9 JARDÍ - El Leptospermum\nEl gènere Leptospermum de la gran família Myrtacea comprèn nombroses espècies de plantes que estan sempre verdes de port arbustiu, particularment especials pel seu cultiu en les zones costaneres. Són plantes originàries d’Austràlia, de Nova Zelanda i del sud-est asiàtic.Són matolls de petites i mitjanes dimensions que predominantment es troben al llarg de les costes però també en les zones humides, sobre terres àcides i sobre terrenys pobres. Són plantes molt esteses per a jardí i decoratives gràcies a les seves grans flors, de fins a 3 cm de diàmetre, i gràcies a la seva resistència a moltes situacions tant climàtiques com de sòl.\nLes fulles del Leptospermum són alternes, d’un bonic color verd intens i riques en olis essencials, com molts altres membres de la família de les Myrtacea, en efecte, si s’aixafen les fulles entre els dits, fan olor a una intensa fragància.\nLes flors són solitàries o com a màxim associades en grups de dos, en l’extremitat de les branques, caracteritzades per cinc pètals i òptima per a la producció d’excel·lent mel.\nEls Leptospermum són plantes fàcils de conrear i no sol·liciten cures particulars. Són típicament plantes de jardí. Volen exposicions assolellades i en zones on durant l’estació hivernal les temperatures baixen sensiblement, és necessari tapar-les durant les gelades.\nEls regs han de ser regulars sense deixar embassades en el terreny. L’aigua ha de tenir un bon drenatge.\nSÒL – TRASPLANTAMENT\nEls Leptospermum no són particularment exigents en terreny, l’important és que siguin terrenys lleugers, ben drenats però que mantinguin certa humitat.\nL’ús d’un abonament de cessió lenta després de la floració, generalment és suficient per a donar un bon abonat per a tota l’estació vegetativa.\nÉs oportú usar un abonament que a més de contenir macroelements com a nitrogen (N), fòsfor (P) i potassi (K), contingui també microfilaments com el ferro (Fe), el manganès (Mn), el coure (Cu), el zinc (Zn), el bor (B), el molibdè (Mo), tots importants per a un correcte creixement de la planta.\nÉs oportú després de la floració retirar les branques de Leptospermum que han envellit o que creixen de manera desordenada. Vagi amb compte que l’utensili que usi per al tall estigui net i desinfectat, preferiblement a la flama, per a evitar infectar els teixits.\nL’època de floració, per a la major part de les espècies, és la primavera – principi d’estiu.\nLa multiplicació del Leptospermum es pot fer per llavor o per esqueix.\nPodridures a l’altura del coll de la planta amb consegüent pansiment de les fulles i les tiges florals\nAquest símptoma és típic de la Phytophthora spp. un fong molt nociu. Amb el pas del temps les àrees s’estenen a tota la planta. Es manifesta sobretot en zones on els estius han tingut un transcurs calent i molt humit. La lluita contra aquest fong es basa, en una reducció de la humitat ambiental, ja que aquest fong es multiplica, també amb el tractament amb fungicides específics després d’haver eliminat totes les parts danyades.\nTaques sobre el revés de les fulles\nLes taques sobre el revés de les fulles podrien significar cotxinilla cotonera. Per a estar segurs, suggerim utilitzar una lupa i observar. Es caracteritzen per tenir una espècie d’escut protector, de color blanc cotonós. Són els paràsits més freqüents que ataquen a aquestes plantes. Fa falta usar antiparasitaris específics, en particular oli blanc, localitzable en un bon viver.\nPresència de petits insectes blanquinosos sobre la planta\nSi hi ha petits insectes mòbils, indubtablement en presència pugons. Són insectes que si no es mantinguessin sota control, poden provocar greus danys a la planta. Es tractar amb productes específics contra el pugó que trobaràs al 9 Jardí.\n« Què cal fer el mes de Març\tTALLER DE MARÇ Construcció de bancals de jardí amb vímet »


Publicat el Divendres, 03 Maig 2013 16:50\nLes darreres intervencions arqueològiques han incrementat el fons de l'equipament que necessitava més espai per la seva conservació, exposició pública i la consulta dels materials.\nEl local té una superfície de 317 metres quadrats i està situat al carrer Vic, al costat de l'actual edifici del museu, amb accés des de la Plaça de Joan Miró. El dret de superfície del local s'ha valorat en 238.373,59 € que es satisfarà amb un cànon de 544,84 € mensuals per un termini de 25 anys. L'alcalde de Montmeló, Antoni Guil, i el director de l'Incasòl, Damià Calvet, han signat aquest divendres l'escriptura de constitució d'un dret de superfície.\nDes del 2003, el fons material del Museu Municipal de Montmeló s'ha incrementat notablement a través de les intervencions arqueològiques. Aquestes han estat tant de caràcter programat, formant part de projectes de recerca establerts amb la Universitat Autònoma de Barcelona i amb l'Institut Català d'Arqueologia Clàssica, com de caràcter preventiu en aplicació de les normes de protecció de catàleg de patrimoni.\nD'entre el fons destaca la col·lecció de materials procedents del jaciment arqueològic de Can Tacó, que el 2008 van ser declarats Bé Cultural d'Interès Nacional en el marc de la declaració de BCIN del mateix jaciment batejat com a Móns Observans i que està als termes municipals de Montmeló i Montornès.


XXV Torneig Rugby Platja de Sitges – Rugby Club Sitges\nVeure fotos dissabte / Veure fotos diumenge\nEl RC Sitges es el gran dominador a les noces d’argent del Rugby Platja sitgetà.\nEl passat cap de setmana 15 de juny i 16 de juny a la platja de La Fragata de Sitges es va realitzar una de les cites obligades, dintre del calendari d’activitats que es realitzen en aquesta platja; la XXV edició del Torneig de Rugby Platja de Sitges, organitzat per el Rugby Club Sitges i que va tenir com a campió comú en masculí i femení, el RC Sitges.\nCom en edicions anteriors es va confirmar la gran dimensió d’aquest Torneig, on els partits es varen allargar durant tot el dissabte, i tot el diumenge, matí i tarda. Hi participaren més de 50 equips, passant per totes les categories des de Sub5 fins a Veterans, permeten novament el RC Sitges tornar a fer del seu Torneig de Rugby Platja un dels capdavanters dels que es juguen a territori espanyol. Aquesta combinació única de dos dies de Torneig (dissabte per els sub18, veterans, sèniors masculins i sèniors femenins, més diumenge per les categories mes petites Sub5, Sub6, Sub 8, Sub10, Sub12, Sub14 i Sub 16), sumat al bon nivell dels jugadors participants, va donar com resultat un fantàstic torneig superant arribant gairbes als 750 participants.\nEn l’apartat pròpiament competitiu en categoria masculina participaren 10 equips, on el RC Sitges aconseguia dominar totalment la final, aconseguint que dos equips d’aquest club es classifiquessin per la mateixa, finalment fou l’equip anomenat “Sitges Blanc” qui s’imposaria clarament al “Sitges Blau”. A l’apartat femení, amb una competició de 4 equips, el RC Sitges s’imposava en una disputada final a un CR Tarragona que va fer tan de mèrits com les sitgetanes per empotar-se el títol.\nEl dissabte el torneig no sols es jugava en categoria senior femenina i masculina sino que també es va jugar la categoria Sub18 on 3 equips jugaren la competició al llarg del matí. El vencedor fou el conjunt local del RC Sitges. Posteriorment es va jugar un partit d’exhibició de Veterans, amb la presència de jugadors dels catalans Flying Pigs, i del RC Sitges.\nEl diumenge 1 de juliol fou el torn dels mes petits. Des de les 10:00hs del matí jugaren a Rugby les categories S5, S6, Sub8, Sub10 i Sub12 de les set escoles de Rugby que s’atansaren fins la Platja de la Fragata, fent gaudir a tothom. Els partits els iniciaren els mes petits, amb un caràcter totalment lúdic, es a dir no competitiu, que no va treure de veure i gaudir de la intensitat del nostre esport.\nPer tancar el Torneig el diumenge al migdia i a la tarda, jugaren les categories S14 i S16. A la primera d’elles amb un total de 7 equips participants, el guanyador fou l’equip amfitrió, el RC Sitges que s’imposava al RC L’Hospitalet a la final. Finalment a la categoria S16 on hi havien 8 equips, també en resultava guanyador el RC Sitges, en imposar-se a la final a un combinat de jugadors catalans d’altres clubs, anomenat Barbarians..\nSènior Masculí Campió: RC Sitges\nSènior Femení: Campió: RC Sitges\nSub14 Campió: RC Sitges\nTot i no aparèixer en el Quadre d’Honor també es va jugar en categories Sub12, Sub10, Sub8 i Sub6, però al no esser edats competitives no en va resultar cap guanyador. Els campions son tots els nens i nenes que participaren. Les Escoles de Rugby que varen participar en aquesta edició foren les següents:\nRC Badalona CR Sant Quirze RC L’Hospitalet\nEsparreguera RC CE Universitari RC Sitges\n4 Sitgetans al campionat autonomic de seven


Multats prop de 3.400 conductors en una setmana per usar el telèfon mòbil mentre conduïen | Consumer\nMultats prop de 3.400 conductors en una setmana per usar el telèfon mòbil mentre conduïen\nDurant la campanya de control i vigilància de les distraccions al volant, també es va denunciar a 38 conductors per programar el navegador durant la conducció\nDurant els set dies de durada de la campanya de control i vigilància de les distraccions al volant, del 4 al 10 d’abril, els agents de l’Agrupació de Tràfic de la Guàrdia Civil van formular 4.201 denúncies a conductors per realitzar accions que suposen una distracció en la conducció. D’aquestes multes, 3.387 (el 85%) van correspondre a l’ús del telèfon mòbil. En total, s’han controlat en les carreteres espanyoles, a excepció de les de Catalunya i País Basc, que tenen les competències transferides, 399.237 vehicles.\nLa DGT va recordar que, segons diversos estudis, l’ús del telèfon mòbil “és un factor que multiplica per quatre el risc de sofrir accidents” i el risc que assumeix el conductor quan parla pel telèfon mentre condueix pot ser equiparable a la conducció amb excessos d’alcohol.\nA més de controlar el mal ús del telèfon mòbil durant la conducció i informar-los de la infracció que cometien, els agents també van vigilar que els conductors no manipulessin el navegador mentre conduïen, distracció equiparable a parlar pel telèfon mòbil. Per aquest motiu, 38 conductors van ser denunciats per programar el navegador durant la conducció.\nQuant a la utilització de cascos o auriculars connectats a receptors o reproductors de so diferents del telèfon mòbil, els agents de l’Agrupació de Tràfic de la Guàrdia Civil van imposar un total de 169 denúncies per fer ús d’aquests dispositius. A més, altres 607 conductors van ser multats per altres infraccions que provoquen distracció en la conducció.\nEls agents també van comprovar que el 24% dels conductors que van ser parats durant la campanya utilitzaven el dispositiu “mans lliures”, l’ús de les quals està permès, però, segons adverteix la DGT, provoca la pèrdua de la capacitat de concentració necessària per conduir. “No es manté una velocitat constant, el temps de reacció és major o la distància de seguretat no és suficient”, va indicar Tràfic.\nLes distraccions són una de les principals causes de sinistralitat vial a Espanya, la majoria d’elles són fàcils d’evitar i “suposarien una dràstica disminució dels accidents de trànsit”, va assegurar Tràfic. Fins al 14 d’abril es van registrar en carretera 329 accidents mortals, dels quals, la falta d’atenció va estar present en 158 (48%) i va causar 168 morts.\nauriculars cascos manos libres-ca navegador-ca sinistralitat


La nova residència de Sant Martí de Maldà, enllestida l'abril de 2018\nDilluns, 06 Març 2017 13:07\nEl projecte es va donar a conèixer a l'assemblea de socis. Associació Alba\nLa primera pedra de la nova residència de Sant Martí de Maldà, impulsada per l’Associació Alba - Fundació Alba Futur, està prevista que es posi a finals d’abril. L’Ajuntament de Sant Martí ha cedit a Alba un edifici que es va quedar a mig construir fa 14 anys, perquè l’entitat posi en marxa una llar residència per a 24 persones amb discapacitat. La previsió és que les obres comencin a finals del mes que ve i que tinguin una durada de poc més d’un any amb l’objectiu de poder inaugurar-la a l’abril del 2018. ?El projecte de Sant Martí tindrà un impacte important en el territori perquè oferirà uns serveis que milloraran la qualitat de vida de les persones grans i de les persones amb discapacitat i, a la vegada, serà un impuls per a la zona amb la dinamització i la creació de 20 llocs de treball, un cop es posi en funcionament. ?\nEl projecte, dissenyat per Jornet Llop Pastor Arquitectes, pretén transformar aquesta edificació en molt més que una llar residència. Sant Martí comptarà amb un centre multifuncional de 1.352 metres quadrats que, a banda de la llar residència, inclourà un centre de dia per a gent gran amb 20 places, una zona d’estimulació multisensorial i una futura residència per a la gent gran del poble. Com el complex està situat en uns terrenys municipals, també es crearan uns jardins inclusius fruit de la participació de les entitats locals i socials.\nEl nou equipament es caracteritzarà per ser el màxim de respectuós amb el medi ambient, amable amb les persones, obert a la població, innovador, inclusiu i 100% adaptat.\nAquest centre multifuncional disposarà d’espais polivalents amb múltiples usos, tant per als serveis de l’Alba com per a les entitats locals. Amb aquesta visió d’obertura als veïns, també es facilitarà l’assistència integral en la vida diària de les persones grans del territori a través de l’espai de menjador o de serveis a domicili, entre altres. Els futurs jardins exteriors de la llar residència també seran un espai obert al veïnat del Vall del Corb i 100% accessible per a què tothom –infants, joves i gent gran– pugui gaudir-lo.\nLa previsió d’inversió de la nova llar residència de Sant Martí és de 2.350.000 euros. La Fundació Josep Anton Cerqueda, que ha ofert suport econòmic a nombroses entitats lleidatanes que atenen persones amb discapacitat i que ha manifestat interès perquè el projecte tiri endavant amb el seu ajut, hi vol aportar 1.500.000 euros. L’Associació Alba també contribuirà en la construcció de la llar residència amb l’aprovació a l’Assemblea de Socis d’una aportació de 200.000 euros i l’Obra Social ”la Caixa” va col·laborar durant el 2016 amb una subvenció de 36.000 euros per a la creació dels jardins inclusius.\nLlegit 314 vegades\nMés en aquesta categoria: « Plantada d'alzines als futurs jardins de la residència de Sant Martí de Maldà\tMés de 200 persones, a la jornada demostrativa de la 145a Fira de Sant Josep »\n11-09-2014 Llegit:3439 Altres poblacions de l'Urgell\n25-11-2008 Llegit:3270 Altres poblacions de l'Urgell\n26-11-2008 Llegit:2825 Altres poblacions de l'Urgell\n07-08-2012 Llegit:2641 Altres poblacions de l'Urgell\n24-07-2013 Llegit:2590 Altres poblacions de l'Urgell\n31-07-2013 Llegit:2502 Altres poblacions de l'Urgell\n13-04-2013 Llegit:2366 Altres poblacions de l'Urgell\n11-04-2013 Llegit:2125 Altres poblacions de l'Urgell\n25-04-2013 Llegit:2037 Altres poblacions de l'Urgell\n29-07-2009 Llegit:2503 Altres poblacions del Pallars Jussà\n22-08-2007 Llegit:2467 Altres poblacions del Pallars Jussà\n05-02-2013 Llegit:2441 Altres poblacions del Pallars Jussà\n17-11-2011 Llegit:2306 Altres poblacions del Pallars Jussà\n22-01-2013 Llegit:2291 Altres poblacions del Pallars Jussà\n11-04-2013 Llegit:2257 Altres poblacions del Pallars Jussà\n16-05-2012 Llegit:2249 Altres poblacions del Pallars Jussà\n22-09-2010 Llegit:2230 Altres poblacions del Pallars Jussà\n31-03-2010 Llegit:2195 Altres poblacions del Pallars Jussà


El nostre preu per hora és de 59 € - més que un mecànic, però menys que un advocat. A Internet Girona tractem d'evitar projectes molt petits (menys de 2500 €) pel fet que els nostres processos de treball no funciona bé en aquesta escala. De la mateixa manera, també no acceptem projectes molt grans (més de 100 mil €) ja que el nostre equip de desenvolupament no seria suficient. Tota la resta, perfecte!\nNerviós? I tant que sí!\nLa compra d'un objecte virtual pot ser molt simple o complicat, estem aquí per ajudar-lo i acompanyar-lo en aquesta nova i important compra.\nNo fem servir un argot difícil, es parla només català pla. La majoria dels nostres projectes es basen en una estimació inicial o pressupost, una proposta de disseny, la posta en funcionament i una revisió final del projecte.\nEnviarem una factura després de cada fase, perquè pugui veure el que fem i com anem completant la feina.\nTrobar l'ajust correcte\nCada empresa està optimitzada per a diferents tipus de treball i solucions. La nostra està optimitzat per treballar amb: organitzacions sense ànim de lucre, petites empreses, associacions i institucions de qualsevol tipus i sector.\nTenim molts clients que son petites empreses, però el nostre nínxol està enfocat a la creació d'increïbles pàgines web totalment personalitzats per empreses i entitats de qualsevol sector i que poden ser fàcilment administrades pel seu personal sense necessitats de grans coneixements informàtics.\nEls nostres preus son moderats\nNo podem competir en preu amb un desenvolupador web d'Eslovènia, un amic del seu soci o el veí de casa, però li farem un millor treball! A més no li cobrarem la mateixa quantitat que a una gran empresa per fer la mateixa feina.\nAlta qualitat del treball\nHo fem bé, i no anem retallant passos importants. Fer les coses correctament la primera vegada sempre és la solució més rendible.\nHem perfeccionat els nostres processos de treball i això ens permet fer un gran desenvolupament creatiu tan eficientment com sigui possible. No som una empresa que ven plantilles pre-dissenyades, però definitivament mourem les coses ràpidament per a vostè.\nL'economia està a un nivell molt baix en aquests moments, i suposem que cada client té un pressupost ajustat. Faci'ns saber les seves condicions pressupostaries, i nosaltres l'ajudarem a trobar la solució correcta.\nweb, preu, cost


Els Comuns lamenten que la CUP no vulgui “blindar els serveis públics”\nConvida cupaires i socialistes a negociar i donar suport als comptes per desencallar el bloqueig\nper Gemma Aguilera Redactora Parlament de Catalunya. 11 de febrer de 2020 13:05\nDesprés que bascos i gallecs hagin fixat ja la data d’eleccions, el 5 d’abril, els Comuns apressen el president Torra a fixar ja la data dels comicis catalans, si bé no vinculen que es fixi una data immediatament al seu suport als pressupostos de JxCAT i ERC. “Quan abans tothom sàpiga quan seran les properes eleccions, tothom podrà fer la seva feina amb més solvència i tranquil·litat. No sabem si determinades lleis podran veure la llum o no, però tenim la sensació que JxCAT utilitza les eleccions pensant en el seu partit i no en el país, fins que no tinguin un candidat”, ha lamentat la portaveu dels Comuns, Jèssica Albiach.\nEls Comuns han marcat distàncies amb JxCAT malgrat votar-los els comptes, deixant clar que “els volem fora de la Generalitat, i no pas esborrar-los del mapa, i els animem a viure amb naturalitat que, des del respecte però des de la discrepància ideològica, acceptin que volem un govern progressista. I JxCAT no és una força progressista”.\nSobre la pregunta que els fa la CUP que què ha canviat respecte als comptes del 2019, que per als cupaires són un 95% iguals que els actuals, perquè els Comuns ara hi donin suport i fa un any no: “A nosaltres el que ens sorprèn és veure la CUP\nno donar suport als pressupostos, quan ells van investir el president Torra gratis. I em sorprèn que no vulguin blindar els serveis públics. En tot cas, els animo a ells, i també al PSC, a participar en la negociació dels pressupostos”, ha conclòs.


Esport de la Generalitat dona suport per cinqué any a l'edició de la Setmana Ciclista Femenina, que se celebra del 6 al 9 de maig amb quatre etapes al llarg del territori valencià\nLa cinquena edició de la Setmana Ciclista Valenciana, que se celebrarà del 6 al 9 de maig, s'ha presentat a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per ser una de les institucions que fan possible aquesta carrera internacional de ciclisme femení. La Setmana Ciclista, que arranca a Barxeta i finalitza a Alacant, comptarà enguany amb la participació de 147 corredores de 21 equips arribats d'11 països diferents. Serà una prova de quatre etapes amb un total de 476 quilòmetres.\nA l'acte de presentació també han assistit el director general d'Esport, Josep Miquel Moya; el director de la Setmana Ciclista Valenciana i president del CC Escapada, Rubén Donet; el president de la Federació de Ciclisme, Amadeo Olmos, així com alcaldesses i alcaldes dels municipis pels quals transcorre la volta.\nLa secretària autonòmica Raquel Tamarit ha assenyalat que "aquest esdeveniment esportiu internacional és fruit de la consolidació de la col·laboració entre institucions i entitats privades, amb el Club Ciclista l'Escapada al capdavant, que fa una tasca impecable al respecte", i ha afegit: "Per part de la Generalitat ens tindran sempre al seu costat perquè som una 'Comunitat de l'Esport', i a més un territori en el qual estem fent valdre esdeveniments esportius femenins com aquest. Ho vull destacar perquè cal fer èmfasi en el fet que la nostra és una terra de ciclistes i també una terra que vol generar i acompanyar les dones ciclistes, i prova d'això és la participació d'unes quantes joves ciclistes valencianes en els diferents equips, perquè l'esport viu ací i el ciclisme viu ací."\nEl director de la prova i president del CC Escapada, Rubén Donet, ha comentat que "malgrat que hi han hagut canvis respecte a la participació que estava prevista al principi per a febrer, podrem tornar a comptar amb un gran elenc de ciclistes de primer ordre mundial. Entre els 21 equips d'11 països diferents tindrem corredores de la talla de la neerlandesa campiona d'Europa Anemiek Van Vleuten o de les vencedores de la Setmana de 2018 i 2019, la britànica Hanah Barnes i l'alemanya Clara Koppenburg, entre altres".\nLa primera etapa de la Setmana Valenciana arrancarà el dijous 6 de maig a la una i mitja de la vesprada des de l'avinguda Jaume I de Barxeta. Les ciclistes afrontaran l'alt de Barxeta en direcció a Simat. Els primers quilòmetres portaran a les corredisses cap a la comarca de la Ribera Alta per la Barraca d'Aigües Vives, Alzira, Benimuslem, Alberic, Pobla Llarga, Sant Joanet, Manuel i l'Ènova. Des de Torre de Lloris, ja en la Costera, l'escamot farà la seua entrada a Xàtiva, des d'on s'afrontarà l'alt de Serragrossa, de tercera categoria.\nUna ràpida baixada portarà a les ciclistes fins a la comarca de la Vall d'Albaida. Després de travessar Bellús, Benigànim i Quatretonda, la carrera s'endinsarà de nou en la Costera per Llocnou d'En Fenollet i Barxeta, on es disputarà un esprint especial abans de tornar a pujar l'alt de Barxeta en direcció a Simat.\nL'última dificultat del dia serà l'alt de Barx, de tercera categoria, el cim de la qual estarà situada a poc més de 13 quilòmetres de l'arribada. Des que coronen Barx, les corredores hauran de saber gestionar una rapidíssima baixada per la Drova fins a Gandia, la capital de la Safor, on estarà situada la línia de meta en l'avinguda República Argentina. Allí, després de 125 quilòmetres coneixerem a la primera líder de la carrera.\nLa segona etapa es traslladarà a les comarques de Castelló. Amb un total de 130 km serà la més llarga d'aquesta edició. Començarà el divendres, a la una i mitja de la vesprada, des del carrer Columbretes de la capital de la Plana. Les ciclistes passaran per Borriol, la Pobla Tornesa i Vall d'Alba, a la Plana Alta, abans de disputar l'esprint especial de la Barona.\nLes poblacions de les Useres, Costur, La Foia, Figueroles i Llucena, totes elles a la comarca de l'Alcalatén, veuran passar a les corredisses en direcció a les dues dificultats muntanyenques de la jornada, que estaran encadenades: l'Alt de Coronetes, de primera categoria, i l'alt del Salt del Cavall, de segona. Des d'aquesta última pujada fins a la línia de meta encara quedaran 58 quilòmetres.\nAbans de finalitzar en l'arribada del Camí de l'Ermita de Vila-real les ciclistes travessaran l'Alt Millars per Argelita, Vallat i Fanzara, abans d'arribar a Ribesalbes, ja a la Plana Baixa. La segona etapa finalitzarà al costat de l'estadi de la Ceràmica.\nLa tercera etapa tornarà a portar a les ciclistes fins a les comarques de València, encara que el primer tram del recorregut s'endinsarà també en les de Castelló. Començarà a les 13 hores des de l'avinguda Pianista Mario Monreal de Sagunt, on tornaran les supervivents de la carrera una vegada coberts els primers 50 quilòmetres per a disputar un primer esprint especial. En eixos primers quilòmetres de l'etapa, la carrera creuarà Almenara, La Llosa i Xilxes, abans de fer-ho també al Camp de Morvedre per Alfara de la Baronia, Algímia d'Alfara, Torres Torres, Estivella i Gilet.\nEls últims 27 quilòmetres de l'etapa portaran a les corredisses en direcció a València per Puçol i El Puig, a l'Horta Nord. El final, després de 108 quilòmetres, estarà situat en el passeig de l'Albereda.\nLa quarta i última etapa d'aquesta edició es disputarà a les comarques d'Alacant. Les corredores hauran de completar un recorregut de 114 km entre Finestrat i Alacant. Eixiran a les 12 del migdia des de la Cala de Finestrat, al costat de la Mar Mediterrània. Els primers quilòmetres discorreran per Finestrat i Sella, a la Marina Baixa, abans d'afrontar l'alt de Tudons, de primera categoria.\nDesprés d'un ràpid descens fins a Penàguila es pujarà l'Alt de Benifallim, de segona categoria. Sense quasi descans, i després del esprint especial de la Torre de les Maçanes, les ciclistes afrontaran l'última ascensió de l'edició d'aquest any , l'alt del Collao, de tercera categoria.\nL'última part de l'etapa serà més favorable. Travessarà Relleu, Aigües de Busot, Busot i Sant Joan d'Alacant. En l'avinguda Conde de Vallellano d'Alacant coneixerem enguany el nom de la guanyadora final de la cinquena Setmana Valenciana.


Menús de Nadal per emportar - Àngels Càtering | Cuina amb personalitat\n08 nov. Menús de Nadal per emportar\nPosted at 11:15h in Notícies, Novetats\tby\tadmin\nEns agrada molt el Nadal i volem formar part de les vostres celebracions. Fa dies que estem ja amb l’esperit nadalenc envoltant-nos, escollint receptes, pensant quins plats no podem deixar de preparar i quines novetats incloure per no perdre el factor sorpresa. Tot per poder oferir-vos, com cada any, propostes excepcionals de cuina d’autor.\nAquest any us proposem un Nadal de sempre, plats tradicionals re-inventats amb el toc personal de l’Àngels que no deixaran ningú indiferent i un Cap d’Any amb els plats més exitosos i elegants per donar la benvinguda al Nou Any de la millor manera.


Un manifest contra la reforma de l'ESO i el batxillerat\nUn manifest contra la reforma del currículum a ESO i batxillerat alerta que generarà desigualtats\nPart del col·lectiu docent demana a Educació aturar el canvi de currículum perquè veuen "inviable" aplicar-lo\nAna Gili | dimarts, 15 de febrer del 2022, a les 13.54\nNou entrebanc per als currículums d’ESO i batxillerat plantejats pel Departament d’Educació per al curs 2022-23. La Plataforma en Defensa d’una Educació Pública i de Qualitat ha impulsat un manifest de rebuig que aquest dimarts al migdia ja ha superat els 1.300 suports a la plataforma change.org. Un escrit redactat per professors de secundària i batxillerat que alerta que la rebaixa d’hores lectives i l’augment de l’autonomia dels centres generaran desigualtat educativa. Al text s’argumenta que, si la reforma es posa en pràctica, es crearan “dues xarxes educatives paral·leles” de centres i es perjudicarà l’alumnat més vulnerable.\nUn altre dels punts que es critiquen de la reforma educativa és la desaparició de l’optativa de filosofia a 4t d’ESO. Una supressió que ha generat indignació de part del col·lectiu docent i que Educació es replantejarà.\nAixí seran l’ESO i el Batxillerat\nConsulta els canvis en les matèries i l’avaluació per al curs 2022-2023\nReforma de la secundària “imposada i inviable”\nAl text, els firmants lamenten que s’obre la porta a la “imposició” de l’ensenyament per projectes i es mostren contraris a la nova proposta pel que fa a l’avaluació. En el cas concret del batxillerat, rebutgen la desaparició de la matèria comuna de Ciències per al Món Contemporani i la reducció del nombre d’hores lectives de les tres matèries de modalitat a 1r, i l’aposta per l’opcionalitat en les optatives. Els docents veuen “inviable” aconseguir aquesta optativitat sense més professors ni més aules. Auguren que moltes d’aquestes optatives s’hauran d’acabar cursant a l’Institut Obert de Catalunya, fet que creuen que és un dels “objectius amagats” de la conselleria.\nEls impulsors alerten que l’esborrany de secundària no té en compte la realitat dels instituts i asseguren que implementar el canvi agreujarà encara més les diferències entre alumnes que en un futur tindran més oportunitats educatives i els alumnes més vulnerables. També critiquen que es diluirà la figura del professor entesa com a persona especialista que dota l’alumnat de coneixements i competències.\nEl nou batxillerat per competències, al curs 2022-2023\nDemanen la dimissió de Cambray\nD’altra banda, acusen el Departament de “tirar pel dret” i, per això i per la proposta de modificació del calendari escolar, demanen la dimissió del conseller d’Educació, Josep Gonzàlez-Cambray, així com la retirada dels esborranys. Aquest col·lectiu demana confeccionar-ne de nous amb la participació i aprovació d’una majoria dels professors de secundària seguint els criteris de qualitat, rigor i exigència “necessaris per formar l’alumnat”.\nPreinscripció escolar 2022-23: consulta les dates i el calendari\nUns arguments que comparteix el Sindicat de Professors de Secundària que s’han sumat al manifest nascut a les xarxes socials. El seu secretari general, Xavier Massó, ha explicat a betevé que aquests currículums són “un despropòsit i un autèntic disbarat” i critica que prop d’un 20 % de les matèries d’ESO siguin configurables pel propi centre. Un fet que, consideren “afavorirà la desigualtat”. El Sindicat de Professors carrega amb duresa també contra el canvi d’avaluació a l’ESO que preveu fer desaparèixer el suspens per un “està en procés d’assoliment”. Per tot plegat, el sindicat se suma a la petició de dimissió del conseller d’Educació.\n— batxillerat — Departament d'Educació — educació secundària — ESO — instituts\nDos detinguts i un punt de venda de drogues desmantellat a Can Peguera\nDesmantellen un narcopís al Raval i una persona cau del balcó en la fugida\nL’Hospital del Mar estudiarà si les aigües termals beneficien els pacients de covid persistent\nAccident a la C-32: Una pedregada provoca un accident múltiple a Calella amb més de 30 cotxes\nL’Edifici Històric de la UB estrena il·luminació per a dates reivindicatives i especials\nEls Mossos desallotgen els manifestants en el tercer dia de talls a la Meridiana sense permís


Rehabilitació “Cal Miger” 2005 - Alarcon & Matosas\n“Cal Miger” és un petit conjunt d’edificacions situat a l’extrem sud del Nucli de Vilaplana, on conflueixen l’antiga carretera de Ponts a Basella (actualment carrer Major del Nucli) i la perimetral de l’Embassament de Rialb de recent creació.\nL’actuació consisteix en la rehabilitació de la casa principal, l’enderroc del petit cobert adossat i el magatzem, aconseguint un espai lliure destinat a la zona del jardí i la piscina. La destinació de la casa és un allotjament rural. Com a materials primordials s’ha utilitzat la fusta i la pedra. Les parts estructurals s’executen en formigó.\nVilaplana, La Baronia de Rialb, Lleida


El Govern confirma que les empleades públiques víctimes de violència podran canviar de lloc de feina en tres dies La República\nEl Govern confirma que les empleades públiques víctimes de violència podran canviar de lloc de feina en tres dies\nACN Barcelona.-El Govern ha ratificat aquest dimarts les mesures de conciliació laboral i familiar per facilitar la mobilitat de les seves treballadores víctimes de violència masclista. Així, les treballadores públiques […]\nACN Barcelona.-El Govern ha ratificat aquest dimarts les mesures de conciliació laboral i familiar per facilitar la mobilitat de les seves treballadores víctimes de violència masclista. Així, les treballadores públiques víctimes de violència masclista o que tinguin a càrrec infants víctimes de maltractaments podran canviar de lloc de feina amb caràcter urgent, i l’administració es compromet a fer-ho en un màxim de tres dies. La iniciativa forma part d’una sèrie de mesures aprovades per la Mesa General de Negociació dels Empleats Públics del 24 de juliol entre les que també hi ha la incorporació progressiva a la feina dels treballadors públics que han patit una malaltia greu, o l’ampliació dels permisos per atendre fills amb discapacitat.\nLes treballadores que canviïn de lloc de treball no perdran ingressos ni podran patir un perjudici per a la seva carrera professional com a conseqüència del canvi. D’altra banda, els empleats públics que hagin patit una malaltia greu podran demanar una incorporació progressiva a la feina, amb una reducció d’hores que no comporti una rebaixa de sou. Finalment, els treballadors amb fills amb discapacitat tindran més hores per a permisos per a reunions o visites a les escoles, també en els casos en què els menors estiguin en un centre ordinari.


Miscel.lània | Blog de Grauonline.cat\nBlog de Grauonline.cat\nLa teva botiga de Vins, Licors i Destil·lats\nArchivo de la categoría: Miscel.lània\nCalaix de sastre genèric on es publiquen articles i comentaris sobre el sector vitivinícola i de les begudes alcohòliques.\nJordi Grau i Segarra de Vins i Licors Grau valora l’evolució dels vins D.O. Empordà en el programa 30 minuts de TV3.\nEl passat 6 de desembre el programa de TV3 “30 minuts” va emetre el documental “Collita 2015″ on es va centrar en les dues zones productores vitivinícoles catalanes més allunyades geogràficament: l’Empordà i la Terra Alta. Ambdues zones coincideixen en una generació de joves formats per a la vitvinícultura que han apostat per la qualitat a partir de les varietats autòctones com són les garnatxes i les carinyenes. En el reportatge, Jordi Grau i Segarra, en representació de Vins i Licors Grau, valora l’evolució dels vins catalans i de l’Empordà en aquests últims anys. També, es comenta la millora de la qualitat dels vins i la varietat de referències i preus perquè el consumidor pugui escollir.\nA continuació tenen el document de la participació de Vins i Licors Grau en el programa.\nPer altra banda poden consultar el reportatge sencer a: http://www.ccma.cat/tv3/alacarta/30-minuts/collita-2015/video/5569542/\nJordi Grau i Segarra de Vins i Licors Grau valora l’evolució dels vins D.O. Empordà en el programa 30 minuts de TV3. was last modified: diciembre 10th, 2015 by sergi\nEsta entrada se publicó en Miscel.lània y está etiquetada con 30 minuts, D.O. Empordà, Jordi Grau Segarra, TV3, Vi Català en 11 diciembre, 2015 por sergi.\nRenovada aplicació per comprar vi online! Grauonline APP disponible per a smartphone i tablets.\nLa nova APP de Grauonline serà el teu millor aliat, si desitges tenir al teu abast milers de referències de vins i licors juntament amb cava, champagne, destil·lats entre d’altres.\nAquesta aplicació permet, com en la versió web, realitzar la teva compra i tenir-la a casa en 24/48h, dins de la península, i fer enviaments a gairebé qualsevol punt d’Europa en un termini de 7 dies laborables, ara més fàcil que mai i còmode des dels teus dispositius.\nEstigues informa’t de qualsevol producte amb la seva fotografia, nota de tast, maridatge i opinions d’altres consumidors.\nTotes les D.O. Espanyoles.\nLes D.O. Internacionals més reconegudes.\nVins únics i els licors més exclusius\nDestil·lats de tot tipus: Ginebres, Roms, Whiskys, Orujos, Vodkes…\nMotor de cerca instantània, troba el teu vi en un moment.\nMotor de cerca avançada, ideal pels més exigents.\nUna funcionalitat intuïtiva, fàcil i segura amb el Compromís Grau.\nAixí que si no saps quin vi escollir en algun dinar o tens dubtes de si vas ben encaminat a l’hora de fer algun regal, l’APP de Grauonline és la teva solució!\nDisponible tan per Andorid com per iphone.\nRenovada aplicació per comprar vi online! Grauonline APP disponible per a smartphone i tablets. was last modified: marzo 31st, 2015 by sergi\nEsta entrada se publicó en Miscel.lània y está etiquetada con app, grauonline, smartphone, tablet en 12 marzo, 2015 por sergi.\nÉs el vi un aliment?\nEl vi forma part de la nostra cultura des de fa uns 6.000 anys, fonamentalment en la franja mediterrània. Probablement el vi és, juntament amb l’aigua i la llet, una de les begudes més antigues que es coneixen. No obstant això, la consideració del vi per la societat ha canviat al llarg de la seva història, però sobretot en les últimes dècades.\nFins als anys 60, el vi estava considerat com un aliment més, molt arrelat en la cultura mediterrània. S’ha estimat que fins al 10% de les calories totals que ingeria l’ésser humà adult, més l’home que la dona, es prenien en forma de vi. A partir dels anys 60, va començar la reducció en el consum de vi, que va ser substituït per altres begudes amb o sense alcohol. Aquest canvi es va deure a l’aparició de potents empreses multinacionals que fabricaven aquestes altres begudes, i que amb noves tècniques de mercat van aconseguir desplaçar el vi del seu lloc natural. A més, a partir dels anys 80, es va produir una associació directa entre vi i addicció. Com a exemple podem citar les campanyes publicitàries de la Direcció General de Trànsit on es mostrava que la suma de tres copes de vi i un cotxe era igual a una ambulància. Com a conseqüència el vi va passar a estar mal vist, el seu consum es va reduir encara més i es va arribar a comparar amb una droga. No obstant això, a meitat de la dècada dels 90 es va començar a parlar dels efectes beneficiosos d’un consum moderat d’aquest en la nostre salut.\nEl vi és un aliment. Sí: ¿algú ho dubta? Com aliment té unes propietats organolèptiques ben determinades, molt heterogènies d’un vi a un altre depenent de la varietat de raïm, forma de cultiu, sistema d’elaboració i tipus de criança, el que li dóna un potencial que et fa gaudir molt durant el seu consum. No obstant això, hi ha alguna cosa més que el diferencia de qualsevol altre aliment o beguda: la seva contribució emocional en la seva faceta hedònica, quan adquireix valors culturals i educatius, fa sorgir records i sentiments molt agradables, atrapa percepcions en la nostra pituïtària que són traduïdes en aromes i sabors agradables.\nI per concloure, un vi que no us deixarà indiferents i que el podeu trobar a la nostra botiga de vi online :\nFiguero 4 · Roure\n100% Ull de llebre / Negre Fi (4 mesos en bóta)\nPosseeix un color vermell fosc amb rivets cardenalicis confirmant la seva joventut. Capa intensa i brillant. Al nas ens mostra aromes intensos de maduixa, cirera i mora integrats amb notes elegants nobles de fustes. En boca és potent, amb bona estructura, equilibrat amb suaus tanins i postgust agradable.\nFiguero és una bodega familiar, tradicional, que realitza un cultiu respectuós amb el medi ambient, entén el vi com a part de la dieta i com un aliment més. També defensa el consum responsable per part del consumidor.\nÉs el vi un aliment? was last modified: febrero 25th, 2015 by sergi\nEsta entrada se publicó en Miscel.lània y está etiquetada con aliment, figuero, vi, vi negre en 25 febrero, 2015 por sergi.\nLes varietats de raïm negre plantades al país son molt nombroses, sent la major part autòctones procedents de les diverses zones vinícoles. En menor proporció també en trobem d’altres d’origen estranger, on destaquen les varietats de les terres franceses. Recordant que cada varietat dóna un raïm i un vi amb uns trets organolèptics concrets, explicarem algunes de les més rellevants en la viticultura espanyola.\nRaïm negre autòcton\nUna de les varietats negres més esteses al món, de procedència espanyola de la zona d’Aragó, estant plantada en tota la vall de l’Ebre, sota les sinonímies de Garnatxa o Lladoner a Catalunya, Cannonao a l’illa de Sardenya o Grenache a la zona francesa de Châteauneuf-du-Pape. Planta rústica d’alta productivitat, resistent a la sequera i al fred, sensible a plagues i malalties. Té raïms de mida mitjana i compactes, les baies són de grandària mitjana, forma ovalada i color vermell fosc, morat. Produeix vins de poc color i acidesa però elevada graduació alcohòlica. S’oxida amb facilitat, no té gran estructura tànnica però és molt aromàtica aportant intenses notes a fruita vermella (maduixa, gerd), records especiats (pebre), i fruits secs i mel al envellir.\nBreca Garnacha Old Vines, D.O. Calatayud\nEs tracta de la varietat negra espanyola de més qualitat i fama, sent originària de la Rioja i utilitzada en l’actualitat per la resta de zones vitícoles de la península. Coneguda a Catalunya com Ull de Llebre, Cencibel a la Manxa, Escobera a Extremadura, Tinta del País a Castella i Lleó, Tinto Fino a Madrid , Tinta Roriz al Douro portuguès o Valdepeñas a Califòrnia. El seu nom fa referència al fet que madura abans que la major part de les varietats de raïm negre espanyoles. És un raïm amb una pell gruixuda que creix millor en altituds relativament altes, molt sensible a plagues i malalties, poc resistent a la sequera i a temperatures altes. Els raïms tenen forma cilíndrica i són compactes. Les baies són esfèriques, de color negre porpra amb una polpa incolora. Produeix un vi equilibrat en alcohol, color i acidesa encara que aquesta última, de vegades, és escassa. Elevada càrrega polifenòlica i un inconfusible aroma a fruits negres i regalèssia.\nRamón Bilbao Edició Limitada, D.O. Rioja\nVarietat negra espanyola procedent de la zona del riu Ebre, sent identificada per primera vegada a la localitat de Cariñena. Estesa a Catalunya, a la Rioja amb el nom de Mazuelo, i a la comarca francesa del Llenguadoc amb la sinonímia de Carignan. És de brotació tardana, el que fa que no li arribin les gelades de primavera, molt productiva i sensible a les malalties com l’oïdi, el míldiu i a la humitat. Les baies són de tamany mitjà, forma rodona i color blau fosc. Té una alta quantitat de polifenols i gran acidesa el que determina la seva gran capacitat d’envelliment. Forta intensitat colorant i rica concentració en sucres. Elevat contingut en tanins astringents i aromes amargs i herbacis però també amb fragàncies florals de violeta i baies picants.\nTrossos Vells, D.O. Montsant\nVarietat negra típicament mediterrània de la zona llevantina coneguda internacionalment pel nom francès de Mourvèdre, derivat de Morvedre, antic nom de la localitat valenciana de Sagunt. En el nou món també se l’anomena Mataro nom procedent del poble de Mataró a Catalunya. És una planta de brotació tardana i per madurar bé reclama un clima mediterrani, amb llargs i lluminosos estius. Els gotims són petits, esfèrics, molt foscos i encerats per una pruïna abundant. Permet obtenir vins negres d’elevada graduació alcohòlica, fort color vermell porpra intens, elevada concentració de tanins, bona acidesa però amb alt poder oxidatiu. Aromàticament destaquen les aromes a gerd i esbarzer acompanyats de records florals i a vegades també de regalèssia.\nTarima Hill, D.O. Alacant\nEl raïm Mencía és la varietat principal del Bierzo i es troba present en totes les regions gallegues, encara que sigui potser més emblemàtica a Valdeorras i la Ribeira Sacra. Erròniament es va considerar durant un temps que era un clon adaptat del raïm Cabernet Franc que es va introduir a Galícia al segle XIX. La varietat produeix raïms petits i compactes, de color blau i de gruixuda pell. Elevada concentració de polifenols, bon contingut en sucre i baixa acidesa. Generalment, els negres elaborats amb aquesta varietat es caracteritzen per ser molt aromàtics (fruites silvestres i notes florals), expressen molt bé el terrer però són sensibles a l’oxidació.\nDominio de Tares Cepas Viejas, D.O.Bierzo\nRaïm negre forani\nCep d’origen francès, de la regió vinícola de Bordeus, i una de les més reconegudes varietats de raïm a nivell mundial. Es conrea en gairebé tots els principals països productors de vi. Resultat d’un possible encreuament entre la Cabernet Franc i la Sauvignon Blanc. Les baies són petites, esfèriques, de pell gruixuda i dura, amb un profund pigment negre. Produeix vins amb elevada estructura i rics en tanins, amb una bona acidesa i nivells d’alcohol mitjans. El color és profund, generalment opac, i amb un to blavós porpra. Entre els aromes primaris que ofereix el Cabernet Sauvignon destaca la grosella, cireres i prunes, notes a tabac o xocolata si el ha passat per bóta. Quan el nivell de maduració és baix mostra el típic olor a pebrot verd.\nRaimat Viña 32, D.O. Costers del Segre\nPertany a la mateixa família de les varietats Cabernet Franc, Petit Verdot i Cabernet Sauvignon. És originària de la zona de Bordeus, especialment en el Pomerol i Saint-Emilion, però actualment es cultiva per totes les regions vinícoles del món. Els gotims són cilíndrics, de grandària mitjana, amb raïms de color blau negre. La pell és espessa i la polpa sucosa de sabor agradable. Dóna uns vins rodons, amb cos, relativament alcohòlics i poc àcids. No té continguts elevats de tanins i aquests són molt suaus. Destaquen aromes a prunes, nabius, menta, cireres i espècies.\nAbadal 5 Merlot Reserva, D.O. Pla de Bages\nUna de les tesis de l’origen d’aquesta varietat és que prové de la ciutat persa de Shiraz, segons altres, ve de Siracusa (Sicília). Històricament es conreava a la vall del Roine francès i en l’actualitat es troba en gairebé tots els països del món. Es tracta d’una de les varietats mediterrànies de més qualitat, especialment adaptada a zones càlides. La mida del gra de raïm és petit, ovoide i blavós, amb una pell una mica aspra. El raïm és compacte i de forma cilíndrica. El vi resultant estarà dotat d’una gran estructura, molt color i elevada concentració en tanins. Trobarem aromes intensos a violeta, groselles, llaminadures, regalèssia i pebre.\nMarqués de Griñon Syrah, D.O. Pago Dominio de Valdepusa\nMolts més vins us esperen a la nostra botiga de vins online\nVarietats de raïm negre was last modified: febrero 9th, 2015 by sergi\nEsta entrada se publicó en Miscel.lània y está etiquetada con Cabernet Sauvignon, Carinyena, Garnatxa Negra, Mencía, Merlot, Monastrell, Syrah, Tempranillo en 17 febrero, 2014 por sergi.\nVins de Podridura Noble\nFamosos vins dolços de verema tardana, on la seva font de sucres i alcohol prové de la pansificació parcial del raïm degut a la intervenció de Botrytis cinerea. Aquest és un fong que es pot desenvolupar sobre els grans de raïm. Normalment ocasiona la malaltia anomenada “podridura gris”, que redueix en gran part la qualitat de la verema arribant fins i tot a impossibilitar la vinificació. Però sota unes determinades condicions climatològiques pot induir una pansificació parcial del raïm, procés conegut com la “podridura noble”. Les condicions ideals del seu desenvolupament són frescor i humitat a primera hora del matí, i més tard ambient sec i calorós. Per això moltes riberes són apropiades pel creixement d’aquest fong, degut a la humitat que proporcionen les boires de la matinada. El resultat d’aquest procés són uns canvis produïts a l’interior del raïm. La pansificació provocarà una pèrdua d’aigua i la concentració dels sucres. Per altra banda augmentarà en el gra la concentració de glicerina, substància que proporciona un textura oliosa al vi. També es produiran una sèrie de reaccions químiques que li donaran al producte final, aromes i sabors molt característics (notes torrades, a fruits secs, mel, cera,…).\nDestaquem per prestigi i tradició les següents zones de vins botrititzats:\nLa regió vinícola de Sauternes comprèn 5 divisions, Barsac, Sauternes, Bommes, Fargues i Preignac. Els 5 municipis poden usar l’etiqueta Sauternes, però a la regió de Barsac se li permet també etiquetar els seus vins amb la denominació Barsac.\nChateau Laribotte 2007\nLes varietats de raïm utilitzades són Semillon, Sauvignon Blanc i Muscadelle (totes elles blanques).\nChateau Doisy-Vedrines Barsac 2008\nLa classificació d’aquests vins els separen en tres nivells, Premier Cru Supérieur, Premiers Crus i Deuxièmes Crus. Château d’Yquem és l’únic celler de Sauternes classificat com Premier Cru Supérieur. Hi ha 11 Premiers Crus i 15 Deuxièmes Crus. La regió de Barsac té 10 cellers catalogats, seguit per Bommes i Sauternes amb 6 cadascuna, Fargues amb 3 i Preignac amb 2. Entre els cellers destacats de la zona cal assenyalar el Château d’Yquem, el Guiraud, el Filhot, el Rayne-Vigneau, el Climens, el Coutet, el Suduiraut, el Rieussec i La Tour Blanche.\nUn dels principals problemes en la producció d’aquests vins, és el desenvolupament irregular dins d’un mateix raïm de la Botrytis cinerea. Podem trobar que hi ha grans totalment atacats pel fong, altres que estan començant, i alguns encara sans. Per això moltes vegades es realitzen vàries veremes o passades d’una mateixa parcel·la per recollir els grans de raïm en estat òptim. En algunes de les més famoses anyades de Sauternes expliquen com van ser necessàries deu passades per completar la verema. Un cop veremat el raïm, es realitza un premsat suau i després un complex desfangat. La fermentació es realitza en recipients de fusta de petita capacitat per millorar l’aireació. La criança o envelliment es farà en bótes de roure i pot durar anys.\nÉs el vi de podridura noble més antic del món, ja s’elaborava a Hongria (regió de Tokaj-Hegyalja) 200 anys abans que els Sauternes. Actualment les varietats de raïm permeses són la Furmint, Hárslevelü, Muscat Lunel i Zeta (totes elles blanques). Hi ha molts tipus de vins d’acord amb la diferent proporció de raïm botrititzat utilitzat. Podem trobar el vi Szamorodni, sec i elaborat amb raïm parcialment afectat pel fong. El Forditas que conté una concentració de sucres més elevada que el anterior. Però el més famós de tots és el Tokaji Aszú (vi dolç). Aquest s’elabora afegint a un vi de l’any, certa quantitat de raïm amb podridura noble. Tot això es barrejarà en una bóta (Gönci) de 136 litres. Segons la quantitat de raïm pansificat i botrititzat afegit, tindrem Tokaji Aszú de 3 a 6 “puttonyos” (un puttonyo equival a una cistella de 25 quilograms de capacitat). Conforme augmenti el nombre de puttonyos també ho farà la qualitat i el nivell de sucre del vi.\nTokaji Aszú de 3 puttonyos, produït amb vi de l’any més 75 quilograms de raïm afectat per la Botrytis cinerea, tot dins una bóta de 136 litres. Criança oxidativa en bóta durant un període de 5 anys.\nHetszolo Tokaji 3 Puttonyos 2003\nTokaji Aszú de 4 puttonyos, produït amb vi de l’any més 100 quilograms de raïm afectat per la Botrytis cinerea, tot dins una bóta de 136 litres. Criança oxidativa en bóta durant un període de 6 anys.\nDisznoko 4 Puttonyos Aszú 2006\nTokaji Aszú de 5 puttonyos, produït amb vi de l’any més 125 quilograms de raïm afectat per la Botrytis cinerea, tot dins una bóta de 136 litres. Criança oxidativa en bóta durant un període de 7 anys.\nHetszolo Tokaji 5 Puttonyos 2001\nTokaji Aszú de 6 puttonyos, produït amb vi de l’any més 150 quilograms de raïm afectat per la Botrytis cinerea, tot dins una bóta de 136 litres. Criança oxidativa en bóta durant un període de 8 anys.\nOremus 6 Puttonyos 2001\nPer últim hi ha el Tokaji Eszencia que s’elabora exclusivament de mosts de raïm botrititzat. Aquest vi es pot mantenir en perfectes condicions durant períodes de més de 100 anys.\nDurant els últims anys han aparegut altres vins dolços a la regió de Tokaji. Normalment es llancen un any o 18 mesos després de la verema i contenen una proporció de raïm afectat per la podridura noble similar als vins Aszú, s’anomenen Late Harvest (verema tardana).\nVins de Botrytis cinerea a la resta del món\nAltres regions de França com la de Monbazillac i a Alemanya amb els Beerenauslese i Trockenbeerenauslese, elaboren vins usant raïms amb podridura noble. Menys coneguts són l’italià Amarone, el romanès Grasa de Cotnari i l’austríac Ausbruch. A Espanya i a Portugal, tot i ser rareses, hi han cellers elaboradors de vi botrititzat.\nL’Ancienne Cure Monbazillac 2010\nDr. Burklin-Molf Riesling 1994 Beerenauslese\nEsencia de Monjardin 2007\nDeixem a la vostra disposició la nostra botiga de vi online.\nVins de Podridura Noble was last modified: febrero 9th, 2015 by sergi\nEsta entrada se publicó en Miscel.lània y está etiquetada con Chateau d’Yquem, Esencia de Monjardin, Oremus, Sauternes, Tokaji, vi dolç en 27 enero, 2014 por sergi.\nVinificacions especials (vins dolços, licorosos i generosos)\nEls vins fortificats o vins amb alcohol afegit, van néixer en el segle XVI. Era pràctica habitual agregar brandi al vi quan aquest estava fermentant. D’aquesta manera aconseguien estabilitzar el producte, i així resistia els canvis de temperatura i humitat dels llargs trajectes marítims de l’època. Tot i l’evolució i la diversificació actual, aquests vins els podríem definir com els vins dolços mediterranis. Són vins de clima càlid on el sol marca el seu caràcter. Elaborats amb raïms sobremadurats, freqüentment fortificats i amb envelliments oxidatius. Per la seva tradició i notorietat destaquem el Porto i Madeira portuguesos, el Jerez espanyol o el Marsala italià. Per altre banda hi haurien els vins dolços centre europeus o produïts fora de l’influència mediterrània, on el sol no té la intensitat necessària per pansificar el raïm. Aquests aconseguiran la seva riquesa en sucres i alcohol pansificant el gra per assecament en locals tancats o deshidratant parcialment el raïm gràcies a la podridura noble. El Sauternes francès o el Tokaji hongarès serien exemples remarcables. D’aquesta manera hauríem fet una senzilla però també reflexiva agrupació dels vins licorosos, dolços i generosos sense tenir en compte les definicions legals actuals. Fer una catalogació més estricte d’aquests tipus de vins és una tasca complexa i alhora fàcilment rebatible. Això es degut a la gran quantitat de paràmetres que hi han alhora d’interpretar les normatives actuals. De tota manera intentarem confeccionar una classificació actualitzada i concreta, de la manera més clara i simple possible. De caràcter divulgatiu i excloent els tecnicismes en la mesura del possible. Començarem dividint aquests vins en dos grans apartats: els vins de licor i els vins dolços que no són de licor.\nDe Puta Madre Blanc\nA- Vins de licor i Vins dolços que no són de licor\nA.1-Vins de Licor\nDe forma genèrica es podrien definir com uns vins de grau alcohòlic entre un 15% i 22%, elaborats a partir de vi, vi parcialment fermentat, most o les seves barreges amb l’addició d’alcohol vínic autoritzat. Per garantitzar l’origen i qualitat dels vins dintre de la Unió Europea, hi ha la designació de Vins de Licor de Qualitat Produïts en una Regió Determinada (VLCPRD). Dividirem els vins de licor en els següents grups:\n1-Vins Dolços Naturals: Provenen de mostos rics en sucres (normalment provocat per la sobremaduració del raïm), que patiran una fermentació parcial aturada per l’addició d’alcohol vínic. Les Garnatxes del Empordà i els Moscatells dolços tradicionals formaran una part important d’aquests vins a la nostre regió.\nGarnatxa Jove Espelt\nA França la menció tradicional Vin Doux Naturel, tindrà més o menys la mateixa normativa. Dintre dels més coneguts ens fixarem amb els vins de Banyuls i els de Rivesaltes.\nRectorie Leon Parce (Banyuls)\n2-Vins Generosos: Es defineixen com a vins secs, realitzaran la fermentació completa del most i al final del procés es produirà l’aparició del vel dels llevats anomenats “flor”. Durant la seva elaboració sempre hi haurà una etapa de fortificació (addició d’alcohol). Els generosos més reconeguts són els de Montilla-Moriles, Condado de Huelva (Condado Pálido, Condado Viejo), Rueda (Pálido Rueda, Dorado Rueda), els vins “Jaunes” del Jura (França) i lògicament els vins de Jerez (explicats en el post de Vins de Jerez). Puntualitzarem que el tipus Oloroso de Jerez es considera un generós, tot i no està elaborat sota el vel dels llevats “flor”.\nEléctrico en Rama (Montilla-Moriles)\n3-Vins Generosos de Licor: Vins obtinguts mitjançant combinacions a partir de vins generosos amb vins dolços naturals o, en determinats casos, amb most concentrat. Pale Cream, Medium i Cream serien la referència de Jerez d’aquestes barreges tan singulars.\n4-Misteles: Producte de gran tradició al nostre país obtingut exclusivament per l’addició d’alcohol vínic autoritzat a un most natural que no ha fermentat.\nMistela Rotllant i Torra\nMolt popular també és el Pineau a les terres franceses. Aquesta beguda és semblant a la mistela, el most es barrejarà amb conyac i normalment s’acabarà envellint en bótes de roure. La zona d’elaboració s’ubica a Charentes (França) i la producció està regulada per la seva pròpia AOC (Appellation d’origine contrôlée).\nJules Gautret Pineau Blanc\n5-Altres Vins de Licor\n5.1- La menció específica de Vinho Generoso, tot i que molts els podríem englobar dintre els vins dolços naturals, quedarà reservada pels Portos (explicats en el post de Vins de Porto) i els Madeiras, ja que així els anomenen a Portugal.\nEls vins de Madeira poden ser secs o dolços i sempre s’addiciona alcohol vínic (fortificació) durant la seva producció. La graduació alcohòlica estarà compresa entre el 17 % i el 22%. El tret característic d’aquests vins és l’envelliment per estufagem. Criança molt oxidativa que en la actualitat té dues modalitats. L’artificial que es fa en dipòsits d’inox escalfats per aigua, els quals arriben a aquest sistema a una temperatura d’entre 50º i 55ºC durant tres mesos mínim. I la tradicional on utilitzen els Canteiros (tonells) de 418 litres col·locats en llocs propers al mar, sense refrigeració ni calefacció. D’aquesta manera el vi pateix els avatars de la climatologia i la humitat marina. Segons la qualitat i el temps d’envelliment hi haurà el Madeira Finest, Rainwater, Reserva, Reserva Velha, Reserva 20 anys, Reserva 30 anys, Reserva 40 anys, i el Solera.\nMadeira H&H 10 Anys\n5.2- Per la seva importància i complexitat en l’elaboració destaquem els vins de Málaga i els de Marsala.\nEls vins de Málaga normalment tindran un marcat caràcter dolç i s’utilitzaran les varietats blanques, moscatell i pedro ximénez per elaborar-lo. Depenent del moment de l’addició d’alcohol hi haurà el vino maestro (addició d’alcohol abans de començar la fermentació), el vino dulce natural i el vino tierno (addició d’alcohol per aturar la fermentació). També existeixen els vinos naturalmente dulces on no hi ha cap fortificació amb alcohol. A tots aquests tipus sempre se li podrà afegir l’arrope (most cuit) per donar-li color i més dolçor als productes. Segons el temps d’envelliment es dividiran per Pálido (6 mesos), Noble (2-3 anys), Añejo (3-5 anys) i Trasañejo (superior a 5 anys).\nPedro Ximénez Don Juan 30 Anys (Trasañejo)\nEl Marsala és un vi de licor produït a la regió que envolta la ciutat italiana de Marsala (Sicília). De forma general aquests vins estan elaborats a partir d’un vi base blanc que se li afegeix most cuit i alcohol vínic. Segons el grau de dolçor es classificaran en sec, semisec o dolç. Els diferents graus de color i envelliment els dividirà en Or, Ambra, Rubino, Fine, Superiore, Riserva, Soleras i Soleres Stravecchio. Al mètode d’envelliment que utilitzen l’anomenen In Perpetuum i és molt similar al de les soleres de Jerez.\nA.2-Vins dolços que no són de licor\nVins on el contingut alcohòlic i la dolçor provenen exclusivament del raïm. Per arribar a les altes concentracions de sucres necessàries per la seva elaboració, el raïm patirà una sobremaduració i la conseqüent pèrdua d’aigua del gra. Segons com es produeixi el procés de deshidratació els podrem classificar en:\n1-Vins de Podridura Noble (En parlarem en el pròxim post.)\n2-Vins de Verema tardana: L’alcohol i la dolçor del vi prové de la sobremaduració o inclús de la pansificació del raïm a la vinya, sense intervenció de la Botrytis cinerea. De forma genèrica es poden designar com Vins Naturalment dolços.\nJorge Ordoñez Selección Especial nº1\nMoltes vegades un cop a finalitzat el període de sobremaduració a la planta li segueix una etapa d’assecament un cop veremat el raïm. La regió on s’elabora marcarà el lloc on s’asseca i deshidrata el gra. A la zona del sud d’Espanya es realitza el Asoleo on els raïms són estesos al sol per a la seva deshidratació durant uns dies. A França a la famosa regió del Jura s’elaboren els vins de palla o Vins de Paille, on durant 3-4 mesos deixaran assecar el raïm en llits de palla, resguardats del fred en recintes tancats.\nTissot Arbois Vin de Paille\n3-Vins de Gel: La particularitat d’aquest vi recau en la concentració de sucres del raïm per sobremaduració i congelació parcial del gra. Els vins de gel naturals són típics de països de clima fred i s’elaboren sota unes condicions climatològiques molt determinades. Es podran elaborar els anys en què els dies de tardor siguin prou freds, i si els grans de raïm estan prou madurs en el moment de gelar-se. Perquè es produeixi aquesta congelació, cal que la temperatura es mantingui almenys al voltant de -7 o -8 ºC (sense baixar dels -13 ºC) durant diversos dies. Degut a que dins del gra de raïm es gela primer la part on hi ha més aigua, obtindrem de la part no congelada un most amb una alta concentració en sucres. Per separar les dues parts aplicarem un premsat suau del raïm per no trencar els cristalls de gel formats en el gra. A partir d’aquí el most ric en sucres i també en acidesa es podrà vinificar. Els Eiswein són els vins de gel naturals elaborats a Alemanya i Àustria. Altres regions amb tradició són l’Alsàcia (França) i el Canadà. Actualment amb tècniques com la crioextracció es poden fabricar vins de gel més artificials que imiten als elaborats sota condicions climatològiques naturals.\nWeinrieder Riesling Eiswein\nB- Vins de Missa i Vins Rancis\nFora de la classificació anterior comentarem també els Vins de Missa i els Vins Rancis, vins d’elaboracions singulars i històrica rellevància.\n1-Vins de Missa: Elaborats seguint l’estricte normativa recollida pel Pare Jesuita Eduardo Vitoria en l’obra El Pan y el Vino Eucarísticos. Aquests vins podran ser secs, però normalment seran dolços. En la seva elaboració estarà permesa l’addició d’alcohol tot i que no serà obligada. L’etapa d’envelliment o normes com la prohibició de l’addició de most o d’aigua (excepte les gotes en el moment de la Consagració) al vi, acabarien de definir les particularitats dels Vins de Missa.\n2-Vins Rancis: Secs o dolços (normalment secs), fortificats o sense fortificar (normalment amb addició d’alcohol), els vins rancis estaran marcats pel seu envelliment o criança. Es realitzarà en un ambient fortament oxidatiu dintre de bótes de fusta situades al aire lliure, o per sol i serena en recipients de vidre com garrafes o damajuanes també situades al exterior. L’envelliment per sol i serena es fa de tal manera que es permeti l’entrada del aire al recipient de vidre activant l’oxidació del vi. Per afavorir aquest procés s’incorpora al tap del recipient un dispositiu que accelera el procés quan es produeixen canvis de temperatura. La duració de l’etapa de criança i el sistema utilitzat (bótes de fusta o recipients de vidre) determinarà el nivell d’enranciment.\nRanci Celler de Batea\nTambé es considera Vi Ranci el “Fondillón” d’Alacant, envellit pel sistema de soleres però considerat com a tal per la profunda oxidació a la que és sotmesa el vi.\nCasta Diva Fondillón\nRecorda que trobaràs tots aquests productes a la nostra botiga de vi online.\nVinificacions especials (vins dolços, licorosos i generosos) was last modified: febrero 9th, 2015 by sergi\nEsta entrada se publicó en Miscel.lània y está etiquetada con Banyuls, Garnatxa, Madeira, Málaga, Marsala, Mistela, Moscatell, Vi de Gel, Vi de Misa, vi dolç, Vi generós, Vi Ranci en 20 enero, 2014 por sergi.\nVins ecològics, biològics, orgànics i biodinàmics\nL’agricultura ecològica, o els seus sinònims orgànica o biològica, es basa en un sistema de producció agrària i ramadera que proporciona aliments de la màxima qualitat a través de les tècniques més respectuoses amb el medi ambient.\nMas Igneus FA206\nEl 2012 la Unió Europea va acordar una nova normativa comuna per regular el vi ecològic de manera concreta i rigorosa. Aquesta està descrita dintre del Reglament d’Execució (UE) Nº203/2012 de la Comissió del 8 de març del 2012. Les noves normes tenen l’avantatge d’oferir una major transparència i facilitar el reconeixement dels productes per part dels consumidors. Actualment els productors poden utilitzar l’expressió “vi ecològic” en les etiquetes i hauran de mostrar el logotip de la UE (vàlid pels països de la Unió Europea).\nDe manera opcional també es podrà exhibir a l’etiqueta els segells oficials dels consells reguladors d’agricultura ecològica de les comunitats autònomes. Aquests només seran vàlids dintre de la regió en qüestió.\nDegut a la complexa legislació redactada per la Unió Europea, farem un resum de les normes més importants tant en l’agricultura com en la vinificació dels vins ecològics.\n- En la fertilització dels camps s’utilitzaran adobs orgànics naturals, si poden ser brises o sarments triturats. També s’admetran els fems animals i el compost. Quedaran totalment prohibits els adobs minerals, especialment els nitrogenats. Per a la bona conservació de la flora microbiana del sòl quedarà totalment prohibida la crema de les restes del cultiu.\nEcco Marqués de Vitoria\n- En les tècniques de cultiu orgàniques, els pesticides i herbicides estaran prohibits. Només s’aplicaran productes permesos per a la prevenció de malalties.\nGramona Mustillant Vi Blanc D’Agulla\n- En la vinificació s’autoritzarà l’ús de llevats autòctons o seleccionats sense modificacions genètiques, estabilització mitjançant el fred, la clarificació amb proteïnes naturals o bentonites i la filtració amb filtres de terres. No estarà autoritzada l’addició d’àcid sòrbic.\nCodorniu Ecològica Brut\n- El nivell de sulfits en el vi ecològic haurà de ser més baix que en el seu equivalent convencional o no ecològic. Pel vi negre un màxim de 100 mg/L de sulfurós (150 mg/L vi no ecològic), pel vi blanc o rosat un màxim de 150 mg /L de sulfurós (200 mg /L vi no ecològic).\nEl més bàsic concepte de l’agricultura biodinàmica, és considerar el territori de cultiu com un organisme viu i autosuficient, per això s’intentarà disminuir el màxim la dependència de l’exterior. Òbviament quedarà prohibit l’ús de qualsevol tipus de pesticides, herbicides que no siguin naturals. Podríem pensar per tant, que aquest concepte d’agricultura ja el coneixem sota el nom de agricultura ecològica. Per això analitzarem les principals característiques dels processos biodinàmics i així poder diferenciar-los dels ecològics.\nLa Llopetera Negre\nUna de les pràctiques més importants de l’agricultura biodinàmica és El Calendari Biodinàmic de Sembra i Plantació, que determinarà el moment òptim de plantació, poda, verema, entre d’altres operacions enològiques. Aquest tipus de calendaris es basen en una perspectiva astrològica i parteixen de l’anàlisi del recorregut de la lluna a través de les dotze constel·lacions del zodíac. Dels molts calendaris existents, l’elaborat cada any per Maria i Matthias Thun és el més notori. Autors amb una llarga trajectòria d’investigació sobre les influències de la lluna, els planetes i les constel·lacions sobre el creixement de les plantes.\nL’altra operació rellevant dintre la filosofia biodinàmica són els preparats biodinàmics. Aquests tindran l’objectiu de preparar la terra pel seu cultiu. Per exemple enterrar banyes de vaca farcides amb abonament animal amb la finalitat d’aconseguir bacteris naturals a la terra.\nTambé s’usen altres tipus de preparats a base de plantes homeopàtiques i medicinals com la camamilla o la ortiga. Aquests processos tenen la seva continuïtat també en celler, on l’elaboració del vi es porta a terme amb processos naturals.\nMarquès de Gelida Claror\nRecorda que pots trobar tots aquests productes a la nostra botiga de vi online.\nVins ecològics, biològics, orgànics i biodinàmics was last modified: febrero 9th, 2015 by sergi\nEsta entrada se publicó en Miscel.lània y está etiquetada con gramona, Llopetera, Marqués de Vitoria, Petit caus, Vi Biodinàmic, vi ecològic en 13 enero, 2014 por sergi.\nEl cava és un vi escumós elaborat pel mètode tradicional, principalment a la comarca del Penedès (Catalunya) i especialment a la localitat de Sant Sadurní d’Anoia. També s’elabora cava amb denominació d’origen en altres punts d’Espanya a més de Catalunya, com a Requena (València), Haro i Grávalos (La Rioja), Mendavia (Navarra), Extremadura (comarques de La Plata i Los Barros), Aragó i Aranda de Duero (Burgos).\nLes varietats permeses per elaborar aquest escumós són:\nRaïm blanc: macabeu, xarel·lo, parellada, chardonnay i malvasia (també coneguda com subirat parent).\nRaïm negre: garnatxa negra, monastrell, pinot noir i trepat.\nEl mètode tradicional d’elaboració del cava és el mateix que s’utilitza per al champagne francès on l’anomenen mètode champenoise. Les etapes de la seva producció es podrien dividir en:\nVerema: Recollida del raïm en el punt de maduració desitjat per aquest tipus de vi.\nVinificació: Quan el raïm arriba al celler s’inicia el procés d’elaboració del vi base, extraient-ne el most mitjançant un premsat suau. Seguidament es desfanga (procés on s’eliminen les partícules sòlides en suspensió del most) i fermenta el most. Un cop acabada la vinificació, els tècnics determinen la proporció de cada tipus i varietat que conformarà el cupatge (barreja de vins base) que donarà origen als diversos caves.\nTiratge: Fase on s’emplena l’ampolla amb el vi base afegint-hi una barreja de sucre i llevat. Es produirà així la segona fermentació en ampolla o també anomenada presa d’escuma, tret característic del mètode tradicional. L’augment d’un 2% en volum d’alcohol i el carbònic resultant seran els productes d’aquesta etapa.\nRima: Les ampolles es col·locaran en posició horitzontal en les caves. En un ambient fosc, humit i a una temperatura de 15ºC. A partir d’aquí s’inicia el període d’envelliment. Al cap d’uns 2 mesos d’haver fet el tiratge els llevats moriran (s’acaba la 2ª fermentació) i començarà un procés molt important, l’autòlisi. En aquesta fase, els llevats morts és descompondran, en aminoàcids i pèptids, que donaran, aromes i cos al vi.\nRemoguda: Finalitzada la criança serà necessari eliminar els sediments produïts per la segona fermentació. Per això es col·locaran les ampolles inclinades de cap per vall als anomenats pupitres. Diàriament se’ls donarà un vuitè de volta augmentant-ne a la vegada la seva inclinació. Així agruparem els sòlids a la part superior del coll de l’ampolla.\nDegollament: Fase on destaparem l’ampolla deixant sortir una mica d’escuma que, de passada, arrossegarà els sediments. Actualment també es pot fer congelant el coll de l’ampolla.\nTapada: Es restableix el volum inicial podent-hi afegir licor d’expedició (barreja de vi i sucre) en funció del tipus de cava que es vulgui obtenir.\nEtiquetatge: Col·locació de la càpsula, etiquetes i distintiu de control.\nClassificacions dels caves\n-Segons el seu temps de criança o envelliment en ampolla:\nRoger Goulart Brut Millesime\n-D’acord amb el contingut en sucres:\nExtra Brut Mont-Ferrant Agustí-Vilaret\nCodorniu Cuveé Extra Reserva Sec\nDolç Gramona Gran Cuveé de Postres\nLa temperatura de servei del cava estarà entre els 5º i els 8ºC. Els joves i lleugers són els que cal servir més freds. El escumós s’ha de refredar durant unes hores al frigorífic o bé durant uns 30 minuts en un recipient amb aigua i gel. La copa adequada serà de forma aflautada o tulipa, evitarem la copa ampla ja que fa que l’aroma es desprengui amb massa rapidesa. Al ser un vi delicat cal obrir-lo amb suavitat, evitant una pèrdua de vi i escuma. Per a servir-lo, hem de mantenir l’ampolla lleugerament inclinada deixant relliscar lentament el líquid per la paret de la copa, que mai omplirem més de 2/3 de la seva capacitat. Un Cava Brut o un Brut Nature, és ideal per a acompanyar qualsevol aperitiu, siguin uns canapès, mol·luscs, pernil o formatges. Pel marisc, el peix, els arrossos i, en general els entrants, triarem un Cava Brut Reserva o Brut Nature Reserva, amb un punt d’acidesa estimulant, fresc i amb certa complexitat aromàtica. Les carns, els rostits i, els guisats condimentats, reclamen un Cava Brut Gran Reserva, amb més cos i profunditat. Pels postres triarem un Cava Semisec o Dolç per unir suavitat i frescor, tot i que per tradició o contrast gustatiu també podem prendre un Cava Brut o un Brut Reserva.\nGran Codorniu Pinot Noir Rose\nPots trobar molts més caves a la teva botiga de vi online.\nEl Cava was last modified: febrero 9th, 2015 by sergi\nEsta entrada se publicó en Miscel.lània y está etiquetada con bertha, cava, codorniu, gramona, Mestres, Mont-Ferrant, rovellats en 10 diciembre, 2013 por sergi.\nVins Italians: Principals zones vinícoles\nSituat al nord-oest d’Itàlia, la superfície total de vinya conreada representa una sisena part de la total del país. Les principals varietats negres són la nebbiolo, la barbera i la Dolcetto. La moscato serà la més utilitzada de les blanques. Les zones més famoses són:\nBarolo (DOCG): Produeixen vins negres secs amb molt de cos.\nToso Marne Forti Barolo 2006\nBarbaresco (DOCG): Zona d’elegants vins negres.\nLa Cacciatora Barbaresco\nAsti (DOCG): S’elabora un dels escumosos més importants del món el Moscato d’Asti.\nMoscato d’Asti Stefano Ceretto\nGavi (DOCG): Productora de vi blanc tranquil, a partir de la varietat de raïm cortese.\nGavi Fontanafredda 2011\nS’estén pel nord del país, dels molts vins elaborats a la zona destaquen els escumosos. Una de les regions importants és la Dell’Oltrepo Pavese DOC.\nSangue di Giuda Giorgi 2010, curiós nom (sang de Judes) per aquest escumós negre. El nom prové d’una llegenda del poble de Oltrepò, on el traïdor penedit pel seu pecat, va ajudar als viticultors de la zona obrant un miracle.\nOcupa la zona nord-est de la península, elabora una gran varietat de vins. Destaquen les regions:\nBardolino (DOC): Produeixen vins negres joves de color robí i marcada acidesa.\nProsecco (DOC): Utilitzen el raïm blanc prosecco i produeixen vins escumosos secs i frescos.\nVeneto (IGT), vi blanc de la terra.\nCanti Vi Pinot Griggio\nBolonya capital de la regió administrativa es troba just al centre d’aquesta província (nord-est d’Itàlia, al sud del Veneto), Emilia es troba a l’oest i Romagna l’est de la capital.\nA la zona d’Emilia fan el famós Lambrusco, vi d’agulla italià. El Lambrusco és en primer lloc una varietat de raïm amb més de 40 clons diferents. Aquests es faran servir en les 4 zones on s’elabora el producte.\nLambrusco Gualtieri Negre, Lambrusco Reggiano (DOC).\nFriul -Venècia Julia\nEs troba a l’extrem nord-est del país, són típics els vins blancs secs i aromàtics de la regió.\nEs localitza a la zona nord-oest central d’Itàlia, la seva capital és Florència. L’ampolla tradicional recoberta per una base de palla és un símbol mundial.\nChianti Piccini (Fiasco)\nLa Toscana és la regió referència del país en innovació i modernització dins del sector vitivinícola. La subzona més destacada és el Chianti (DOCG), per elaborar el cèlebre vi utilitzarà primordialment la varietat negra sangiovese.\nSan Lorenzo Chianti 2011\nRegió situada a l’oest central de la península. La principal varietat de raïm blanc és la Verdicchio, dóna uns vins lleugers i cítrics.\nPodium Verdecchio Blanc, Verdicchio dei Castelli di Jesi (DOC).\nLocalitzada a la part central sud-oest d’Itàlia, engloba la part de Roma. La majoria de vins són blancs.\nCantina Cerquetta Frascati, vi blanc sec de Frascati(DOC).\nTellus 2009, Lazio (IGT) vi negre 100% syrah.\nOcupa el sud-oest del país. Destaca la zona Lacrima Christi del Vesuvi (DOC), on es fan tot tipus de vins.\nLacryma Christi dei Feudi 2010, vi negre sec i estructurat.\nLes illes de Sicília i Sardenya (Sardegna)\nHan aconseguit preservar bona part de les varietats de raïm i tradició vitivinícola de les respectives regions\nLasios Negre (Sicilia), elaborat amb la famosa varietat negra nero d’avola.\nPots trobar molts més vins italians a la teva botiga de vi online.\nVins Italians: Principals zones vinícoles was last modified: febrero 10th, 2015 by sergi\nEsta entrada se publicó en Miscel.lània y está etiquetada con italia, Lambrusco, vins en 3 junio, 2013 por sergi.\nEls Vinagres i les seves possibilitats\nEl vinagre és un dels condiments i conservants més antics que es coneixen. Aporta aroma i sabor als aliments i millora les seves característiques de conservació. Sol tenir entre un 5-6% d’àcid acètic i presenta una aroma característic depenent de l’element de partida. Tradicionalment el vinagre provenia dels tonells de la producció del vi que s’oxidava, o es posava dolent. Això passava espontàniament bé en una bóta o a l’ampolla de vi. L’expressió enològica vi picat, vol dir que s’està començant a formar vinagre o àcid acètic en el vi.\nVinagre Flavivs Reserva 50cl, envellit varis anys en bótes de roure que estan dintre d’unes barraques de pedra situades a peu de vinya.\nEl fenomen concret de la producció del vinagre no va ser explicat fins l’any 1864 per Louis Pasteur. Es basa en les fermentacions alcohòlica (llevats) i acètica (bacteriana) consecutives, en un mitjà adequat (most de raïm, suc de poma, mel, …).\nLa fermentació acètica es realitza gràcies a l’activitat dels bacteris Mycoderma Aceti que realitzen la reacció química de la fermentació de l’alcohol etílic (vi o beguda prèviament fermentada) a àcid acètic (vinagre). Perquè passi aquesta transformació han d’existir les condicions apropiades d’acidesa, concentració d’alcohol i nutrients (proteïnes en el medi). Existeixen diferents mètodes per elaborar aquest producte: El mètode Orleans, el mètode Luxemburguès, el mètode Schützenbach i dintre dels mètodes moderns destaquen el de cultiu superficial i cultiu submergit.\nEl procés final en l’elaboració del vinagre és la maduració. Preferiblement en bótes de fusta pot arribar des dels pocs mesos fins a diversos anys. Després del procés de maduració hi haurà elaboradors que filtraran el producte. Posteriorment es clarificarà i es pasteuritzarà per finalment ser embotellat i comercialitzat.\nVinagre Forum Chardonnay 50cl, elaborat amb raïm chardonnay i criat uns mesos en bótes de roure francès. Producte no filtrat, pot produir sediments.\nVinagre de vi o raïm\nEl més corrent de tots els vinagres, així com el de major consum i producció mundial. Elaborat majoritàriament a partir de les fermentacions alcohòlica i acètica del most de raïm. Molts vinagres de vi comercials no passen per la fase de maduració.\n-Vinagre de vi negre\nVinagre Milena Rotllant i Torra 37,5cl, resultat final d’una de barreja de raïm cabernet sauvignon i garnatxa negra. Envelliment de 4 anys en bótes de fusta (2 anys en bótes de faig i 2 anys en bótes de roure).\n-Vinagre de vi blanc\nVinagre Espelt de Moscatell 375ml, molt elegant i aromàtic, predominen notes a cítrics, pell de taronja i raïm.\n-Vinagre de cava\nVinagre de cava blanc Gardeny 0,50L, fermentació acètica d’un cava brut nature, criança entre 6 i 8 mesos en bótes de roure americà.\n-Vinagre de Vermut\nVinagre Gardeny Vino Vermut 0,50L, produït amb vi aromatitzat amb les herbes amargues característiques del vermut.\nProductes sota la denominació d’origen Vinagre de Jerez. Aquests només poden elaborar-se amb vins de Jerez, ja siguin fortificats amb criança o de l’any. Existeixen diferents tipus:\n-Jerez, el seu període d’envelliment ha de tenir entre sis mesos i dos anys de criança pel tradicional sistema de “criaderas y soleras”.\nVinagre Solera 1/24 Lustau 0,37L\n-Jerez Gran Reserva, el seu període d’envelliment és superior a 10 anys de criança pel tradicional sistema de “criaderas y soleras”.\n-Jerez Reserva, el seu període d’envelliment ha de tenir entre 2 i 10 anys de criança pel tradicional sistema de “criaderas y soleras”.\nVinagre Fernando de Castilla Reserva 0,37L\n-Jerez al Moscatel, vinagre dolç elaborat amb la varietat de raïm moscatell.\n-Jerez al Pedro Ximénez, vinagre dolç elaborat amb la varietat de raïm pedro ximénez.\nVinagre Osborne Pedro Ximénez 0,37L\n-Vinagre del Condado de Huelva\nProductes que es troben sota la denominació d’origen Condado de Huelva. Existeix el vinagre sense envelliment de vi qualificat de la denominació, i el “Vinagre Viejo Condado de Huelva”, criat i envellit per “criaderas y soleras”. Segons el temps d’envelliment destaquem:\n-Solera, madurat un període superior a 6 mesos a 1 any.\n-Reserva, criat un temps superior a 1 any.\n-Añada, envellit durant un temps de més de 3 anys.\nVinagre Oliveros Añada Spray 0,10L, des de l’any 1940 crien aquesta joia amb el sistema tradicional de “criaderas y soleras” en bótes de roure americà.\nEs distingeixen tres tipologies de Vinagre o Aceto Balsàmic:\n-Aceto Balsamico Tradizionale di Modena (D.O.P.), es troba sota la denominació d’origen protegida en la regió Emilia Romagna (Itàlia) o en la ciutat de Mòdena (Itàlia). Elaboració complexa i molt acurada. S’obté de most de raïm cuit, que després ha fermentat naturalment (fermentació alcohòlica), al mateix temps que s’ha avinagrat (fermentació acètica). En el procés no s’utilitzen estabilitzants ni caramel. L’envelliment d’aquest vinagre ha de ser d’almenys 12 anys i pot arribar fins als 100 anys.\nAceto Balsamico Traditionale Pedroni 10cl, amb el qualificatiu d’Affinato que acredita un envelliment mínim de 12 anys en bótes de diferents fustes.\n-Aceto Balsamico di Modena (IGP), El Reconeixement de la Indicació Geogràfica Protegida d’aquest producte es va aconseguir el juliol del 2009. S’elabora a partir de most cuit, most concentrat i vinagre de vi. El procés és molt més ràpid que el de l’Aceto Balsamico Tradizionale, s’utilitzen mosts que vénen de raïm que pertanyen a la regió Emilia Romagna (Itàlia).\n-Vinagre Balsàmic, productes d’estil comercial i producció industrial, imiten les joies tradicionals. Estan fets de vinagre de vi amb l’addició de most, colorant, caramel i de vegades espessidors com farina de blat de moro per simular artificialment la dolçor i el gruix de l’Aceto Balsamico Tradizionale. No hi ha implicat envelliment.\nVinagre Modena Bellentani 1L\nVinagre Passum Balsámico 25cl\nVinagre d’altres fruites\nVinagre elaborat majoritàriament a partir de les fermentacions alcohòlica i acètica del sucs de fruites amb un alt contingut en sucres. Un exemple d’aquest tipus de producte seria el vinagre de poma, molt utilitzat a les cuines del nord d’Europa.\nVinagre Gardeny Dulce Manzana Spray 0,25L\nVinagre elaborat majoritàriament a partir de les fermentacions alcohòlica i acètica de la mel.\nVinagre de Mel Viadiu 0,25L, utilitzant la mel de més qualitat i amb un envelliment de 2 anys en bótes de roure.\nVinagres majoritàriament de vi aromatitzats amb substàncies fragants per aportar al producte final elegància i complexitat organolèptica.\nVinagre Gelas al Armagnac 0,25L, vinagre de vi aromatitzat amb armagnac de 20 anys que li aporta una elegància i complexitat singular.\nCremes o salses de vinagre\nVinagres de textura densa i cremosa que normalment s’elaboren amb most de raïm concentrat barrejat amb vinagre balsàmic, vinagre de Jerez o vinagre de vi genèric. Poden estar aromatitzats, ja que habitualment s’utilitzen per elaborar salses i decorar elaborats plats.\nEl Majuelo Salsa Balsàmica 0,35L, producte resultant de la reducció conjunta de vinagre de Jerez i most de raïm.\nEl Majuelo Arrope Caramelo 0,16L, selecció dels millors mostos de raïm, i elaboració lenta amb una reducció densa i aromàtica.\nDensa di Balsamico Tartufo Bianco 0,25L, barreja de most de raïm concentrat, Aceto Balsamico di Modena (I.G.P.) i aromatitzat amb tòfona blanca.\nMolts més vinagres us esperen a la nostra botiga de vins online. No deixeu perdre l’ocasió i sorpreneu les vostres típiques amanides amb aquests singulars ingredients.\nEls Vinagres i les seves possibilitats was last modified: febrero 10th, 2015 by sergi\nEsta entrada se publicó en Miscel.lània y está etiquetada con modena, vinagres en 14 mayo, 2013 por sergi.


Amb la contractació d'aquest servei, l’Ajuntament garanteix la creació d’almenys 16 llocs de treball repartits en dotze aplicadors tècnics en exclusivitat o de reforç, un responsable tècnic, un director tècnic, un administratiu i un cap de de tècnics. L’oferta que ha obtingut la major puntuació, inclou 85 hores extraordinàries per a realitzar les tasques sense cost per al consistori.\nD’aquesta manera, l’Ajuntament analitzarà, mitjançant l'adjudicataria, els factors interns i externs que faciliten la proliferació i les fonts, i garanteix un programa d’actuació, amb mesures i estratègies per al seu control. A més a més, s’inclouen mesures sanitàries per garantir la seguretat de l’equip de desratització front a la Covid-19. Aquests treballs es portaran a terme en coordinació amb altres tractaments preventius de plagues, com els de mosquits i els de panderoles, realitzats també per aquesta regidoria.


L’estació de tren de Reus queda sense servei de personal a la nit – CGTCatalunya\nInici > General > Notícies > L’estació de tren de Reus queda sense servei de personal a la nit\nEls sindicats ho denuncien com un capítol més de la factura de l'alta velocitat\nEl Punt - 9/01/2007 - Ò.M.. Reus .- L'estació de tren de Reus ha deixat de tenir servei de venda de bitllets i d'informació al viatger atesos per personal entre les deu de la nit i les sis del matí. L'administrador d'infraestructures ferroviàries (Adif) assegura que ha fet aquesta retallada per la coincidència de tres baixes laborals a la plantilla que cobreix la terminal, però la CGT ho atribueix a un nou greuge contra el ferrocarril convencional en favor de l'alta velocitat (TAV), com la supressió del tren diürn a Madrid.\n+Adif ha informat del canvi d'horaris de servei a Reus a través d'un cartell. Foto: JUDIT FERNÀNDEZ\nEl Sindicat Federal Ferroviari de la CGT va denunciar ahir la supressió del torn de nit a l'estació de Reus mitjançant «una decisió unilateral de la direcció executiva d'Estacions d'Adif», que es va fer efectiva, segons va admetre la mateixa empresa pública, el passat dia 1 de gener. Des d'aleshores, els passatgers que han d'utilitzar l'estació de nit no poden comprar-hi els bitllets ni tenir accés a informació de primera mà, ja que també ha quedat suprimit el servei de megafonia. La mesura afecta dos trens de llarg recorregut, els que van a Bilbao (23:14 h) i Madrid (23:56 h), i també el primer tren amb destinació Tarragona-Barcelona (05:01 h) i el primer regional (5:37h). En aquest últim cas és el revisor o el personal del tren els que expedeixen directament els bitllets, mentre que per pujar als altres tres combois s'hauran d'haver comprat els bitllets de manera anticipada. A l'estació, entre les 22 h i les sis del matí, només hi haurà personal de seguretat.\nLa CGT, d'un costat, ha denunciat Adif a la Inspecció de Treball per haver modificat el gràfic vigent d'horaris pactat amb els sindicats, però sobretot lamenta que «s'estigui privant els ciutadans de Reus d'uns serveis de qualitat per facilitar la seva mobilitat». El sindicat, que ja va dur les seves queixes a la inauguració de la línia del TAV i de l'estació del Camp de Tarragona, aprofundeix en els mateixos arguments: «Des dels poders públics es potencia l'alta velocitat i el ferrocarril convencional queda en un segon pla, condemnat a l'abandonament».\nEl gremi ha enviat una carta a l'alcalde de Reus, el socialista Lluís Miquel Pérez, per facilitar-li més informació i per si cal prendre mesures conjuntes de pressió.\nFonts de la companyia estatal, que depèn del Ministeri de Foment, van assegurar ahir que la situació que s'arrossega des del primer dia de l'any a l'estació de Reus és circumstancial, ja que han coincidit en el temps fins a tres baixes laborals i «no hi havia personal suficient per cobrir els tres torns establerts». L'administrador garanteix, però, que està estudiant mesures per reconduir aquest dèficit i restablir la normalitat i argumenta, per referir-se a l'impacte sobre l'usuari, que els serveis de tren afectats són bàsicament grans línies en què «les opcions de compra de bitllets són múltiples». La polèmica s'afegeix al malestar generat per la supressió del tren diürn que enllaçava directament Reus, Tarragona i Valls amb Madrid. De dia, a la capital de l'Estat només s'hi pot viatjar des de la Secuita.


22 de de gener del 2022. 11:48\nAquest és un país amb un mainstream pacifista. S’ha vist en nombroses ocasions, des del pleistocènic referèndum sobre l’entrada en l’OTAN, en què fins i tot atlantistes com Fraga o Pujol van mantenir una actitud passiva per mer oportunisme, fins a les grans manifestacions per les dues guerres dels Bush a l’Iraq, especialment la segona. Les raons d’aquest pacifisme aparentment irredempt poden ser diverses, des d’una certa transversalitat antiamericana fins als traumes de la guerra de colònies o de la Guerra Civil passant pel desinterès a certs inconvenients de les polítiques d’Estat sigui per raons ideològiques (anarquisme i falangisme) o nacionals (catalanisme). El cert és que quan sonen tambors de guerra, com els d’ara a Ucraïna, el primer impuls d’aquest país és engegar un sonor i definitiu «no a la guerra». Però en el cas que s’acosta potser aquesta resposta hauria de ser més complexa.\nS’ha de recolzar que la UE tingui un paper\nSi és, aquesta serà una guerra europea. Espanya no hauria de tenir en aquest assumpte una posició diferent dels seus socis principals, que són la Unió Europea i els estats que formen part simultàniament de l’OTAN. I l’aposta ha de ser, en primera instància, la recerca d’una solució pacífica. Aquesta és una confrontació geopolítica entre els Estats Units i Rússia, però passa a Europa, i té uns condicionants i uns interessos no sempre coincidents amb els nord-americans, especialment en matèria energètica i en el control de les fronteres. Com expliquen Marc Marginedas i Sílvia Martínez, Rússia està més ben preparada que la UE per portar el pols a Ucraïna fins al final. Una debilitat que hauria de ser un esperó per treballar intensament per la resolució pacífica del conflicte. Amb tot, la dificultat principal de tractar aquesta qüestió en clau europea és determinar si França, potència nuclear que pot aguantar millor les sancions russes, tindrà la mateixa posició que Alemanya, unida a Putin pel cordó umbilical del gasoducte. Pedro Sánchez no hauria de voler utilitzar Ucraïna per reconciliar-se amb els Estats Units després de la retirada de tropes de l’Iraq el 2004, això va ser la rectificació de l’error previ d’Aznar al desmarcar-se d’Europa i plegar-se a Bush.\nLa mala fama del multilateralisme\nLes dues campanyes militars multilaterals a l’Iraq, especialment la de de Bush fill, i la intervenció a l’Afganistan van acabar amb la bona boca que va deixar a la segona meitat del segle XX la coalició militar multilateral per acabar amb Hitler. Per això, abans de pronunciar-nos sobre aquesta guerra després de desitjar que no tingui lloc, hem de dirimir si som en vista d’una altra Afganistan o en vista del desembarcament de Normandia. Certament, aquesta doctrina dels Bush d’envair països per donar-los una democràcia que no han demanat i posar titelles d’Occident a dirigir-los no se sosté de cap manera en ple segle XXI i no justifica intervenir a Ucraïna. Però hi ha un relat alternatiu. Ucraïna pot ser el primer pas per començar a parar els peus a Putin, a qui se li ha perdonat tota prova de qualitat democràtica a canvi del seu gas, del seu mercat i de la seva contenció militar. Si això ja era impresentable, treure de l’equació la tercera variable ho converteix en insostenible. El que està en joc a Ucraïna no és només l’hegemonia militar dels Estats Units sinó la determinació europea de no deixar envair els seus territoris per règims autoritaris com el rus. En aquest sentit, això és més Normandia que l’Iraq.\nEl repte dels socis de Sánchez\nD’entrada, Podem, el principal coalitzat del PSOE, li ha saltat a la jugular per veure si recuperava a Ucraïna una mica de l’oxigen perdut a les macrogranges de Castella i Lleó. A la coalició no li agradarà aquest episodi. Respecte als socis parlamentaris, Sánchez haurà de recolzar-se més en el PNB que en Bildu i la gran incògnita seran els independentistes. Esquerra ja està desafecta per la reforma laboral i per la taula de diàleg. I de Junts ningú sap què pensar en un assumpte com aquest. Tenen una oportunitat de treure’s de sobre la fama que van agafar a la UE d’amics de Putin, merescuda o no. Junqueras sempre ha sigut taxatiu en aquest assumpte i en els consensos bàsics de la UE. A Puigdemont, per al seu futur en els tribunals europeus, li convenen els recolzaments de l’Est. Complex.\nRússia Bildu Carles Puigdemont ERC Oriol Junqueras Vladímir Putin Pedro Sánchez Estats Units Podem Ucraïna Joe Biden Junts per Catalunya


Sant Vicenç de Castellet estrena dos nous cicles d'arts escèniques - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nSant Vicenç de Castellet estrena dos nous cicles d'arts escèniques\nEl Coolturitza't proposa una oferta teatral i musical per a adults i el Petit Ateneu programa per als infants\nSant Vicenç de Castellet estrenarà en els propers dies dos cicles d'arts escèniques que donaran més gruix a l'oferta cultural de la localitat, amb organització a càrrec de la regidoria de Cultura de l'Ajun-tament. Aquest dissabte s'iniciarà el Coolturitza't, adreçat al públic adult, i el primer diumenge de març es posarà en marxa Petit Ateneu, la programació pensada per al públic infantil.\nLa creixent i progressiva creació de cicles que porten teatre, música, dansa i circ a poblacions petites viu un nou episodi a Sant Vicenç, que dóna llum a dues noves programacions pensades per als espectadors locals però també amb voluntat de ser un punt de trobada d'amants de les arts escèniques d'arreu del Bages sud.\nEl cicle Coolturitza't es posarà en marxa aquest dissabte amb una nit de monòlegs, a partir de les 22 h a l'Espai Ateneu, en el qual participaran Toni Monsó, Pau Duran, Jorge Santini i Aleix Comas. Les entrades tenen un preu de 5 euros i es poden comprar a l'establiment Jordi Largo Fotografia.\nFins al proper mes de maig, i sempre amb tiquets a 5 euros, es podrà gaudir d'altres espectacles. El dia 19 de març (22 h), a Cal Soler, es podrà escoltar el muntatge Llums, càmera i música, amb la Camereta Bacasis interpretant bandes sonores del compositor manresà Miquel Coll (19 de març, 22 h, a Cal Soler). El 16 d'abril (22 h), també a Cal Soler, s'oferirà una funció de l'obra de teatre You Say Tomato, amb direcció del santvicentí Joan Maria Segura i interpretació a càrrec d'Anna Moliner i Joan Negrié. El cicle, que té la col·laboració de l'entitat Activa't de Festa i el suport de la Diputació de Barcelona i la Generalitat de Catalunya, es clourà el 21 de maig (22 h, a l'auditori de l'Espai Ateneu), amb un concert de The Sey Sisters.\nPetit Ateneu per als menuts\nLa segona pota de la nova oferta cultural de Sant Vicenç és el cicle Petit Ateneu, que s'integra en la Xarxa d'Espectacles Infantils i Juvenils de Catalunya i tindrà lloc cada primer diumenge de mes, a les 17 h i a l'auditori de l'Espai Ateneu, de març a maig i els mesos d'octubre i novembre. La iniciativa s'ha concretat gràcies a la intervenció d'un grup de mares del municipi que han treballat per portar a Sant Vicenç espectacles de diferents disciplines artístiques.\nL'estrena tindrà lloc el dia 6 de març amb La veritable història dels tres porquets, a càrrec de la companyia Xip Xap. Posteriorment, els nens i les nenes podran gaudir amb el muntatge Minuts, del reputat clown manresà Marcel Gros (3 d'abril), i La Granja, de la companyia L'Estaquirot Teatre (8 de maig).\nLes entrades tindran un preu de 6 euros. No obstant això, hi ha la possibilitat de fer-se el carnet del Petit Ateneu a la biblioteca (2 euros) per, així, poder entrar als espectacles per 3 euros (els infants) i 2 euros (els acompanyants). Els qui disposin d'aquesta tarja podran accedir gratuïtament a l'estrena del cicle amb la representació esmentada de l'obra La veritable història dels tres porquets.