78 €\nJaqueta anti-fred model Aspen fabricada amb softshell per ser usada en condicions meteorològiques adverses. També disposa d'un micropolar de 300g per a una major protecció del fred.\nTalles disponibles: S - M - L - XL - XXL - 3XL\nArmilla folre polar i reversible XXL - model Vega\nArmilla folre polar home o dona, anti-fred, reversible i impermeable en color beix.\nIdeal com a armilla de treball en exteriors per a temporada de fred i hivern, magatzems, indústria, muntanya i, fins i tot, ús general.\nARMILLA DE TREBALL HIVERN NOMÉS DISPONIBLE EN TALLA XXL\nJaquetes transpirables Senra Softshell\nJaquetes transpirables Senra Softshell. Jaquetes de disseny esportiu amb contravents i folre polar interior.\nColl polar o braga tipus "buff"\nColl polar convertible en gorro de diversos colors a escollir. Braga de coll tot en un tant per protegir-se del fred al coll i com gorro pel cap gràcies a la seva goma elàstica i el seu cordó.\nBlau marí Negre Gris Blau Vermell