Crema ozono y kalanchoe | FairMarket\nCrema ozono y kalanchoe\nLes cremes estan elaborades amb olis macerats en herbes medicinals durant mesos i posteriorment ozonizados durant 48 hores. Aquests olis s’emulsionen lentament amb aigües ozonitzades macerades prèviament en tintures de plantes i es barregen amb cera d’abelles natural, oli de coco i magnesi.\nÉs una crema molt potent per als casos de psoriasi, dermatitis, arrugues, berrugues, pigmentació, cel·lulitis, drap o escemas\nL’ozó penetra en les capes interiors de la pell, aportant oxigen a les cèl·lules, a més de netejar de contaminació les capes superiors. Les cèl·lules oxigenades i amb aportació de magnesi són més saludables, és així de senzill. Vivim en ambients i ens nodrim d’aliments que no ens permeten realitzar les funcions corporals amb el suficient equilibri.\nPer saber més de l'ozó ...\nEl Ozó (O3) és la forma triatómica de l'Oxigen (O2) i està carregat negativament. És una forma molt inestable d'oxigen de curt temps de vida. Donada la càrrega positiva dels microorganismes patògens l'ozó és atret cap a ells destruint de forma gairebé immediata. El seu alt poder oxidant elimina paràsits, virus, bacteris, prions, fongs, floridures, espores i molts altres contaminants en segons. Segons la FDA (organisme regulador d'aliments i medicaments a Amèrica) l'ozó acaba amb el 99,9992% de tots els patògens coneguts quan s'insufla en aigua. Atès que el cos humà està constituït per un 70% d'aigua, resulta evident que l'ozó és efectiu en l'eliminació de tota mena de patògens del cos.\nEl Ozó és el desinfectant més potent que es coneix, que a més no deixa residus tòxics, ja que es descompon en oxigen i aigua, o en diòxid de carboni en l'aire.\nEls arbres perennes alliberen ozó, que també es produeix de forma natural a les cascades o quan les onades xoquen amb les roques de la riba. L'ozó, abundant en ions negatius, és el responsable de la sensació de benestar i frescor que experimentem en aquests llocs, que curiosament també es troben lliures de pol·lució.\nL'ozó és el desinfectant de la Mare Natura. Gràcies als raigs ultraviolats del sol, l'oxigen es transforma en ozó a les zones superiors de l'atmosfera. Com les molècules d'ozó són més pesades que l'aire tendeixen a caure, purificant l'atmosfera a mesura que descendeixen. Si en el seu descens l'ozó troba vapor d'aigua forma peròxid d'hidrogen, un component de l'aigua de pluja. Aquesta és la raó per la qual les plantes creixen millor amb aigua de pluja que si les reguem amb aigua subterrània. Encara que l'ozó és un gas incolor, a la part alta de l'atmosfera donada la seva alta densitat adquireix un to blavós, responsable del color blau del cel. No oblidem que sense la protecció de la capa d'ozó no existiria vida a la terra.\nPerò no només la naturalesa se serveix de l'ozó, el cos humà també genera ozó. Els neutròfils formen part del immunològic i generen ozó per matar patògens. Són cèl·lules molt petites però molt efectives: només triguen uns segons a matar un bacteri. 1\nEls usos industrials de l'ozó són nombrosos. S'utilitza per purificar l'aigua de ciutats senceres i en plantes de tractament de residus. Constitueix una alternativa al clor, un potent cancerigen, en piscines, balnearis i spas. S'han comercialitzat fins i tot rentadores d'ozó, que no necessiten l'ús de detergents, que contribueixen a la contaminació del planeta. Molta gent que utilitza l'ozó en aquaris ha reportat que els peixos estan més sans i fins i tot augmenten de mida.\nLes plantes de processament d'aliments i els laboratoris farmacèutics utilitzen l'ozó a les seves instal·lacions com a desinfectant. Alguns hospitals utilitzen l'ozó per esterilitzar l'aire dels quiròfans i per desinfectar la sang de les transfusions, el que evita contagis de malalties com l'hepatitis o la sida.En hotels, bars i restaurants es serveixen de l'ozó per eliminar l'olor a tabac. I als dipòsits de cadàvers per eliminar l'olor a formaldehid.En llotges i mercats de peix s'utilitza per eliminar la forta olor a peix.Nombrosos vaixells de càrrega, creuers i iots d'esbarjo utilitzen l'ozó tant per purificar l'aigua com per conservar frescos els aliments com a mesura addicional a la refrigeració. Alguns vaixells i submarins de la marina americana compten amb sistemes d'ozó. Fins i tot en l'espai s'utilitza l'ozó per eliminar les toxines dels circuits de refrigeració després del llançament d'un coet.L'ozó és molt efectiu és el que es coneix com la Síndrome de l'Edifici Malalt que pateixen molts moderns edificis d'oficines.Ozonadores d'aigua accionats per energia solar o amb bateries de cotxe en zones en les que han ocorregut desastres naturals com terratrèmols, inundacions o tornados han salvat a molta gent d'una mort segura per falta d'aigua potable.\nEls microorganismes patògens sobreviuen en terrenys pobres en oxigen. L'oxigen resulta mortal per paràsits, bacteris, virus o per als tumors cancerígens. T'has preguntat alguna vegada per què no existeix el càncer de cor? perquè el cor és l'òrgan més ric en oxigen de tot el cos. El càncer no pot sobreviure aquí.\nQuan una cèl·lula no té prou oxigen, o és incapaç d'utilitzar oxigen per generar energia, comença a utilitzar sucre com a combustible, passant de funcionar en manera aeròbic a operar en mode anaeròbic. És l'inici del càncer. El 1931 Otto Warburg va guanyar el premi Nobel després de descobrir que el càncer s'origina quan la respiració cel·lular amb oxigen és substituïda per la fermentació del sucre. Veure article El Càncer s'alimenta de Sucre.\nLes cèl·lules sanes, al contrari que les cèl·lules cancerígenes, posseeixen 4 enzims que les protegeixen de l'oxidació (glutatió reductasa, glutatió peroxidasa, súper òxid dismutasa i catalasa), el que deixa als tumors vulnerables a l'acció oxidant de l'ozó. El mateix li passa a virus, bacteris i paràsits, que tampoc compten amb l'escut protector de les cèl·lules sanes.\nVa ser el prolífic inventor Nikola Tesla el primer que va patentar un generador d'ozó a l'any 1896. Va formar la la companyia Tesla Ozone, que venia màquines d'ozó als metges. Tesla també elaborava Oli ozonitzat per als naturòpates.\nDurant la primera guerra mundial, un metge alemany, Hans Wolf va collir grans èxits entre els seus pacients gràcies a l'aplicació de l'ozó per a desinfectar ferides de guerra i en malalties tan diverses com gangrena, cremades o la grip.\nL'aplicació mèdica de l'ozó abasta múltiples patologies: Càncer, Al·lèrgies, febre del fenc, Artritis, artrosi, síndrome de fatiga crònica, fibromiàlgia, malaltia de Crohn, Cirrosi, Parkinson, restrenyiment, diarrea, Sinusitis, otitis, fissures anals, furóncols, Herpes , Cistitis, Hèrnies (veure article al final de la pàgina), glaucoma, degeneració macular, úlceres i un llarg ecétera.\nUn tractament molt comú i efectiu contra la candidiasi en la medicina alternativa és insuflar ozó via rectal o vaginal. Beure aigua ozonitzada amb el ozonador portàtil també neteja el tracte intestinal de Càndida, i de bacteris com la salmonel·la.\nDesprés de 50 anys d'investigació la Dra. Clark ha arribat a la conclusió que pràcticament totes les malalties es deuen a la combinació fatal de patògens (paràsits, virus i bacteris) i contaminants en el cos. Just el que destrueix l'ozó!\nS'utilitza l'oli ozonitzat a la desparasitació d'ous d'Ascaris i larves de tenia. L'oli ozonitzat és l'únic que aconsegueix destruir els ous de ascaris que alberguen els adults. La desparasitació d'Ascaris és especialment important en les següents patologies:\nTambé fa servir oli ozonitzat a les Neteges Hepàtiques, un dels pilars fonamentals en què es basa la seva teràpia i en la desintoxicació de PCBs de l'organisme.\nAplicat tòpicament, l'oli ozonitzat resulta excel·lent en el tractament de la dermatitis, acne, èczema o cremades.\nEs recomana als pacients de Càncer ozonizar tots els seus aliments per eliminar toxines i patògens. La majoria de les verdures contenen ous de paràsits, que no desapareixen en rentar-los amb aigua. Paral·lelament, el seu protocol per als pacients de càncer inclou un got diari d'aigua ozonitzada. L'aigua ozonitzada també és molt efectiva per desintoxicar de Freón de l'organisme.\n"Ozone is produced by Antibodies during Bacterial Killing" The Scripps Research Institute, La Jolla, Califòrnia 14 novembre 2002.\nBibliografia:- Oxygen Therapies. Ed McCabe.\n6,00 FAIR 6,00 FAIR 6.0 FAC\nTerms and Conditions: Foto: Ringwoodite\nPremià de Mar bcn 08330


Fragments de camins i curses: Darreres curses del 2014\nUn plaer llegir-te, com sempre. Que tinguis un bon any atlètic i personal.muna abraçada.\n13 de gener de 2015, a les 8:41\nIgualment Ferran. A veure si et recuperes d'una vegada.\n13 de gener de 2015, a les 21:39\nBona nit, i bon any Ricard!\nNo et vaig veure als 24h. Vaig arribar a les 09:00 i potser ja t'havies anat a casa.\nNomés tenies 1 relleu? Quants ereu?\nBaixar de 50' SEMPRE és possible, però clar..cal fer uns quants sèries o canvis de ritme que potser ja no t'agraden tant :-)\n13 de gener de 2015, a les 22:59\nA les 9 ja estava a casa. Havíem de ser 24, però al final vam estar 22 rellevistes. Ens va tocar 1.05 a cada un.\nAixò de fer sèries no m'ha agradat mai i menys ara. Els canvis de ritme si que m'agraden. Ja veurem com va aquest repte que m'he imposat.\nBon any Dennis.\n14 de gener de 2015, a les 8:09


Enric I. Canela » 2015 » novembre » 27\nPosted in Articles Enric I. Canela, Política, Universitat on novembre 27th, 2015 No Comments »\nEnric I. Canela Com la majoria que em coneixeu sabeu, vaig tenir l’oportunitat de conèixer i compartir algunes coses amb el rector Josep Maria Bricall. M’agrada escoltar el que diu, sempre les seves paraules em feien reflexionar. M’encanta la seva fina ironia, a vegades dura. Us convido a escoltar l’entrevista. Allà també parla de la […]\nPosted in Articles Enric I. Canela, Doctorat, Recerca on novembre 27th, 2015 No Comments »\nEnric I. Canela Llegia que el consell de ministres destina 18 milions d’euros per impulsar la incorporació de doctors a les empreses. El Consell de Ministres ha aprovat 250 ajuts per a la contractació d’investigadors en empreses a través de dues convocatòries que es publicaran conjuntament i que estan dotades amb divuit milions d’euros. La […]\nPosted in Articles Enric I. Canela, Recerca on novembre 27th, 2015 2 Comments »\nEnric I. Canela Llegia que el consell de ministres ha aprovat, mitjançant un Reial Decret, la creació de l’Agència Estatal de Recerca amb l’objectiu de dotar el sistema espanyol de Ciència, Tecnologia i Innovació d’una gestió més flexible, àgil i autònoma. Aquesta Agència, una demanda de la comunitat científica recollida en la Llei de la […]


Recuperació econòmica i riscos – Acció Solidària Contra l'atur / ASCA\nRecuperació econòmica i riscos\nIniciRecuperació econòmica i riscos\nDarrerament vaig assistir a una interessant trobada sobre les expectatives de la recuperació econòmica i els riscos existents. La visió va ser relativament optimista, basant-se en previsions econòmiques de diferents institucions i en especial de Fons Monetari Internacional, que preveu un augment de l’economia mundial del 3,2% per aquest any i el 3,7% pel 2017.\nS’argumenta que les circumstàncies per activar l’economia són favorables atesa l’abundància de diners a cost zero, el preu barat del petroli i les matèries primeres, i sobretot, la voluntat dels bancs centrals de fer “tot el que sigui necessari” per reactivar l’economia.\nL’anàlisi de la presentació va ser rigorós, partint del criteri “ceteris paribus”, expressió llatina que usen els economistes per dir “sempre i quan no passi res diferent significatiu al que s’ha previst“. Com a riscos existents se’n van esmentar tres que podrien alterar les previsions:\nUna davallada de l’economia xinesa.\nQue els Estats Units apugés el tipus d’interès.\nL’encariment del petroli.\nA aquests riscos esmentats n’hi podríem afegir uns quants més, com per exemple:\nQue guanyés les eleccions americanes Donald Trump.\nQue aparegués la temuda deflació.\nNoves accions terroristes.\nQue els bancscentrals iniciessin la retirada de líquid procedent del Quantitative Easing.\nL’imparable augment de l’endeutament mundial a nivells que comencen a ser preocupants.\nEl deute dels països avançats és del 250% del PIB, i els països emergents del 170% del PIB. Algú imagina els efectes que tindria una pèrdua de confiança dels inversors sobre la capacitat dels deutors de tornar els préstecs? També poden passar fenòmens positius que contagiïn l’optimisme dels mercats. Tot és possible.\nAls economistes se’ls critica per no encertar les previsions que fan. Per això cal recordar que l’Economia no és una ciència exacta i que els economistes no són endevinaires. És una ciència que ha de conviure amb les emocions i sentiments humans volubles i amb arrelats vicis com l’egoisme, cobdícia, o gregarisme. Si aquests es poguessin evitar aplicant la condició “ceteris paribus“, cosa que sortosament no és possible, les previsions dels economistes serien molt més acurades.\nEls sentiments i les emocions són la part més humana del nostre ser, amb ells hem de conviure el que fa que el futur sempre sigui incert, malgrat l’ús de sofisticades tecnologies i de models matemàtics per millorar les previsions. Resumint: L’economia es preveu que millori lentament, sempre que no apareixen nous elements significatius que canviïn la situació actual.\nFrancesc Raventós – Exdegà del Col·legi d’Economistes de Catalunya\nArticle publicat a La Vanguardia.


El CIS manté el PSOE líder i pronostica una gran caiguda de Cs El CIS manté el PSOE líder i pronostica una gran caiguda de Cs – El Món\nEl CIS manté el PSOE líder i pronostica una gran caiguda de Cs\nEl PP creix i es manté com a segons força\nPedro Sánchez en un acte del PSC\nACN 19/04/2021 11:55 am\nLa pujada de 2,7 punts del PP en el baròmetre d’abril del Centre d’Investigacions Sociològiques (CIS) escurça la distància amb el PSOE en dos punts i mig i sigui de 10,9 punts, quan els populars estaven a 13,4 punts dels socialistes fa un mes. Tanmateix, el PSOE es manté estable com a primera força amb una estimació de vot del 31,5% (0,2 punts més que al març) i el principal partit de l’oposició se situa en el 20,6%. D’altra banda, Cs registra una davallada de 2,8 punts després de la fallida moció de censura a Múrcia i del degoteig de desercions de membres del partit liberal.\nEls d’Inés Arrimadas obtenen un 6,7% en intenció de vot quan al març havien obtingut un 9,5%. Unides Podem creix amb un augment d’1,1 punts després de la marxa del seu líder, Pablo Iglesias, del govern espanyol per concórrer als comicis madrilenys. La formació lila se situa en el 10,7% com a quarta força després d’haver registrat una caiguda de gairebé dos punts al baròmetre de març, quan es va situar en un 9,6%.\nVox continua sent tercera força amb un 15,4% i creix 0,4 punts. Pel que fa als partits independentistes, la suma d’ERC, JxCat i CUP es redueix 0,6 punts a l’abril. L’únic partit que es manté igual és JxCat amb un 1,5%. ERC se situa en un 2,8% (0,4 punts menys) i la CUP en un 0,6% (0,2 punts menys). L’enquesta s’ha realitzat entre el 5 i el 14 d’abril.\nciutadà 19/04/2021 3:27 pm\nForça clar: la desbandada de C's alimenta PP i vox. Més clar l'aigua.\nRamon 19/04/2021 12:00 pm


Mariano Rajoy: "Ja he advertit els alcaldes sobiranistes que han de complir la llei i que si no ho fan, la justícia actuarà". | Diari Català Digital ?\nMariano Rajoy: “Ja he advertit els alcaldes sobiranistes que han de complir la llei i que si no ho fan, la justícia actuarà”.\nEls ajuntaments sobiranistes escenifiquen aquest dissabte al migdia el seu suport al referèndum de l’1 d’octubre en un acte al paranimf de la Universitat de Barcelona. És un acte convocat per l’AMI i l’Associació Catalana de Municipis.\nMés de mig miler d’alcaldes de tot Catalunya participaran en un acte solemne on es llegirà un manifest per ratificar el seu compromís a facilitar l’organització del referèndum a les seves poblacions i a cedir locals per celebrar la votació. Un manifest que ja han signat alguns alcaldes d’ERC i de la CUP.\nEl text de la declaració expressa el suport dels alcaldes a la voluntat del Parlament i del govern i encoratja les dues institucions a “seguir avançant en tots aquells passos necessaris per fer efectiva l’organització, la convocatòria, la celebració i l’aplicació del referèndum anunciat per al proper 1 d’octubre”.\n“Els alcaldes manifestem la nostra predisposició i compromís a col·laborar en totes aquelles actuacions que des del govern se’ns requereixin, i per això, en el moment que es faci la convocatòria posarem a disposició de l’organització del referèndum els locals habituals on se celebren totes les conteses electorals als nostres municipis”\nL’acte d’avui tindrà certs paral·lelismes amb el que es va celebrar el 2014 abans de la consulta del 9N. En aquesta ocasió, els alcaldes no s’han compromès a firmar físicament el manifest, cosa que podrien fer a partir del moment en què es convoqui formalment el referèndum.\nEl president del govern espanyol, Mariano Rajoy, ja ha advertit els alcaldes sobiranistes que han de complir la llei i que si no ho fan, la justícia actuarà. Rajoy recorda que els funcionaris i els polítics no es poden saltar les normes. El delegat del govern espanyol a Catalunya, Enric Millo, ha donat instruccions per portar als tribunals tots els consistoris que aprovin decrets als plens per aplicar el manifest de les entitats municipalistes.\nTags: Govern, President, RAJOY ✅, REFERÈNDUM ✅, urnes\n“VIDEO” Així de divertits són Messi i Luis Suarez a la intimitat


Ajuntament de Mollet del Vallès - L'Aparador del Museu Abelló mostra la Línia de Fuga 2, Traspàs, de Jordi Ferreiro\nL'Aparador del Museu Abelló mostra la Línia de Fuga 2, Traspàs, de Jordi Ferreiro\nTraspàs, de Jordi Ferreiro és la nova proposta de L'Aparador del Museu Abelló i forma part del cicle a cura d'Experimentem amb l'Art. Traspàs investiga l'art com un espai de diàleg entre la ciutadania i el museu.\nDes d'ara i fins el mes d'octubre, L'Aparador acull la proposta de Jordi Ferreiro, que investiga l'art com a espai de diàleg entre la ciutadania i la institució museu, a través dels objectes que formen part de la col·lecció Abelló. El projecte proposa desplaçar durant un mes tres peces d'art de la col·lecció a tres àmbits de fora del museu: una escola, la llar d'un escriptor local i un espai emblemàtic de reunió ciutadana. La intenció és generar activacions, apropaments i relectures per part dels habitants de Mollet.\nJordi Ferreiro (Barcelona 1982) és artista i educador. El seu treball explora els processos de recepció i interpretació d'obres d'art tant en els contextos educatius com artístics, a través de la utilització dels resultats i la participació del públic. L'obra de Ferreiro pretén generar interferències entre els departaments de comissariat i mediació de les institucions culturals, movent el seu procés fora dels canals tradicionals de difusió de l'art. Ha realitzat projectes en diverses institucions internacionals, com el Z33 (Bèlgica), Zacheta Gallery (Polònia), MAC (Bogotà Museu d'Art Contemporani), Lugar a dudas (Cali), Valand Acadèmia (Göteborg), Gaîté lyrique (França); així com en l'àmbit local, al MACBA (Museu d'Art Contemporani de Barcelona), CaixaForum (La Caixa Fundació Centre Cultural), Fabra i Coats (Centre d'Art Contemporani, Barcelona), Matadero (Madrid) i La Casa Encendida (Madrid).\nLa intervenció de Ferreiro substitueix la prevista inicialment a càrrec de Lara Fluxà, per renúncia de l'artista.\nA partir del 19 d'agost, Plou, neva, pinta al Museu Abelló\nEl Museu Abelló romandrà tancat per vacances a partir de l'1 d'agost. Com és habitual, però, obrirà durant la Festa Major, moment en què mostrarà una nova exposició. Amb el títol Plou, neva, pinta, la mostra pretén apropar les noves perspectives de la pintura contemporània a tot tipus de públics i, especialment, als infants.\nEn la mostra es presenta l'anomenada pintura expandida, una categoria que es caracteritza perquè, en lloc de basar-se en l'ús dels pinzells, la matèria pictòrica, el bastidor i el llenç, entén com a obres pictòriques produccions que parteixen de l'espai, el gest, l'objecte, la fotografia o, fins i tot, dels dispositius digitals. Aquestes tècniques eixamplen els límits tradicionals de la pintura per convertir-la en una tècnica multidisciplinària que els artistes han fet evolucionar durant el transcurs dels segles XX i XXI a partir de la investigació i l'experimentació d'una de les principals belles arts.\nPlou, neva, pinta pretén apropar la pintura expandida a través d'alguns dels artistes més representatius de l'estat espanyol, amb la voluntat de donar claus a l'hora de preguntar-nos què defineix la pintura avui dia. A Mollet, l'exposició Plou, neva, pinta, s'amplia amb 3 obres de la col·lecció Abelló, dues d'Abelló i una de Tàpies.\nAquesta exposició és una mostra organitzada pel Centre d'Art La Panera i el Museu d'Art Jaume Morera, que ha itinerant per diferents espais i que es podrà veure a Mollet fins al 4 de novembre.


Museus per redescobrir la Costa Brava\nMuseus per redescobrir la Costa Brava aquest estiu!\nArriba l’estiu, i els museus de la Costa Brava reobren les seves portes de bat a bat, per acollir a tots vosaltres, curiosos que vulgueu bussejar en la història dels primers pobladors íbers, els colonitzadors greco-romans o els indianos d’ultramar.\nVarietat de museus\nEls jaciments i museus d’Ullastret i Empúries ja estan oberts! i es podran visitar sense cita prèvia, de manera individual i en grups familiars. El Museu de la Mediterrània de Torroella, el Museu d’Història de Sant Feliu de Guíxols, el Museu de la Pesca de Palamós, el Museu de l’Anxova i la Sal de l’Escala i el Museu del Mar de Lloret continuaran difonent l’estret vincle de l’home amb el mar, seguint també les mesures de prevenció, seguretat, higiene i desinfecció decretades per les autoritats competents.\nEl Terracota Museu de La Bisbal d’Empordà, permetrà la visita a les exposicions permanent i temporals de forma individual i en grups familiars, però de moment no programarà activitats públiques ni visites guiades. L’Ecomuseu Farinera de Castelló d’Empúries oferirà entrada gratuïta fins al 21 de juny i gestionarà l’aforament amb l’accés de 4 persones cada 30 minuts, i el Museu del Suro de Palafrugell reobre portes també amb els seus horaris de sempre.\nEls equipaments de Girona ciutat; com ara el Museu del Cinema, el Museu d’Història dels Jueus, el MAC Girona, el Tresor de la Catedral, el Museu d’Història o el Museu d’Art, us esperen també amb totes les mesures per a una experiència segura com ara seguir el circuit de visita recomanat i l’ús de mascareta durant la visita. Al igual que ho estan fent també el Museu de l’Empordà i el Museu del Joguet de Catalunya de Figueres.\nEls museus de la Costa Brava t’esperen més segurs que mai! Coneix-los millor!.\nTORNAR A LES EXPERIÈNCIES


Pal Arinsal fa un balanç satisfactori de la temporada 2018-19 - Diari de la neu\nPal Arinsal fa un balanç satisfactori de la temporada 2018-19\nVallnord-Pal-Arinsal tanca la temporada amb un increment de la facturació de l'1,5% i fregant els 490.000 dies d'esquí\nAndorraAgències 23.04.201910.15 h\nL’estació d’esquí de la Massana ha acomiadat aquest dilluns, 22 d’abril, la temporada aconseguint augmentar la facturació amb una ocupació menor que la temporada anterior. Vallnord-Pal-Arinsal tanca la temporada amb 488.858 dies d’esquí, un augment de la facturació del 1,5% i de la despesa mitjana per client del 11%, respecte a l’hivern 2017-2018. De la mateixa manera, l’aposta més important ha estat el llançament del seu propi forfet Ski&Bike, que en la primera temporada s’ha consolidat superant els 2500 clients. L’estació torna en 33 dies encarant l’estiu amb optimisme i novetats pensades per a la temporada 2019 que s’iniciarà amb l’obertura de Vallnord Bike Park la Massana el 25 de maig.\nVallnord-Pal-Arinsal deixa enrere una temporada d’hivern en què la xifra de dies d’esquí ha arribat a 488.858 i confirma la tendència positiva de beneficis dels darrers 6 anys. EMAP augmenta la seva facturació d’hivern en un 1,5% respecte a l’any anterior, gràcies a un augment espectacular en la despesa mitjana del client del 11%, així com l’augment de la venda de forfets en un 3,7%. Tot i notar una disminució en l’ocupació del -8,4% en comparació amb la temporada passada, però només del -5% respecte a la mitjana dels darrers 5 anys, pel que demostra que l’estratègia de millora constant en serveis i comercialització ha permès obtenir un balanç molt positiu.\nEn restauració, les inversions també han permès millorar els serveis ofert als clients tant pel que fa l’experiència al local com la qualitat gastronòmica. La vida a l’estació deixa de ser només diürna, ja que l’experiència nocturna passa a ser essencial per Vallnord-Pal-Arinsal. Per primera vegada l’estació bat rècord en quantitat de sopars: 6.000 en total, i segueix posicionant-se com a la referència per a famílies i així com les experiències nocturnes que és sumen a les ja tradicionals.\nA la vegada, l’estació segueix volent que els més petits puguin seguir gaudint de les instal·lacions i ho fa mantenint la validesa del forfet de temporada d’esquí escolar per a l’estiu 2019. Tots els nens i nenes residents del país (fins als 15 anys) i titulars del forfet de temporada 2018/2019 emesos per Govern, per Vallnord i per Vallnord-Pal-Arinsal podran accedir aquest estiu 2019 als remuntadors de l’estació Arinsal i Pal de forma gratuïta.\nVallnord-Pal-Arinsal acull cada temporada d’hivern més de 650 treballadors que es formen al llarg de la temporada amb l’objectiu de millorar les seves aptituds de cara a l’acollida dels clients. L’estació aposta per realitzar formacions continues amb diferents organismes i empreses com la Creu Roja Andorrana, Ski Andorra, Gamma Management, CCIS, Seirel Andorra, entre d’altres, per tal de potenciar el coneixement dels treballadors. Aquesta temporada, el número de formacions ha incrementat un 50% respecte a 2017-2018. Pel que fa la tendència de repetidors es manté: un 76% de treballadors temporers repeteixen cada any amb l’estació massanenca i a la vegada és la que més treballadors contracta de forma anyal amb l’obertura de la temporada d’estiu.\nTotes aquestes promocions internes, ajuden a millorar el servei i així ho demostren les enquestes efectuades per Mutuand que demostren que més del 80% de clients recomanaria Vallnord-Pal-Arinsal pels diferents serveis oferts i per la relació qualitat-preu.\nVallnord-Pal-Arinsal torna en 33 dies amb l’obertura de la temporada d’estiu 2019.


Presentació del llibre “Un cop morta” – Portal d'entitats de Sant Cugat Sesgarrigues\nEl dia 13 de maig tindrà lloc la presentació del llibre “Un cop morta” a càrrec de la seva autora, Laura Tejada. Es farà a les 19h a la Sala de Lectura Antoni Margarit,\n“Un cop morta” és una obra a cavall del thriller i el drama familiar, gira al voltant d’una jove farmacèutica, bonica i sense parella, que durant un temps ha de tenir cura de la seva mare anciana, que acaba de quedar vídua. La mare és una dona freda, dura i implacable que es complau a fer la vida impossible als qui té al voltant. O potser només és així en aparença? Pas a pas, sense treva per al lector i només matisada per pinzellades d’esperpent, va quallant una brutal relació entre mare i filla.\nEn aquesta obra l’autora mostra la capacitat de dotar-se d’una veu pròpia, de l’atreviment moral, dels flaixos d’humor negre i el ritme narratiu sostingut fins a un clímax final sorprenent, tot en el marc d’un problema social de màxima actualitat, com és el tracte de la gent gran en la nostra societat.\nAjuntament St. Cugat Sesgarrigues 27 d'abril de 2016 Notícies


Els nois del CB Calella perden amb l’Argentona | Ràdio Calella Televisió\nEl CB Calella ha perdut 76-81 amb l’Argentona. Els calellencs han anat a remolc en el marcador durant el primer quart 17-22. Uns bons segons deu minuts han donat la volta al marcador, 46-39 a la mitja part.\nA la represa, els visitants han agafat avantatge en el marcador, 58-62 al final del tercer període. En el darrer quart, tot i l’esforç dels nostres, l’Argentona ha sabut aguantar el marcador fins el final.\nSegüent Sergi Ariaca guanya a Vilanova del Camí\nAnterior El CTT Calella Termotur perd amb el CAI però segueix líder\nEl peix aranya, una espècie molt habitual en aigües calellenques


Tres alts càrrecs de Pujol, citats a declarar - Diari de Girona\nTres alts càrrecs de Pujol, citats a declarar\nEl jutge de l'Audiència Nacional els interrogarà per presumptes comissions pagades per la banca\nbarcelona | efe 25.05.2016 | 22:30\nEl jutge de l'Audiència Nacional que investiga els Pujol ha citat a declarar com a testimonis tres exalts càrrecs de la Generalitat per interrogar-los per presumptes comissions pagades per la banca pel rendiment de les nòmines d'empleats públics, que ha denunciat un exdirectiu financer.\nEn un acte, a què ha tingut accés Efe, el jutge José de la Mata cita per al pròxim 13 de juny vuit nous testimonis, entre ells l'exdirector de Ferrocarrils de la Generalitat Antonio Herce -condemnat a quatre anys de presó per malversar fons d'aquesta empresa pública-, l'exgerent de l'Incasòl Antoni Paradell i l'exdirector general del Departament d'Hisenda Francesc Xavier Ruiz del Portal.\nEls nous testimonis seran interrogats pel jutge arran de la denúncia d'un exdirectiu del Banc Natwest que va relatar davant la Policia Nacional una "operativa" per la qual les entitats bancàries pagaven comissions en efectiu a la família Pujol i exalts càrrecs de la Generalitat pels beneficis que obtenien de gestionar les nòmines d'empleats públics.\nEl jutge José de la Mata va demanar a la Unitat de Delictes Econòmics i Fiscals (UDEF) que prengués declaració a l'exdirectiu de Natwest, després de rebre un escrit en el qual aquest li comunicava que tenia informació sobre les presumptes irregularitats que van permetre als Pujol amassar la seva fortuna.\nEn la seva declaració davant la policia, l'exbanquer va denunciar que, entre els anys 1987 al 1995, existien acords entre entitats bancàries i organismes públics per gestionar les nòmines dels empleats de l'administració i, a canvi, pagar un percentatge de comissió pels beneficis obtinguts.\nAquestes suposades comissions, segons el relat de l'exdirectiu bancari, es repartien entre comissions per a exalts càrrecs i pagaments en efectiu a diferents "despatxos", entre ells les oficines que Jordi Pujol Ferrusola, primogènit de l'expresident de la Generalitat, té al carrer Ganduxer de Barcelona.\nL'exdirectiu va precisar que aquestes comissions corresponien a un percentatge dels beneficis que obtenien les entitats financeres per la cessió de les assegurances socials dels funcionaris, de l'IRPF i de saldos anomenats "ociosos", en una pràctica que també mantenien amb grans empreses.\nAquests saldos "ociosos", recorda en el seu acte el jutge De la Mata, derivaven de les recaptacions dels pagaments d'empreses i funcionaris públics que havien d'abonar-se a la Seguretat Social i a Hisenda, però que es mantenien a l'entitat bancària durant un llarg període de temps, cosa que els reportava beneficis.\nEntre els exalts càrrecs que De la Mata ha citat a declarar com a testimonis figura Antoni Herce, que el 2011 va ser condemnat a quatre anys de presó per malversar 2,7 milions d'euros mitjançant la creació d'un milionari pla de pensions per a exdirectius de Ferrocarrils de la Generalitat, del qual ell mateix se'n va beneficiar.\nTambé el pròxim 13 de juny, el jutge vol interrogar com a testimonis dos exdirectius que van succeir al denunciant al capdavant de l'oficina central de Natwest a Barcelona, així com una extresorera de l'institut català del sòl (Incasòl en les seves sigles en català) en l'època en què s'haurien pagat les comissions denunciades.\nEntre els testimonis citats a declarar també es troba l'empresari Jordi Puig -germà de l'exconseller de la Generalitat Felip Puig-, en qualitat d'administrador únic de la mercantil Ascot Inversions, perquè aporti informació que el jutjat li havia sol·licitat sense èxit dues vegades sobre la societat.\nUn altre dels testimonis que el jutge cita per a aquell dia és José María Alibes, exgerent de l'empresa de promoció immobiliària de CCOO Habitatge Entorn, arran de la mateixa denúncia de l'exdirectiu, que va assegurar a la UDEF que en una ocasió el va sentir confessar que havia pagat comissions al primogènit de Jordi Pujol.\nEl denunciant va precisar a la policia que havia coincidit amb Alibes en un dinar entre els anys 1997 i 1998, durant la seva etapa de director financer en l'empresa Procivesa -participada per l'Ajuntament de Barcelona en un 50 %-, i que aquest havia comentat que havia de pagar un 5 % de comissió a Jordi Pujol Ferrusola a canvi que la Generalitat li comprés un local comercial.\nPer aquest motiu, el jutge de l'Audiència Nacional també ha citat a declarar com a testimoni el directiu que va substituir el denunciant a la citada Procivesa.


Holiday Home Porozina 8101 Beli Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 16 allotjaments a Beli.\nBeli, Beli, Croàcia - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday Home Porozina 8101\nConvenientment situat a Beli, Holiday Home Porozina 8101 és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Beli. L'hotel ofereix aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Holiday Home Porozina 8101.\nAllotjaments a Beli


Condicions d'ús - L'Agrobotiga Catalturb\nLa publicació digital de CATALTURB SLL té com a objectiu facilitar als nostres clients i al públic en general, la informació relativa a la companyia i als productes i serveis que s’ofereixen.\nCATALTURB SLL no es compromet a l’actualització immediata de la informació continguda a la publicació digital.\nCATALTURB SLL no assumeix cap responsabilitat derivada dels continguts que tinguin terceres parts en els enllaços o vincles als quals es fa referència en aquestes pàgines.\nCATALTURB SLL no es responsabilitza de qualsevol dany o perjudici en el software o hardware de l’usuari derivat de l’accés a la seva publicació digital o de l’ús de la informació o aplicacions que contingui.\nCATALTURB SLL és titular de tots els drets sobre el software de la publicació digital així com dels drets de propietat industrial i intel•lectual referits als continguts que s’hi incloguin, a excepció dels drets sobre productes i serveis de caràcter públic que no són propietat d’aquesta companyia, les marques dels quals estan registrades a favor dels seus respectius titulars, i com a tals són reconegudes per CATALTURB SLL. Cap material d’aquesta publicació digital podrà ser reproduït, copiat o publicat sense el consentiment per escrit de CATALTURB SLL.\nCATALTURB SLL respectarà escrupulosament la confidencialitat de les dades de caràcter personal aportades pels visitants de la publicació digital, mitjançant el compliment de la normativa vigent sobre protecció de dades, i entre altres, d’allò que disposa la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal.\nEl correu electrònic no es considerarà com un mitjà vàlid a efectes de presentació de reclamacions. Per aquest fi caldrà dirigir-se al servei d’atenció al client de CATALTURB SLL que indicarà en cada cas els punts a seguir.\nTota la informació que es rebi en aquestes pàgines, com per exemple comentaris, suggerències o idees, es considerarà cedida a CATALTURB SLL de manera gratuïta. No envieu, si us plau, informació que NO pugui ser tractada així.\nTots els productes i serveis d’aquestes pàgines que NO són propietat de CATALTURB SLL són marques registrades dels seus respectius propietaris i són reconegudes com a tals per CATALTURB SLL. Apareixen en aquesta publicació digital a efectes de promoció i de recopilació d’informació. Aquests propietaris poden sol•licitar la modificació o eliminació de la informació que els pertany.


El Sant Andreu vol posar la tercera | Esport Andreuenc\nEl Sant Andreu vol posar la tercera\nWaterpoloGuillem Adalid 28/10/2016\nEl masculí de waterpolo del Sant Andreu disputarà la tercera jornada de lliga enfront del Rubí amb l’objectiu d’assolir la tercera victòria consecutiva. El partit es disputarà a les instal·lacions del CN Molins de Rei (dissabte 16.00 h.). Dani Ballart, el tècnic visitant, disposarà de tots els seus efectius.\nEls andreuencs arriben al duel amb bones sensacions i un rendiment ascendent. Estan complint un dels objectius marcats per Dani Ballart, “créixer setmana a setmana”. Després de la finalització de la segona jornada el Sant Andreu ocupa la tercera plaça de la taula i amb Rafa Vergara com a màxim realitzador del campionat.\nEls homes de Ballart han tingut un gran inici superant el Barcelona a domicili i el Navarra a la Pere Serrat. En aquests dos encontres l’equip ha demostrat que sap portar la iniciativa, però també refer-se de les males dinàmiques.\nEl Rubí, en canvi, no ha tingut una bona arracada de lliga i ha caigut en els dos primers compromisos, davant del Mataró (4-13) i Canoe (15-9). L’objectiu dels vallesans és lluitar per la permanència directa amb el Molins de Rei, Navarra i Catalunya.\nEl Rubí és un equip totalment nou, respecte a la campanya, dels quals només segueixen tres jugadors: David Carrasco, Ferran Pascual i Alejandro Ortiz. Ha fet una aposta forta per waterpolistes de la casa i pujant joves promeses del planter. Entre ells el porter Kevin Lenard, que va jugar al Sant Andreu la temporada 2013-2014, la primera de Xavi Julià.\nPel que fa al capítol d’incorporacions el conjunt dirigit per Nin Aguilar ha adquirit els serveis dels americans: Sean Grab i Zarachy Lagrance. A part dels estrangers Xabi Orozco, boia basc, també s’ha apuntat a l’aventura. Es tracta d’un waterpolista de 30 anys amb molta experiència a la categoria de plata, on ha jugat al’Askartza.\nDani Ballart ha apuntat quin és el gran perill del seu proper contrincant i quin és el seu waterpolista franquícia. “Hem de tenir una atenció especial amb el David Carrasco. Ens pot fer molt de mal als contraatacs. No podem regalar gols fàcils al rival”, ha manifestat.\nL’entrenador ha donat la recepta per sumar tres punts més.”Per guanyar el Rubí caldrà que juguem amb la mateixa intensitat que ho vam fer davant del Navarra”, ha conclós.\nFotografia: Els jugadors del Sant Andreu abans d’un partit de lliga | Guillem Adalid\nEtiquetes: CN RubíCN Sant AndreuDivisió d'Honor masculina\nEl Sant Andreu perd i s’enfonsa fins a l’última posició de la lliga\nOportunitat per recuperar sensacions


Viatges de ciència amb Josep Lladó | Baraka Club de Viatges\nViatges de ciència amb Josep Lladó\nDescobrim els grans noms de la ciència recorrent les seves biografies, viatjant fins als llocs on van néixer, i visitant els indrets on es van formar i on van desenvolupar les seves teories. Els viatges es complementen amb visites a museus i espais de ciència.\nLlicenciat en química per la UB, la seva vocació comunicativa en l’àmbit científic l’ha encaminat cap a la creació de materials informàtics interactius per a l’aprenentatge de les ciències i les matemàtiques en mitjans editorials i museístics. Divulgador de la ciència als circuits d’Aules de la Gent Gran de la UB, la UAB i la Universitat de Vic, així com en diversos tallers i centres culturals i educatius. Col·laborador habitual com a ponent al Curs Internacional de Museologia Científica de CosmoCaixa, amb ell serà més fàcil entendre la ciència, el món en què vivim i l’Univers.


El blog de Gabriel Bibiloni » 2010 » juny\nArxiu corresponent a juny 2010\nLlonja és una paraula que no figura en el DIEC —i no voldria ara donar idees— i, malgrat tot, a Mallorca és paraula escrita habitualment, sobretot per a referir-se a l’edifici de Sagrera; no tant en les altres accepcions, com les llotges del peix, dels estadis de futbol o dels teatres, en què se sol dir formalment llotja. Llonja és un mot autoritzat per una certa tradició que passa per Alcover, Moll, etc. i ha rebut un valuós cop de mà de Coromines, qui diu que llonja seria un castellanisme inacceptable en el Principat, però és completament legítim a les Illes i al País Valencià. Una afirmació matisable i que, en tot cas, representa una visió peculiar de la unitat de la llengua. Coromines també ha defensat la idea que l’espanyol lonja és pres del català (de València) llonja. Amb tot, i sense pretendre rebutjar absolutament la forma llonja, crec que allò que s’ha dit és ampliable i alguns punts clarament revisables.\nAquí podeu llegir la resta de l’article. I aquest és el que fa cent!\nConsultació sobre la independència (deverbals femenins)\nEn diversos articles hem parlat dels deverbals o postverbals (noms derivats de verbs) sense sufix (per exemple, record, derivat deverbal de recordar). Hi ha, també, un grup de deverbals de gran interès formats amb el morfema a, que és alhora marca de femení (per exemple, conversa, derivat de conversar). N’he comptats una seixantena que intentaré de comentar. L’aspecte que més m’interessa, com sempre, és el de la interferència de l’espanyol, qüestió en aquest cas veritablement complexa. És un tema que només puc exposar succintament, però, amb tot, gos treballar amb la hipòtesi que un català històricament no interferit per l’espanyol produiria menys deverbals d’aquesta mena que l’espanyol o l’italià, llengües amb molta tendència als deverbals curts (sense morfema o amb morfema -a). Continua aquí.\n«Actitud», paraula problemàtica\nJa fa molts d’anys que en diverses publicacions i a les meves classes vaig denunciar com a castellanisme la paraula actitud. La primera observació pertinent és el fet que en totes les llengües que han adoptat aquest mot hi apareixen dues tt o una, i l’única llengua en què hi trobam una c és l’espanyol (i les seves còpies, català i gallec). Italià attitudine, francès i anglès attitude, portuguès atitude, romanès atitudine, danès attitude, suec attityd, maltès attitudni. Doncs quan totes les llengües coincideixen en un terme i l’espanyol i el català discrepen d’aquella forma universal, podem posar-nos a investigar. L’article complet, publicat en el Diari de Balears dissabte passat, el podeu llegir aquí.


Rotonda per evitar accidents entre Torre-serona i Torrefarrera\nActualitzada 29/06/2017 a les 09:56\nPer evitar un encreuament pel qual passen 1.300 vehicles al dia\n© La zona d'encreuament de camins on hi haurà la futura rotonda.\nEls ajuntaments de Torre-serona, Torrefarrera i Benavent de Segrià han donat llum verda al projecte de la Diputació per construir una rotonda a l’encreuament dels camins que van a parar a l’LP-9221, que recull el trànsit de la zona residencial de Torrefarrera cap a Torre-serona i d’allà fins a Lleida per l’entrada de Prat de la Riba.\nSegons l’alcalde de Torre-serona, Enric Colom, la glorieta estaria entre aquest municipi i Torrefarrera i suposarà una inversió d’uns 150.000 euros. Va remarcar que els consistoris consideren que aquesta actuació és vital, ja que per aquest encreuament passen al dia uns 1.300 vehicles que agafen aquesta desviació per evitar l’entrada a Lleida per l’N-230 (plaça Europa), en la qual ja s’han registrat diversos accidents.\nEl seu elevat cost es deu al fet que es tracta d’una intervenció complicada en la qual s’ha de suprimir un revolt molt tancat. Els tres consistoris van sol·licitar la intervenció de la Diputació, que ja ha redactat el projecte constructiu. Només queda Torre-serona pendent de donar-li llum verda definitiva perquè puguin licitar-se les obres.


Kemp21: Teatre britànic en mans catalanes: Oh, my God!\nSoc la Mercè mare i estic molt d´acord amb el que dius d´en Flotats. De la resta no puc opinar perquè ho desconec. Petons a tots tres.\n21 d’agost de 2008 a les 12:26\nOstres Jordi, t'agraeixo el que has escrit sobre el teatre britànic. Com ja saps, en sóc una gran fan i no tinc cap dubte que al teatre català li queda molt de camí per arribar a acostar-se a la seriositat, constància i disciplina en el treball amb la què el teatre anglosaxó, en general, ens deixa bocabadats una vegada i una altra. La seriositat i la categoria amb la que els britànics posen en pràctica les seves escenificacions teatrals, em va fer pensar, des del primer moment que els vaig descobrir, que existía el tipus de teatre que jo sempre havia somniat fer, però, alhora, que l'entorn sòcio-cultural en el qual em trobava momentàniament, distava moltíssim del meu país d'origen i que, amb les seves coses bones i dolentes, encara hauria de canviar molt per a arribar a adquirir el nivell genuí dels anglesos. En fi, està bé voltar món per a adonar-se del moment just en el que estem vivint, com a mínim, sinó, pel que fa al "nostre" desvirtuadíssim teatre. Canviaràn les coses? no ho sé pas. Per si de cas, jo ja m'estic plantejant fer una llarga estada al país del Big Ben per a recuperar allò que el meu retorn al teatre Barceloní s'endugué. Una forta abraçada!\n22 d’agost de 2008 a les 15:06\nA les dues "mercès", gràcies pels comentaris! Flotats té molt de teatre dins del cap i sap el que es fa. Insisiteixo que el seu estil és opinable i segons com controvertit, però al Cèsar el que és del Cèsar. La programació que feia al Poliorama i la que va fer la primera temporada al TNC, per posar un exemple, eren esplèndides. Tenia criteri i coneixement, quelcom que alguns dels "moderns i postmoderns" encara haurien de demostrar, començant pel pastitx del Grec, per exemple... Potser en parlaré més endavant, d'això...\nI pel que fa a la Mercè II, doncs trobo interessantíssim tot el que dius i m'agradaria contestar-te més àmpliament. De fet t'enganxaré la resposta al bloc per poder després "parlar-ne" més àmpliament...\n23 d’agost de 2008 a les 21:08\ncamu camuapartment security\n27 de gener de 2012 a les 11:02\nac repair nycorthodontist san diego\n24 de febrer de 2012 a les 7:34


jocs VI i Va - jugar en Game - Game\njocs VI i Va\nVivian, a continuació, By - guitarrista virtuós, alegre i una nena sociable. És més entremaliat, sempre a punt per l'aventura. Valentine, a continuació, Wa - akkuratistka, estima cuinar i les tasques de la llar. Sempre organitzada i puntual, que el diferencia de Wee. La companyia encara està dispersa, però amb talent Felicia i maldestre, però sense igual Roxy ball. El que estan fent jocs en línia Vaig veure i Va, és fàcil d'esbrinar si lliure per jugar amb ells per vestir, maquillatge, pèl, cuina, estils de música. Fer heroïnes pròpies habilitats professionals que desenvolupen.\nJocs Vaig veure i Va per categoria:\nJocs Tot jocs VI i Va\nIgry Ba Vaig veure i nova podruzhkami\nJugar amb nines, veure dibuixos animats amb ells i ser capaç de satisfer pràcticament – desig de cada noia. La infància per tal, i tenint en compte, a fi de reunir una col·lecció de nines i la festa amb ells. A vegades estàs tan a prop de la connexió que, tot creixent, les noies no tenen pressa a part amb un petit amic. Això és comprensible, ja que les nines modernes són diferents de personalitat, disfresses de personatges i fins i tot una professió. Jocs altes i Ba, és una continuació natural de les aventures de joguina de quatre nenes, que ja està representat a la col·lecció, i els dibuixos animats.\nGeroini i Ba Vaig veure veuen nena petita amb els ulls grans en vestits de moda i pentinats elegants. Vostè està en espera per a la diversió, la qual es pot apreciar només les nenes, sinó perquè, sense perdre temps, començar a sortir i heroïnes.\nWa, això és Sant Valentí abreujat. Ella només tenia quinze anys d'edat, però ja es destaca a la cuina. Com un petit nadó, li agradava ajudar a la meva mare i la seva àvia a la cuina, i ara els seus propis pastissos de pastissos, bescuits, galetes, preparar altres plats. Es té previst créixer fins convertir-se en un xef i prepararà delícies dels visitants del restaurant.\nVivian anomenat Wee. Ella tenia setze anys, i li encanta tocar música. Wee saben notació musical, i vol que li ensenyi com usar-lo. La seva fantasia de – per esdevenir un cantant. I ara s'escriu una melodia tocant diversos instruments musicals.\n– Felicia any els disset anys d'edat artista. El seu talent era evident, i ella sempre troba noves imatges de les seves pintures. Les noies com el seu treball, ells decoren les seves habitacions.\nRoxy el major dels seus nines – divuit anys, i ella era una ballarina amb talent. És molt jove, i amb freqüència va a la discoteca, on el moviment de la moda atreu l'atenció.\nU caràcter diferent, i ja que els oposats s'atrauen, que estan bé es complementen entre si. Wa – molt puntual i organitzada, mentre que Wee prefereix l'espontaneïtat, i si escolta la música, en el seu lloc i no se sosté. Felicia pot aparèixer en els núvols, però en realitat s'ingereix la imaginació, i està considerant una nova imatge. I mirant al Roxy, no digui que coneix perfectament l'art de la dansa, pel que els seus moviments sembla maldestre. Però cal fer sonar els primers acords, i igual a la pista de ball no ho és.\nJocs i Ba Vaig veure amb les seves nines preferides\njoc Especialment popular i Ba Vaig veure en odevalok. Perquè abans li joves criatures, no és sorprenent que centren la seva atenció en, i la seva roba. Cada nina té el compromís de sobresortir, de ser convincent i original. Igual que vostè, que volen sobresortir entre amics, i per tant constantment a experimentar amb la moda.\nninots de privilegi, que mai creixen, i cada un és tan vell com el moment del naixement. Però no celebrar aniversari de forma regular, encara que l'edat i no canvia. Però és bo tot el temps per celebrar el XV, XVI, XVII i compleix divuit anys rere any. Aquesta núvia s'organitzen de forma activa l' esdeveniment, i parlar sobre el joc i Ba Vi.\nCada caràcter en virtut dels seus talents tractant de ser útil. Ba coure un pastís i decorar amb elegància, Roxy i Wee participaran en una selecció musical, i Felicia emetran una sala solemne on l'esdeveniment es desenvoluparà en honor a una de les noies.\nObrir el joc i Ba Vi, i gaudir de tot el odevalok opcions. L'armari de moda sempre serà vestits moderns, decoració amb estil i accessoris sense igual, sense els quals, també, no es pot fer.


Home Societat Planta Baixa pesca a Madrid per espanyolitzar (encara més) TV3\nLa carraca comuna s'imposa a TV3\n22 de octubre de 2020 (22:54 CET)\nEl programa Planta Baixa és un dels més cars de TV3. Quatre milions d'euros que els catalans paguem a la productora d'Ustrell pel programa dels migdies de clara obediència espanyola amb un presentador proper als comuns.\nEs tracta de Ricard Ustrell, que es va convertir en una cara coneguda a la primera etapa del FAQS. Des d'aleshores ha girat cap a posicions que li han generat grans beneficis a la Catalunya llirista i processista.\nEl primer programa de Planta Baixa ja va ser una declaració d'intencions. La convidada va ser Manuela Carmena, aleshores alcaldessa de Madrid. Una alcaldessa que, amb tots els respectes, als catalans ni ens va ni ens ve.\nCarmena ja es va retirar però encara es manté activa. Gràcies a això, Ustrell l'ha pogut fitxat com a col·laboradora del programa. Una madrilenya per parlar de Catalunya. Fins i tot els virreis que col·loca el Gobierno de torn són catalans.


Des del Departament de Serveis Socials, i en el marc del programa 'Gent gran, Gent activa', l'Ajuntament ha programat diverses accions formatives dirigides a persones majors de 60 anys. Així, ja s'ha obert la llista d'inscripció per als tallers d'informàtica i el pròxim 28 de gener s'obrirà la dels tallers de memòria. Ambdós tallers es realitzaran a les instal·lacions del Casal d'avis.\nAls tallers d'informàtica, a banda d'aprendre les nocions bàsiques per a iniciar-se en el món de la informàtica, també es treballen temes com internet i fotografia, xarxes socials, processador de textos i mòbil i tauleta. Es tracta d'afavorir l'accés de les persones grans a les noves tecnologies. El taller de memòria, per la seva banda, és fonamentalment preventiu, amb exercicis on es treballen l'atenció, la concentració i la lògica.\nPer a més informació i inscripcions, cal adreçar-se a les Oficines de Drets Socials, al c. de Can Masachs, 18-20, 1a planta o al telèfon 93 504 60 07. L'horari d'atenció és de dilluns a divendres, de 8.30 a 14 h.\nMillores al Casal d'Avis i nous serveis\nServeis Socials ha realitzat recentment algunes millores al Casal d'Avis, com és la renovació de tots els ordinadors de l'aula d'informàtica, així com la compra de 250 noves cadires. ament preveu que pròximament es pugui procedir a la substitució de l'ascensor de l'edifici. Quan al serveis, el mes de febrer està previst que entrin en funcionament els serveis de perruqueria femenina i masculina, recentment licitats. El concurs de podologia va quedar desert.


Secció de Patrimoni cultural del programa Ara i Aquí d'Andorra difusió;\nAra i Aquí: Patrimoni cultural\nEl patrimoni industrial de la Ruta del Ferro dels Pirineus\nHa visitat avui l'espai de Patrimoni Cultural d'Andorra, l'Olivier Codina, doctor en història i tècnic del departament, que és expert en la història del ferro i coordina la Ruta del ferro dels Pirineus. Ens ha parlat de l'exposició que s'inaugurarà el pròxim dia 20 a l'era de Casa Rossell\nA l'espai de Patrimoni Cultural d'Andorra ens han visitat els tècnics de l'Àrea de Museus d'Andorra, la Itziar Badenas i l'Eduard Tarrés: Hem parlat del joc d'escapada de la casa Areny-Plandolit, 'L'enigm de l'escriptor', que ha estat prporrogat a causa de l'èxit de la convocatòria.\nFons catalogats i recerca\nA l'espai de Patrimoni Cultural,q ue emetem un cop al mes, hem parlat amb el Pau Castell, historiador i professor associat del Departament d’Història Medieval, Paleografia i Diplomàtica de la Universitat de Barcelona. És l’autor de l’única tesi doctoral que s’ha fet fins ara sobre la cacera de bruixes a Catalunya mi el responsable del projecte "Andorra, terra de bruixes".\nUna tècnica distingida per la Unesco\nAvui, a l'espai de Patrimoni Cultural d'Andorra, i amb l'ajut de l'historiador David Mas hem parlat de les construccions de Pedra seca d'Andorra, i de l'app i el web www.primerapedra.com\nEl ferro dels Pirineus\nA l'espai de 'Patrimoni Cultural d'Andorra' hem rebut avui l'Olivier Codina, doctor en història i tècnic del departament, que és expert en la història del ferro i coordina la Ruta del ferro dels Pirineus.\nL'evolució del Rosaleda\nL'Hotel Rosaleda té la qualificació de BIC (Bé d'interès cultural), i serà la seu del ministeri de Cultura. Del procés que viu n'hem parlat avui amb la Montserrat Planelles, la directora de Cultura, i l'Alfons Codina, coordinador de Patrimoni Cultural d'Andorra.\nOrris i, un dòlmen?\nA la secció de 'Patrimoni Cultural', l'Abel Fortó, tècnic arqueòleg, ens ha parlat d'orris i de l'existència d'un possible dòlmen a Andorra.\nEl patrimoni automobilístic\nHem compartit l'espai de 'Patrimoni cultural' amb la Marta Planas, la cap de l'Àrea de museus i monuments, i l'Eduard Tarrés, tècnic de museus. Hem parlat sobre el futur Museu Nacional de l'Automòbil.\nLa feina de restauració del patrimoni\nAvui hem conegut com és la feina de restauració a Patrimoni Cultural d'Andorra. Ens han visitat la Mreia Tarrés i la Mireia Vidal, dues de les professionals del departament, que ens han explicat detalls sobre la seva feina i quin són els darrers treballs que s'estan fent.\nEl mestre i l'escola\nAvui hem estrenat secció sobre el nostre 'Patrimoni cultural'. Hem parlat del mestre de Santa Coloma amb la Marta Planas (cap de l'àrea de museus i monuments) i Bernadeta Garrallà (cap d'Àrea de Béns mobles) del ministeri de Cultura.


Sense Europa es fractura millor\nComencen a evidenciar les conseqüències del Brexit i els seus avantatges per a aquells capitalistes refractaris a les reglamentacions europees. Moltes de les argumentacions polítiques dels partidaris de l'abandonament del Regne Unit de la Unió Europea s'han basat en la prevalença democràtica nacional. Es acusava la UE d'ingerència en assumptes que corresponien a l'àmbit estatal britànica. Nigel Farage i els seus sequaços van denunciar insistentment la intromissió de Brussel·les en la vida dels britànics mitjançant lleis, reglaments i normatives que no havien estat aprovades directament pels ciutadans britànics. Es qualificava als decisors públics de les institucions europees com una eurocràcia quasi dictatorial que tractava assumptes sense comptar amb l'aprovació suprema del Parlament del Regne Unit.\nLa fal·làcia argumental dels antieuropeistes es completava amb l'asseveració que fora de la UE els britànics exercirien democràticament el seu dret a decidir. En els últims temps tal cantarella s'ha emprat, mutatis mutandis, per altres populistes a l'alça electoral a Europa, sobretot en els que fa als assumptes de la migració i l'acollida de refugiats (mencionis, com botó de mostra, els casos de l' hongarès Orbán i l'italià Salvini). Les asseveracions que la UE no és democràtica és un sofisma utilitzat sense pudor pels enemics de l'Europa unida. Amb aquesta finalitat fan servir descaradament les conegudes com a 'notícies falses' (fake news) amb la finalitat de fer verídiques mentides repetides mil vegades.\nL'assumpte del fracking, o fractura hidràulica, al Regne Unit il·lustra com l'absència de lleis de salvaguarda, no només de l'interès general sinó dels àmbits locals i regionals, és reveladora de l'avantatgisme i de l'enriquiment d'alguns empresaris poc amigables amb el medi ambient. Com se sap, el fracking és una tècnica no convencional d'explotació d'hidrocarburs que es troben 'atrapats' al subsòl, principalment gas natural, entre capes de pissarra. Amb aquesta finalitat sol injectar a una enorme pressió aigua, sorra i diversos productes químics a través de pous d'esquist per fracturar la roca mare en la qual hi ha els hidrocarburs allotjats, a uns dos quilòmetres de profunditat, i poder així extreure'ls. No cal dir que els seus efectes poden ser deleteris per al medi ambient, i els seus perjudicis també econòmics poden afectar considerablement al valor patrimonial i dels habitatges radicades a les rodalies dels llocs d'extracció.\nFa uns dies s'ha fet pública la llista de les persones més riques al Regne Unit. Es podria suposar que l'hagués encapçalat algun 'tauró' de les finances o un empresari d'èxit en el vertiginós món de les tecnologies de la comunicació. Doncs no. Es tracta de Jim Ratcliffe, un multimilionari els negocis a la fractura hidràulica i altres aplicacions químiques li han reportat uns guanys que han elevat la seva fortuna personal fins als 21 mil milions de lliures esterlines. La seva empresa petroquímica Ineos, capdavantera en les activitats del fracking, ha incrementat exponencialment el seu valor mercantil.\nRatcliffe posseeix el 60% de Ineos, la qual dóna feina a més de 18 mil treballadors, i forma part de l'exclusiu club dels 1000 milionaris britànic les fortunes sumen 724 bilions de lliures, quantitat equivalent --només a efectes comparatius per a una millor comprensió de els nostres lectors-- a set vegades el cost anual de les pensions a Espanya. Bona part d'aquests superrics han abraçat la causa del Brexit i esperen que la City londinenca mantingui la seva posició de lideratge financer segons el model de la globalització anglo-nord-americana. Una globalització en què la UE és un convidat incòmode pel seu legítim i democràtic obstinació regulador i fiscalitzador.\nCal recordar que el 2 de febrer de 2016, tot just un dia abans que Castella i Lleó es convertís en l'única comunitat autònoma espanyola que no havia legislat per impedir el fracking, el Parlament Europeu va aprovar per una àmplia majoria transversal i interpartidària una resolució perquè els països membres de la UE no ho acceptessin en els seus territoris. Resta per incorporar tal resolució als ordenaments jurídic dels estats membres, alguns dels governs, com és el cas del Regne Unit, no s'oposen al fracking. Succeeix, però, que la mobilització política i social d'oposició a Escòcia fa previsible que el parlament escocès prengui una decisió en contra el proper mes d'octubre. Tot sembla indicar que la Ineos de Ratcliffe haurà de seguir aprofitant-se de la permissivitat del govern central britànic actuant majorment en paratges anglesos.\nHa, si més no, quatre baules en la governança multinivell europea que han de tenir veu i vot en la prohibició del fracking: local, regional, estatal i continental. Tots han d'intervenir en la regulació de les pràctiques de fractura hidràulica d'acord al principi de subsidiarietat territorial, un dels pilars fonamentals de la construcció política europea, al costat de la rendició de comptes democràtica. Amb caràcter general, el principi de subsidiarietat estableix que les decisions europees es prenguin transnacionalment només si els nivells estatal, regional i local no estan en millors condicions per realitzar-lo. En altres paraules, l'àmbit preferit per als processos de presa de decisió pública ha de ser el més proper al ciutadà. De manera creixent assistim a una major interdependència en la posada en comú i, sobretot, en l'articulació de decisions que afecten a tots els nivells de la governança. Cap d'ells hauria erigir-se com 'sobirà' o exclusiu a l'hora de confrontar solucions que afecten greument a tota la ciutadania.\nA dia d'avui, falten instruments de comprensió populars sobre què fer en la pràctica per contribuir a disminuir el canvi climàtic que sembla conduir-nos inexorablement al desastre planetari. Un cop arribat al seu nivell més elevat, la profusió dels GEH --Gases d'efecte hivernacle i, en particular, el metà--, unit a la generalització de les pràctiques de la fractura hidràulica (fracking), el canvi climàtic pot produir un impacte incontrolable d'alt risc per a la continuïtat de la vida a la Terra. A nivell local, per exemple, el fracking i a causa majors nivells de contaminació i enverinament ambiental. En l'entretemps, homes de negocis al·lèrgics a l'interès general demostren la seva habilitat en l'increment del seu peculi personal al marge d'una reglamentació efectiva europea. Simplement no la volen per continuar fracturant millor no només el subsòl continental sinó la mateixa Europa unida.


Lo raconet de la Boira: Bamboo\n31 de gener de 2008 a les 20:07\nHome, ara tu també parles d'Antònia Font? És una plaga, fa uns dies que els he vist sortir en uns quants posts, al final aconseguirem que siguin el grup més famós de la blogosfera (amb permís de l'Estanislau Verdet).\nLa meva interpretació és molt semblant a la teva, encara que no m'he parat mai a pensar en la profunditat dels sentiments que tenen els taurons, i això que dius de la família i l'instint de supervivència. No obstant, la trobo una gran interpretació.\nAi, és tan tendra aquesta cançó, la taurona és tota una marassa. Jo vaig amb els taurons, és clar, que es fotin els pescadors!\n31 de gener de 2008 a les 20:24\nAquesta cançó és ben extranya... i aquesta dona la veritat que no l'habia sentida mai cantar. No està malament, fas una interpretació força literal. I sobre qui són els dolents? Per descomptat, els homes. Els homes en aquesta terra són seeeempre els dolents. Ens ho hem guanyat a pols.\nAnotnia Font és complicat d'agafar-li el punt, però diu coses interessants, merci per la teva "traducció" definició!\n1 de febrer de 2008 a les 0:10\nJo crec que no hi ha bons ni dolents en aquesta història sinó contextos diferents. És evident que en tot conflicte sempre existeixen bàndols i segons en quin s'està la visió d'una mateixa situació pot ser completament diferent. La interpretació que en faig és precisament aquesta, que cada individu viu les coses des de la seva pròpia experiència i està envoltat per una realitat concreta que condiciona el judici objectiu.\nEm sap greu perquè no he pogut escoltar la cançó (internet va massa lent i no hi ha hagut manera)\n1 de febrer de 2008 a les 0:11\nJo ho veia diferent, sempre havia pensat que la família tauró es trobava en mig d'una almadrava, on el mar es torna vermell de la sang de les tonyines. El tauronet en sortia mal parat.\n1 de febrer de 2008 a les 8:33\nJo la trobo una mica enrevesada peró puc estar d'acord amb el significat que li dones.\n1 de febrer de 2008 a les 9:08\nOstres jo sempre ho havia agafat diferent...en mallorquí quan un pregunta "qui som?" també vol dir qui sóc...sempre pensava que el pare tauró li deia argamboi i tigretón al seu fill com a joc carinyós! quines coses...serà que escombro cap a casa\nDolents..cap, cadascú juga el seu paper!\n1 de febrer de 2008 a les 11:11\njo tampoc l'he sentida cantar mai...però que t'haig de dir la cançò té alguna coseta que enganxa malgrat ser força extranya.\n1 de febrer de 2008 a les 12:27\nBona interpretació... oi tant!\nhe de dir que m 'has mig resolt la vida amb aqueta interpretació :P\nbé, exagero, es clar\nperò un noi asturià em va demanar fa uns dies que li traduís aquesta cançó, doncs se la sabia en català però no sabia què cantava (d'aquí que jo fes també un post de Bamboo!!) i vai traduir-la i no vaig acabar d'entendre-la gaire..\nclar, ara tu m'has obert els ulls, ja li puc fer la super interpretació mig filosòfica i tot i quedar super bé!!!\ni lo de tigretón..... per què?\nah, es q jo tb havia entès el qui som com qui sóc..\n1 de febrer de 2008 a les 17:24\nNo l'havia sentit mai, coincideixo amb la interpretació del Clint, en mallorquí qui som vol dir qui sóc.El pare tauró li diria al seu fill tigreton i airgam-boy en to carinyós.\nSi que podria ser que la família tauró es fotés els pescadors per sopar, o potser la sorra blanca es veu roja pel color del sol al pondre's..\nI si parlem de qui són els dolents, evidentment som els homes, sempre som nosaltres que ens fiquem a tot arreu, els taurons fan de taurons.\nQuina anada d'olla de cançó no?\n1 de febrer de 2008 a les 23:23\nBoira, ets tu\nmel i meto,\ngelat de vainilla,\nboira, ets tu...\njeje ara analitzem les cançons i tot? no en tens prou amb gaudir-les ;) ben fet la curiositat ens dona saviesa...\nI respecte a la teva qüestió, doncs no hi ha dolents, cadascú viu segons els valors que li han estat donats.\nPerquè té més dret a viure un tauró salvatge que una gallina domestica?\n...si seguim per aquest camí, al final trobarem el perquè de tot plegat :D\nM'encanta aquesta cançó! I noia, quina bona interpretació que n'has fet! M'agrada molt el teu punt de vista sobre aquesta història de la familia tauró.\nCrec que mai l'hi havia buscat el significat a aquesta lletra i ara cada cop que l'escolti m'imaginaré al tauronet petit amb el fil de coco dins un ull...\nEn fi, per quan un concert d'antònia font? jejeje :P\nsort que l'has interpretat!\nbe, no crec que hi hagi dolents...\n4 de febrer de 2008 a les 12:37\nHola guapa , No l'havia sentit mai pero emquedo en la teva interpretació.\nAvui estic una mica espesa.\nBoira, passa pel meu blog: és urgent!!! Petonets\n4 de febrer de 2008 a les 22:37\nQuan puguis passat pel meu bloc, hi ha una cosa per tu!\n4 de febrer de 2008 a les 23:41\nEls rols es repeteixen . De pares a fills, de generació en generació. I sempre hi ha uns bons no tant bons i uns dolents no delents del tot! ;)\nTambé estic espessa!!!\n6 de febrer de 2008 a les 20:37\nNo havia escoltat mai aquest grup i te unes cançons que s'enganxen força. Bons o dolents, jo crec que tothom es pensa que és el bo, falta veure la interpretació que li donen els altres als teus actes.\n10 de febrer de 2008 a les 10:42\nper cert.. que ens en interpretaràs alguna altra que no entenguem, d'antònia font?\ndonat que hi tens tanta traça.. :)


Ski Lodge Žabljak Zabljak Montenegro - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nTepacko Polje B.B., Borje, Zabljak, Montenegro, 84220 - Veure al mapa\nMés informació sobre Ski Lodge Žabljak\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Zabljak, no busqui més enllà de Ski Lodge Žabljak. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nSki Lodge Žabljak ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de servei de llançadora.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, articles de tocador, bany compartit per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com jardí. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Zabljak, el Ski Lodge Žabljak és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


L'aulari del campus Salut d'Igualada, amb forma d'ela - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'aulari del campus Salut d'Igualada, amb forma d'ela\nL'alcalde d'Igualada destapa que l'objectiu del seu govern i de la UdL és poder oferir el grau de medicina en el futur a la capital de l'Anoia\nredacció. igualada 17.02.2021 | 19:44\nImatge simulada de com serà el nou edifici Aj igualada/CC\nImatge simulada de com serà el nou edifici\nL'edifici projectat per al nou campus de salut d'Igualada tindrà forma d'ela, ocuparà una superfície de 3.507 m2 i està pensat per poder acollir fins a 500 alumnes. La forma de la construcció li atorga dues façanes, alineades als carrers. A la façana nord hi haurà l'entrada principal, que serà pel Passeig Verdaguer, i la façana oest, amb entrada secundària, serà al carrer Cardenal Vives. El campus, com la resta d'oferta universitària de la ciutat, el gestionarà la Universitat de Lleida. La proposta és obra de l'arquitecte municipal d'Igualada, Carles Crespo.\nEn la presentació del projecte, l'alcalde Marc Castells ha exposat l'interès per poder fer medicina a Igualada en un futur, de la mà de la Universitat de Lleida. Castells assegura que comparteixen l'objectiu.\nLa distribució de les plantes respons a les necessitats recollides en el pla funcional. A la planta baixa hi haurà la recepció i els espais de suport i espais comuns, com la biblioteca; a les plantes primera i segona hi haurà l'aulari i sales d'estudi, i a la planta tercera hi haurà una part també d'aulari i una part destinada a laboratori i a sales de professors. En aquests moments, a Igualada s'oferta un grau d'infermeria i un doble grau de nutrició i fisioteràpia.\nL'Ajuntament d'Igualada disposa, des d'aquesta setmana, del projecte executiu per a la construcció del campus. La inversió és de 6 milions d'euros (2 a càrrec de la Generalitat, 2 a càrrec de la Diputació de Barcelona i 2 a càrrec de l'Ajuntament).\nCarlota Carner, tinenta d'alcalde d'Igualada, ha indicat que el 16 de març es preveu que es faci la licitació del projecte, que s'adjudicarà el 29 de juny. Les obres començaran el setembre d'aquest mateix any, amb un termini previst de tretze mesos.\nL'alcalde, Marc Castells, ha destacat que «estem treballant des del 2011 per convertir Igualada en una ciutat universitària i ha esmentat actuacions que ja s'han dut a terme, com la posada en marxa del centre de simulació 4DHealth, com a embrió d'un projecte vinculat a l'àmbit de la salut; la càtedra L'A3 Leather Innovation Center; la inauguració del campus universitari al Pla de la Massa; l'ampliació dels graus universitaris que s'ofereixen a la ciutat de la mà de la Universitat de Lleida i l'acreditació de l'Hospital d'Igualada com a hospital universitari.


Wellness Pension Inovec & SPA Apartment Houses Hlohovec Eslovàquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVeure tots els 4 allotjaments a Hlohovec.\nWellness Pension Inovec & SPA Apartment HousesJalšové 209, Hlohovec, Hlohovec, Eslovàquia, 922 31 - Veure al mapaExcel·lent8,9Basada en44comentarisWellness Pension Inovec & SPA Apartment HousesVeure més fotos"Beutiful sunset view\nWonderful pool and spa"SehoonSlovakiaPiscinaVeure més fotosVeure totes les 50 fotosMolt bona ubicació 8,8Veure al mapa8,8UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionatbalcó/terrassa\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Hlohovec, no busqui més enllà de Chata Inovec & SPA Apartment houses. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Chata Inovec & SPA Apartment houses, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, restaurant, servei de bugaderia. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com piscina exterior, pesca, parc infantil, pistes de tennis. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Chata Inovec & SPA Apartment houses.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Wellness Pension Inovec & SPA Apartment Houses de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.Mostrar més\nAllotjaments a Hlohovec


Amb la conquesta castellana del Regne de Granada i l'entrada dels Reis Catòlics a Granada (1492), s'encomanava al cardenal Cisneros convertir els moros pacíficament a la fe cristiana per tal que no s'avalotaren. Però aviat començaria a forçar aquesta conversió amb suborns als representants de les comunitats musulmanes i amb la crema de llibres, que començà amb alcorans i va seguir amb la biblioteca de Granada: llibres de poesia, matemàtiques, ciència, filosofia, història, novel·les, contes, etc. Així, es cremaren milers de llibres a la plaça de Bibarrambla, la més gran de Granada. El nombre de llibres cremats s'estima en un milió. Després d'això, el cardenal Cisneros se centrà en els renegats, categoria que posà ell mateix als cristians granadins convertits a l'islam, o per extensió, als fills i nets de cristians que s'havien convertit a l'islam. Cisneros pretenia que aquests tornaren a la fe cristiana i que se sotmeteren a les lleis de Castella. A mesura que la pressió cristianitzadora augmentava, molts moros de l'Albayzin començaren a desconfiar de les garanties de llibertat de culte. Els moros granadins demanaren la destitució de Cisneros, i com a resposta a aquestes queixes, Cisneros empresonà els habitants més respectats de Granada, acusant-los d'atiar la revolta; l'objectiu era evitar que posaren nous entrebancs als seus plans de proselitisme forçat.\nAquesta situació insostenible provocà el 1500 l'alçament popular de l'Albayzin, que es va estendre per tot Regne de Granada. Després de reprimir durament l'alçament al Comtat de Tendilla per part del mateix comte, aquest demanà «passar a ganivet a tots els moros que havien participat en les revoltes», al que el rei Ferran li contestà: «Quan el vostre cavall fa alguna desgràcia no recorregueu a l'espasa per a matar-lo, abans li doneu una palmada a les cuixes, i li tireu la capa sobre els ulls; doncs el meu vot i el de la Reina és que aquests moros es bategen, i si ells no fossen cristians, ho seran els seus fills o els seus nets». Així és com es decretà la Pragmàtica del 12 de febrer de 1502, la qual ordenava la conversió o expulsió de tots els musulmans de la Corona de Castella, tret dels mascles menors de catorze anys i de les femelles menors de dotze. La Corona d'Aragó no imposà el cristianisme als mudèjars fins a la fi de 1525.\nExpulsió dels moriscos de la Corona d'Aragó\nExpulsió dels moriscos de la Corona de Castella\nMoriscos expulsats (segons Lapeyre)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Expulsió_dels_moriscos&oldid=27951801»\nHistòria dels regnes hispànics\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 ago 2021 a les 19:29.


Conill a la vinagreta. Canal Salut\n6 o 8 grans d'all\n1 pom d'herbes aromàtiques: romaní i farigola\n1 vas petit de vinagre balsàmic de Mòdena\nUnes fulles d'escarola\n1. Poseu un bon fons d'oli i sofregiu els alls pelats i tallats en una cassola, preferiblement de fang, a foc lent.\n2. Retireu-los de l'oli quan estiguin ben daurats, i reserveu-los.\n3. En mateix oli, daureu el conill trossejat, fins que estigui ben rossejat.\n4. Retireu-lo i espereu uns moments, fins que l'oli baixi de temperatura.\n5. Afegiu-li un vas petit (mida de cafè) de vinagre balsàmic.\n6. Tritureu els alls al morter i reduïu-los a puré.\n7. Afegiu-los a la vinagreta i incorporeu-hi el conill i el pom d'herbes aromàtiques.\n8. Si cal, afegiu-hi un vaset de brou.\n9. Deixeu-ho coure uns sis o deu minuts a foc molt lent, perquè tot es barregi bé.\n10. Serviu-ho amb una guarnició d'escarola i magrana.\nEl nutrient més destacat del conill són les proteïnes (com a la resta de les carns). La de conill es considera com una carn blanca, molt magra; però, alhora, melosa i de fàcil digestió. La principal diferència entre el conill de granja i el de bosc és que el segon sol ser de mida més gran, amb carn més vermella, més saborosa, però més eixuta.\nAquesta preparació és molt baixa en greixos i adequada per a qualsevol proposta dietètica, ja que pels ingredients que s’utilitzen, és molt saborosa.\nRecepta disponible en pdf [4,81 MB ]


Avantatges per als col·legiats de Barcelona que subscriguin el Pla d'Acció del COAC per la sostenibilitat\nInici > Avantatges per als col·legiats de Barcelona que subscriguin el Pla d'Acció del COAC per la sostenibilitat\n© Compromís per la Sostenibilitat 2012-2022: per una Barcelona més equitativa, pròspera i autosuficient\nEl Col·legi d’Arquitectes de Catalunya està adherit al "Compromís per la Sostenibilitat 2012-2022: per una Barcelona més equitativa, pròspera i autosuficient"  de l’Ajuntament de Barcelona i, en aquest sentit, revisa i actualitza anualment un Pla d’Acció on inclou les actuacions que realitza i potencia per anar cap a un model de ciutat més sostenible. Això permet que els col·legiats barcelonins que es comprometin a emprendre les accions derivades d’aquest Pla d’Acció per la sostenibilitat puguin gaudir de descomptes i bonificacions.\nSeguint el mateix procediment que l’any passat, els arquitectes col·legiats amb domicili fiscal a la ciutat de Barcelona es poden sumar fins al 30 de juny al Pla, mitjançant el qual es comprometen a adoptar alguna de les mesures proposades per a la millora de la sostenibilitat i l’eficiència energètica. D’aquesta manera, podran obtenir una bonificació del 10% en el preu públic de recollida de residus per a l'exercici del 2019.\nEls interessats poden proposar accions i/o apuntar-se a les opcions dels camps següents:\n· Estalvi i eficiència energètica: Reducció de l’impacte ambiental i del consum dels edificis i priorització d'energies netes i renovables.\n· Ambientalització de l'oficina: Minimització de la generació de residus i increment de la recollida selectiva, o introducció de criteris de mobilitat sostenible.\n· Responsabilitat social: Impulsar i garantir una arquitectura de qualitat, excel·lència del disseny urbà i accessibilitat universal als edificis i espais de concurrència pública.\n· Formació: Participar a les formacions que s'ofereixen des del COAC relacionades amb la sostenibilitat.\nEls arquitectes interessats es poden inscriure al programa omplint un formulari en línia de l’Ajuntament de Barcelona,  en el qual poden marcar els punts amb què es comprometen. La inscripció s’ha de fer abans del dia 30 de juny.\nEl COAC, compromès amb la sostenibilitat\nEl Col·legi d'Arquitectes es va sumar al "Compromís per la Sostenibilitat 2012-2022" amb la voluntat d’aconseguir reduir la seva petjada ecològica. Per això el "Pla d’Acció Barcelona + Sostenible" es revisa anualment amb la voluntat de contribuir a que la ciutat pugui assolir l’status de sostenible, global, mediterrània, oberta, eficient energèticament i cohesionada.\nTot i així, ja fa anys que des del COAC s’han implantat mesures per millorar l’eficiència energètica i la gestió dels residus relacionats amb l’activitat professional. La renovació de la façana de la seu del COAC de Barcelona, l’elaboració d’un Pla Director Patrimonial dels edificis del COAC i la creació del web renovaciourbana.cat  són alguns dels elements més destacats que responen a aquesta línia de treball.\nOmple el formulari de l'Ajuntament per gaudir de la bonificació. \nPer a més informació, descarrega't el Pla d'Acció del COAC aquí .\nSource URL: http://arquitectes.cat/ca/content/avantatges-als-col%C2%B7legiats-de-barcelona-que-subscriguin-el-pla-dacci%C3%B3-del-coac-la


Fàbregas representa a l'Ajuntament en la trobada de ciutats refugi\n01/12/2017 - València Extra\nLa regidora de Cooperació Internacional i Migracions, Neus Fàbregas Santana, assisteix, representant l’Ajuntament de València, a la Tercera Trobada de Ciutats Refugi, que té lloc aquest divendres a la Corunya, amb la participació de més de 20 ciutats (Madrid, Barcelona, Granada, Cadis, Las Palmas de Gran Canaria…). És una trobada que té com a objectiu intercanviar experiències municipalistes en matèria de polítiques de migració, al llarg de la qual es tractarà el paper de les ciutats en la plena ciutadania, les polítiques de recepció de sol·licitants de protecció i migrants i programes complementaris al sistema estatal d’asil.\nDes de la Regidoria de Cooperació Internacional es recorda que mentre que el Govern central no fa res per a donar refugi a les 17.000 persones a què es va comprometre, els municipis declarats com a ciutats refugi continuen acollint i treballant per a donar una vida digna a les persones migrants per conflictes bèl·lics (com la guerra de Síria), catàstrofes mediambientals o per motius econòmics. Les ciutats refugi continuen treballant en comú per a acollir en condicions dignes, a pesar de no comptar amb el suport de l’Administració central.\nLes ciutats refugi denuncien també el que ha passat a Líbia, “on les persones immigrants que hi arriben amb la intenció de viatjar rumb a Europa per a començar un projecte de vida digne troben un mercat d’esclaus, on són venudes i comprades en ple carrer davant de la impunitat internacional”.\nD’altra banda, les polítiques migratòries i de refugi de la Unió Europea i del Govern central posen en perill les vides de moltes persones que solament volen poder arribar al territori europeu per a millorar les seues vides. Davant de les polítiques repressives que ataquen els drets humans aplicats per la UE, les ciutats refugi continuen fent passos cap a la construcció de ciutats obertes a la diversitat.\nLa regidora Neus Fàbregas Santana ha afirmat que “les ciutats refugi estem orgulloses de la nostra diversitat i apostem per seguir construint ciutats obertes i interculturals que no discriminen les persones per les causes que els han obligat a fugir del seu país”.\nA més de participar en la trobada de ciutats refugi, la regidora participarà en la taula inaugural de les jornades “Una Europa per a les persones des de la perspectiva descolonial”, on explicarà la política municipal que es du a terme des de l’Ajuntament de València en matèria de migració i interculturalitat.\nEl transport públic congela les seues tarifes per a 2019


Dos joves després de fer les PAU reflexionen al voltant de l'ensenyament, les pressions que reben i les expectatives universitàries\nEls anys de Batxillerat són una etapa important en la vida del jovent. Inquietuds, il·lusions, dubtes… És en aquest moment, quan cadascú decideix com vol encaminar la seva vida. Parlem amb dos joves del districte, sobre les seves vivències després de fer les Proves d’Accés a la Universitat (PAU).\nLa Maria Olivella al costat del Mercat Galvany ©Elena Bulet\nLa Maria Olivella es descriu de primeres com una persona tímida. Viu a Sant Gervasi, li agrada molt l’esport, en concret el bàsquet, i també els nens petits. En l’àmbit acadèmic, ha estudiat tota la vida a l’Aula Escola Europea. Enguany, ha fet la selectivitat i vol estudiar Farmàcia a l’Institut Químic de Sarrià (IQS). Com a estudiant, explica que li costa fer colzes, però una vegada s’hi ha posat és capaç de concentrar-se.\nEl Lluc Segura a la plaça Molina ©Elena Bulet\nEl Lluc Segura explica que el seu perfil de persona s’assembla força al d’estudiant. Es considera perfeccionista, autoexigent, controlat… Però està content, perquè de mica en mica va aconseguint separar els dos mons. Viu a Sarrià i va estudiar a l’Escola Orlandai fins a l’Educació Secundària Obligatòria, quan va fer el salt a l’Institut Montserrat. Enguany, ha fet la selectivitat i vol entrar a Matemàtiques i Física a la Universitat Autònoma de Barcelona.\nCom valores els anys de Batxillerat?\nMaria: Intensos, perquè a l’Aula ens preparaven per fer les PAU, però també els exàmens del Batxillerat Internacional, que serveixen per estudiar arreu del món. En algunes assignatures, això ens feia anar desbordats, perquè teníem doble volum de feina.\nLluc: Estic content de com ha anat, sento que els he gaudit. M’han servit per sortir de la meva zona de confort i conèixer molta gent. També els he viscut una mica angoixat, per la por que fent tantes extraescolars no aconseguís agafar la dinàmica d’estudi. Ara bé, he après que es tracta d’aprofitar el temps que tens.\nCombinaves el Batxillerat amb altres extraescolars?\nM: Jugava en un equip de bàsquet amb exalumnes de l’escola Aula. També estava com a segona entrenadora en un altre equip. Ha estat dur, sobretot segon, perquè has de deixar de fer coses pel volum de feina acadèmica.\nLL: El meu curs ha estat una mica especial. Jugava a dos equips de volei i n’entrenava dos més. Dilluns i dimecres tenia la tarda lliure, però dimarts i dijous arribava a dos quarts d’una de la matinada i havia de fer la feina del Batxillerat.\nEt vas sentir pressionat/da durant els estudis?\nM: Una mica, sobretot a la selectivitat. És més la pressió que et posa tothom quan diu “sele, sele, sele”, que no pas la teva. L’escola volia que fóssim els millors.\nL: Sentia que si fallava en alguna cosa, decebia les persones del meu entorn. Pares, professors… Tot i que, en el fons, a qui més li importava era a mi, perquè parlant amb ells m’adonava que no patien.\nSovint es plantegen les PAU com uns exàmens decisius a la vida…\nM: No crec que ho siguin tant. D’aquí a deu anys, ningú et preguntarà quina nota vas treure a les PAU. A més, si no entres a la carrera que vols, sempre pots fer-ne una altra i després intentar-te canviar. Tot i així, jo necessitava només un 5 i em vaig posar molt nerviosa de la pressió. El dia abans vaig dormir tres hores i tenia nàusees.\nLL: A mi em feia il·lusió fer les PAU, perquè és un examen que tothom fa a la vida. Crec que té la transcendència que cadascú li vulgui donar. Jo no tenia clar on volia entrar, aleshores no em preocupava tant la nota. Ara bé, sé que encara que hagués necessitat un 5, hauria anat a pel 10, perquè no podia baixar el meu rendiment.\nCom esperes els anys d’universitat?\nM: Seran diferents, però la dinàmica d’estudi segurament serà semblant. Soc conscient que passo d’un centre privat a un altre de privat. Ara bé, és la primera vegada que faig un canvi de centre i em ve de gust conèixer persones noves. També m’agradaria poder-ho coordinar amb el bàsquet, tot i que per horaris serà complicat.\nLL: Espero poder-los afrontar bé. L’any vinent no sé quina rutina tindré a la meva vida. M’estan proposant jugar i entrenar a diferents equips… I fins que no sigui dins no sé quant de temps necessitaré, què m’exigirà, com voldré fer les coses… Òbviament, prioritzaré els estudis abans que el volei. Que em fa il·lusió, però vull que la carrera surti bé.\nTant la Maria com el Lluc, van fer Batxillerat i ara aniran a la universitat. Els dos coincideixen que volen tenir un coneixement més general sobre les seves branques d’estudi. Ara bé, aquest no és l’únic camí possible. També hi ha part del jovent que prefereix adquirir coneixements més específics i que cursen Cicles Formatius de Grau Mitjà i de Grau Superior. A més de les preferències personals, en aquestes eleccions es barregen moltes variables condicionants: suggerències familiars, possibilitats econòmiques, etc. Ara bé, siguin quins siguin els camins escollits, el setembre serà per a tothom un moment de canvi.\nEstudiants de Sarrià es mobilitzaran dimarts contra el racisme institucional i els CIE


La Casa Coll i Regàs es vesteix de gala per acollir el concert 'La música de Nicolau Guanyabens i Giralt. Exotisme, revolució i Renaixença' en el que tres intèrprets dirigits per Roser Ramos interpretaran balades, cançons, ballables i obra lírica per a veus i piano, que transporten el públic cap a melodies i ritmes que es van fer populars als casinos i ateneus del Mataró de la primera industrialització. Música del Sexenni revolucionari i la Renaixença.\nDivendres 1 de desembre // 19 i 21 h //\nCasa Coll i Regàs. Fundació Iluro (carrer Argentona, 55. Mataró) //


XI Premis d'Educació en el Lleure de la Fundació Carulla - Diari La Veu\nEscriba el número 653895\nXI Premis d'Educació en el Lleure de la Fundació Carulla\nEls guardons tenen una dotació total de 24.000 euros\n63 són les candidatures que opten a guanyar Premis d'Educació en el Lleure en les seves diferents modalitats, després que el dia 10 de desembre s'acabés el termini de presentació per a l'edició del 2015 del guardó instituït per la Fundació Carulla.\nEls Premis d’Educació en el Lleure, que compten amb la col·laboració de la Direcció General de Joventut del Departament de Benestar i Família de la Generalitat de Catalunya i del Consell Nacional de la Joventut de Catalunya (CNJC), estan destinats a reconèixer projectes, experiències i trajectòries de caràcter educatiu dins l’àmbit de l’educació social i del lleure.\nSón sis guardons de 4.000 euros cadascun: quatre destinats a nous projectes i a experiències ja realitzades; un en reconeixement de la trajectòria d’una entitat, que el jurat concedeix amb independència de les propostes presentades, i finalment un guardó a la millor experiència o projecte que estigui fet per joves i/o adreçat a joves, ofert per la Direcció General de Joventut. La dotació total dels premis és de 24.000 euros.\nEls premis s’atorguen a projectes i experiències d’educació en el lleure que tinguin en compte i afavoreixin el sentiment de pertinença i el coneixement del país des d’un punt de vista lingüístic, cultural, geogràfic i històric. Es valoren, així mateix, iniciatives que integrin el servei a la comunitat i l’aprenentatge de competències, habilitats i valors.\nEl Barcelonès, amb 27 candidatures, és la comarca que més propostes aporta, seguida pel Vallès Occidental, amb 6. El Baix Llobregat i el Gironès en presenten 5, mentre que 3 són les del Maresme. Amb dues, hi ha el Baix Empordà, el Segrià i el Tarragonès i, finalment, amb una, hi ha l'Alt Empordà, l'Anoia, el Baix Penedès, el Bages, la Plana Alta, la Plana Baixa i Marina Alta -aquestes tres, pel que fa el País Valencià-, el Ripollès, la Terra Alta, el Vallès Oriental i l'Urgell.\nEl jurat que avaluarà les propostes d'aquesta edició dels Premis d'Educació en el Lleure estarà format per Carles Barba, Josep Gonzàlez-Agàpito, Fabian Mohedano, Rosa M. Pujol, Núria Ramon, Rafa Ruiz de Gauna, Antoni Reig i Marta Rosàs.\nEscriba el número 744782


L'equilibri és la referència visual més important per l'home, donat que la seva detecció és intuïtiva, automàtica, ràpida i eficient.\nPercebem i ens relacionem amb el nostre entorn segons els eixos horitzontals i verticals. És en base a aquests dos eixos que s'articula el concepte d'equilibri.\nUna superficie texturada\nAl detall d'aquesta fotografia es pot apreciar com s’aconsegueix trencar la simetria i l’estàtica global de la fotografia creant una tensió que la desequilibra. Simplement la posició del braç del subjecte és suficient per captar la mirada de l’observador i reforçar el missatge de ‘fugida’ que el fotògraf vol expressar.\nTambé es pot apreciar com les línies (verticals, corves, de prespectiva), son veritables camins visuals que ens porten al centre d’atenció.\nTambé es pot deduir com es genera la tensió, imaginant aquesta mateixa fotografia sense el personatge central.\nAgusar:fer més agut. De l'anglès: Leveling and sharpening.\nEls dos conceptes són pols oposats i són les tècniques compositives que ens donen l’harmonia o falta d’harmonia. L’anivellació és la tècnica per la que aconseguim l’harmonía.\nNo es pot definir de manera dogmàtica el recorregut que tothom fa al mirar una imatge, això es deu a que aquesta lectura és discontinua, l'usuari s'atura, va endarrere, vacil·la, ... però, si que es pot afirmar que els elements de la imatge poden conduir aquesta lectura.\nVal a dir que la composició de la imatge té molt a veure amb la manera com es llegirà. En els exemples següents, si tenim en compte que la lectura la fa una persona d'occident, el recorregut de la imatge es pot produir de tres maneres diferents, la primera, la icònica (lectura textual), d'esquerra a dreta i de dalt a baix. Quan els elements de les imatges es processen amb facilitat la lectura acostuma a ser de tipus exploratòria, però el fotògraf pot manar en aquest recorregut, fent una lectura conduïda, en funció de com situï els elements en la composició:\nA l'hora de conduir les lectures d'una imatge, cal tenir present aspectes com que: A les fotos de paisatges les línies adquireixen un protagonisme especial. Les línies son les guies que proposa la fotografia per recórrer-la fins arribar al ‘punt focal’. Justament el que es vol és que l’observador recorri tota la fotografia fins arribar a aquest punt. És important evitar les línies rectes per aquests recorreguts, molt millor proposar composicions amb predominança de línies corbes, que es poden trobar en camins i rius. Quant més espai recorri l’observador a l’explorar la fotografia més informació obtindrà aconseguint així sensacions més complertes, més riques…\nTot i així és molt difícil preveure el recorregut visual que realitzarà un obsevador, és per això que es recomana simplicitat: quants menys elements hi hagi millor. L'ideal és aconseguir una invitació senzilla a recórrer la fotografia i aturar-se en el centre d'interès\nConsisteix en la repetició de línies i formes. Generalment aquestes repeticions produeixen una sensació agradable a l'ull humà.\nEl ritme crida l'atenció per si mateix pot ajudar-nos a estructura la imatge. De fet, en alguns casos, el ritme pot arribar a convertir-se en el tema principal de la fotografia.\nAconseguir aquesta sensació de ritme no és difícil. És recomanable utilitzar al menys tres motius semblants, donat que amb menys pot ser complicat. També es recomanable utilitzar enquadraments apaisats que permetin establir ritmes horitzontals i que permetin que l'ull es desplaci de banda a banda. Establir un ritme vertical és possible però més complicat.\nSi l'enquadrament està suficientment tancat i els motius rítmics ocupen tot l'enquadrament. la nostra ment interpretarà que els motius s'extenen més enllà de l'enquadrament de forma indefinida.