La Safor-Valldigna suma 3.851 persones a les primàries de Compromís\nPepa Izquierdo: “La xifra d’inscrits per a les primàries és espectacular i novament la Safor ha demostrat el seu pes al conjunt del País, amb un 10 per cent. Quan es convida a la ciutadania a participar s’obté una resposta…\nEl PP ha rebutjat hui la Proposta No de Llei que pretenia impulsar el Pla de Mobilitat de la Safor, traslladat de manera unànime per tots els grups polítics de la Mancomunitat de Municipis de la Safor. Fran Ferri, diputat…\nA les #primàriesCompromís, tu tries!\nA les #primàriesCompromís, tu tries! Participa: primaries.compromis.net\nSaps què són les primàries?\nHem eixit al carrer per comprobar si la gent sap què són les primàries, l’elecció de les persones que formaran part d’una candidatura. Informa’t de les #primàriesCompromís, apunta’t i participa!: https://compromis.net/primaries/


La Unió Europea de quinze\n04 març 2021 13:59\nFalten tres setmanes perquè els caps de govern dels estats membres de la Unió Europea es reuneixin per debatre el futur de la Constitució europea. Tres setmanes no són res. De fet, són tan poc que alguns polítics europeus ja comencen a posar les cartes sobre la taula amb l'esperança que la publicitat que puguin captar ara els servirà per tenir més empenta quan comencin les reunions. El comissari europeu de Justícia, l'italià Franco Frattini, la setmana passada va dir que no consentirà que es dilueixi la proposta de constitució amb l'excusa de voler evitar refrendar a alguns països. Insistirà que s'aprovi la constitució més o menys com està, i que si no es fa així les conseqüències duraran molts anys i seran molt concrets. Sense anomenar-los, es referia al Regne Unit, Irlanda i Dinamarca, que han dit que volen reduir sobretot alguns aspectes de la constitució, com les de justícia, interior i la carta de drets fonamentals, i que volen que tothom acordi un nou tractat molt més suau. Frattini ha vocalitzat el que deu ser la convicció de més de la meitat dels que es reuneixen el 21 i 22 de juny: si no s'aprova tota la constitució tal com està, o gairebé tal com està, la Unió Europea no tendrà altre camí que dividir-se en dos blocs, els que adopten el nou tractat i els que queden fora. Es crearà l'Europa a dues velocitats que tothom sempre ha dit no ens convé. Serà el fracàs de l'expansió de la UE cap a l'est, ja que aquesta haurà resultat en la divisió de la UE en dos blocs. I serà el fracàs d'aquesta Comissió a vendre aquesta nova etapa de la UE com calia. Però ben mirat l'Europa de les dues velocitats fa anys es va formant, i que es manifesta de forma més clara en la zona euro. Un poc més de la meitat dels estats membres fan servir la moneda comuna. S'afegiran uns quants més dels membres nous de l'Est, però llavors ja està. Ens trobarem que la mateixa divisió sobre política econòmica i política social de sempre. Ens trobarem amb les mateixes diferències en política exterior. Aquestes diferències no s'eliminaran ni en dues generacions. Potser ens hem de fer a la idea que la Constitució ha de ser el nou fonament d'una unió d'una quinzena d'estats, i prou.


El Fòrum de Política Feminista demana al govern que indulte María Salmerón - À Punt\nEl Fòrum de Política Feminista demana al govern que indulte María Salmerón\nSalmerón té una orde d’entrada en presó per no entregar la filla al seu exmarit, condemnat per maltractar-la.\nMaría Salmerón en una imatge d'arxiu / María José López (Europa Press)\n02 d'agost 2020 - 18:27\nEl Fòrum de Política Feminista, una entitat d’àmbit estatal fundada el 1987, ha enviat una carta al govern de Pedro Sánchez en què li demana que suspenga l’obligació d’entrar en presó de María Salmerón, o, arribat el cas, que el Consell de Ministres n’aprove l’indult.\nSobre María Salmerón pesa una orde d’ingrés immediat en presó per incomplir el règim de visites de la seua filla amb l’exmarit, condemnat a 21 mesos de presó i allunyament per maltractactaments, i negar-se a portar-la menor, que hui té 20 anys, al punt de trobada familiar.\nL'entitat feminista demana a Sánchez que intervinga en favor de Salmerón, “una dona víctima de violència de gènere que està sent revictimitzada per una institució que hauria d’emparar-la”. “El seu únic interés fou respectar la voluntat de la filla de no voler veure el pare i protegir-la d’un home violent”, es pot llegir a la carta, que compta amb el suport de 320 organitzacions de tot l’Estat i més de 500 signatures individuals i està dirigida també a la Fiscal General de l’Estat, Dolores Delgado.\nSegons el Fòrum, la situació de Salmerón evidencia que “des de la justícia s’exerceix violència institucional contra les dones” i que “jutjar sense perspectiva de gènere té com a conseqüència que dones i xiquetes no accedisquen en condicions d’igualtat a un sistema judicial patriarcal”.\nEl passat 10 de juliol, la titular del jutjat penal número 6 de Sevilla va ordenar el “compliment immediat” d’una pena de nou mesos de presó que li va ser imposada a Salmeron fa un any per un delicte continuat de desobediència greu a l’autoritat amb l’agreujant de reincidència.\nSegons la jutgessa, Salmerón “va deixar de complir reiteradament” les resolucions que l’obligaven a entregar la xiqueta al pare, i no ho va fer fins a 8 vegades, una el juliol de 2012 i set més entre juliol i octubre de 2014.\nL’orde d’ingrés en presó es farà efectiva en cas que no prospere el recurs presentat pels advocats de Salmerón. Si això passa, el Forum Polític Feminista, demana al govern que en el Consell de Ministres més pròxim se n’aprove l’indult.


Sanitat treballa noves mesures per garantir el subministrament de fàrmacs\nby FEFAC | març 25, 2019 | Actualitat, Empresarials, FEFAC, Política sanitària, Sanitària | 0 comments\nEl Ministeri de Sanitat va traslladar el passat divendres, 22 de març, a tècnics de les administracions sanitàries, professionals sanitaris, pacients, distribuïdors i indústria un primer esborrany del Pla de Garanties de proveïment de medicaments perquè facin aportacions de millora. L’acte va estar presidit per María Jesús Lamas, directora de l’Agència Espanyola de Medicaments i Productes Sanitaris (AEMPS).\nEl document inicial recull les mesures que ja s’adopten de forma habitual davant problemes de subministrament amb la finalitat d’incorporar millores que permetin donar una resposta més eficient.\nEl text planteja tres objectius generals per a millorar la prevenció, gestió\ni informació sobre els problemes de subministrament. Existeix, a més, un quart objectiu transversal que és la coordinació amb altres països de la UE així com la participació i involucració de les parts interessades (pacients,\nprofessionals sanitaris, administracions sanitàries, distribuïdors i indústria)\ni l’avaluació contínua del Pla.\nPrevenció dels problemes de subministrament\nEntre les mesures relacionades amb la prevenció els problemes de subministrament, figuren un pla de control dels medicaments comercialitzats; l’adopció de mesures reguladores; l’adopció de mesures especials per als medicaments essencials; i la revisió de la política sancionadora en funció de l’impacte clínic i de la gravetat del problema de subministrament originat.\nEl document estableix, a més, mesures per a minimitzar l’impacte del\nBrexit, d’acord amb la Comissió Europea i segons l’acord final que s’aconsegueixi.\nGestió dels problemes de subministrament\nRespecte a gestionar de forma eficient els problemes de subministrament es\nplantegen tres grups de mesures: identificació precoç, millora d’eines per a la gestió i millora de les actuacions per a obtenir les alternatives terapèutiques.\nInformar dels problemes de subministrament\nEl tercer objectiu general plantejat en el document, informar dels problemes de subministrament, té com a finalitat satisfer les expectatives de pacients i professionals sanitaris proporcionant-los informació de màxima utilitat de la forma més àgil.\nPer a això l’esborrany del Pla proposa, entre altres mesures, proporcionar un servei de comunicació activa, permanentment actualitzada i accessible\nsobre els problemes de subministrament en la pàgina web de la AEMPS; i integrar la informació sobre els problemes de falta de subministrament amb els sistemes d’informació dels professionals sanitaris perquè estigui disponible en les seves aplicacions, tant per a la dispensació com per a la prescripció.\nLes dificultats de subministrament de medicaments són un problema global que afecta a tots els països del nostre entorn. Les causes són molt diverses encara que en la majoria dels casos es deu a problemes de capacitat i fabricació dels laboratoris, i trencament d’estoc per increments no previstos en les vendes.\n488 presentacions amb problemes de subministrament a Espanya\nEspanya és pionera en la gestió i prevenció d’aquest tipus de situacions. Actualment, de les 31.495 presentacions de medicaments autoritzades a Espanya, 488 registren problemes de subministrament. És a dir, els problemes de subministrament afecten entorn 1,5% de les presentacions, els diferents formats d’envasos amb el mateix principi actiu i dosi.\nEn eliminar els medicaments presentats en diverses dosis i els sartans\nretirats del mercat, la xifra de medicaments afectats es redueix a 274.\nNo existeix risc que una malaltia que requereixi tractament\nterapèutic quedi sense tractar, segons Sanitat.\nProblemes de subministrament a Europa\nEls problemes de subministrament afecten altres països del nostre entorn com França on s’ha registrat un increment d’un 30% de problemes en\nmedicaments crítics i Regne Unit on els problemes han augmentat un\n150% en tots els medicaments en els últims cinc anys.\nMesures a Espanya davant el desproveïment\nEspanya compta ja amb una bateria de mesures davant problemes de desproveïment com són la distribució controlada de les unitats\ndisponibles, la sol·licitud a altres laboratoris amb el mateix medicament perquè augmenti la seva producció, la paralització de possibles exportacions de medicaments en risc de problemes de subministrament o la importació excepcional de medicaments estrangers.\nA més, Espanya disposa d’un sistema d’informació de problemes de\nsubministrament a través de la pàgina web de la AEMPS. Aquesta informació es rep dels laboratoris, en la major part dels casos, de professionals i de comunitats autònomes.


Acte d'arrencada del Pla Estratègic de Desenvolupament Econòmic i Ocupació del Baix Penedès (2017-2022) - Daleph\nIniciActe d’arrencada del Pla Estratègic de Desenvolupament Econòmic i Ocupació del Baix Penedès (2017-2022)\nEl Dimarts 7 de març, tinguè lloc a la Escola de Música Pau Casals del Vendrell, l’acte d’arrencada del Pla Estratègic de Desenvolupament Econòmic i Ocupació del Baix Penedès (2017-2022). Aquest projecte, està liderat pel Consell Comarcal del Baix Penedès i participant en el mateix, tots els ajuntaments de la comarca, els principals agents socioeconòmics de la mateixa i compta amb el suport tècnic de Daleph.\nA la cita van assistir representants dels 14 ajuntaments de la comarca del Baix Penedès, representants del Servei d’Ocupació de Catalunya, així com representants del teixit empresarial, associatiu i sindicats.\nLa presentació va estar a càrrec de la presidenta del Consell Comarcal, Eva Serramià, la consellera comarcal d’ocupació Mª Jesús Sequera i el director de l’oficina de Barcelona de Daleph, Jaume Amill, responsable de la direcció del projecte.\nL’acte ha despertat l’interès dels mitjans de comunicació de la comarca. Per a més informació, Consulteu les següents notícies i el vídeo resum:


Vila-real facilita els tràmits a la ciutadania amb prop de 800 atencions presencials a la setmana a través de la cita prèvia - Diari Millars, informació local en valencià.\nL’Ajuntament de Vila-real ha facilitat els tràmits administratius a la ciutadania durant la crisi sanitària, de manera telemàtica i telefònica durant el confinament i ja de manera presencial des del mes de juny, reforçant el servei de cita prèvia i adaptant les instal·lacions municipals als protocols de prevenció per la COVID-19.\nEl departament d’Atenció i Tràmits comptabilitza en l’actualitat una mitjana de 788 atencions setmanals, tant en el registre com en altres departaments que en este moment tenen actiu el servei de cita prèvia, segons es desprén del balanç realitzat per la regidora de Proximitat, Miriam Caravaca. “L’Ajuntament de Vila-real no ha estat tancat en cap moment durant esta crisi sanitària; durant l’estat d’alarma es va garantir l’atenció a través de 12 línies telefòniques que, sumades al catàleg de tràmits electrònics del consistori, van permetre donar una resposta àgil i segura a les necessitats administratives dels veïns i veïnes”, recorda Caravaca. La regidora afig que “amb la desescalada i la recuperació de l’atenció presencial, hem adaptat les dependències de la planta baixa de l’Ajuntament per a la seguretat de la ciutadania i del personal municipal, i s’ha ampliat el servei de cita prèvia a diferents departaments per a agilitar l’atenció complint amb tots els protocols de prevenció”.\nLes sol·licituds de cita prèvia per a la realització de tràmits de registre s’han duplicat respecte al passat any, segons les dades de la Regidoria de Proximitat, ja que enfront de les 619 en els mesos de juny i juliol de 2019, enguany la xifra es va incrementar fins a les 1.189. En estos moments, el registre municipal atén una mitjana de 125 persones al dia -625 a la setmana- amb cita prèvia en la gran majoria de casos, ja que “sense cita prèvia únicament s’atenen casos puntuals per motiu de terminis administratius”, remarca Miriam Caravaca.\nA més, a través del servei de cita prèvia també s’atén una mitjana de 163 persones a la setmana per a realitzar un altre tipus de gestions com: activitats/disciplina (9), canvi de titularitat IBI urbana i rústica (11), cadastre (9), recursos IBI urbana (11), imposat de vehicles i taxes (17), padró municipal (18), plusvàlues (22), recaptació (48) i urbanisme/obres (18).\nEl servei d’Atenció i Tràmits també ha constatat l’increment de l’activitat telemàtica en el registre respecte al passat any. De l’1 de gener al 30 de març es van duplicar els tràmits electrònics, passant de 575 l’any passat a 1.066 en el mateix període d’enguany.\nPost més nousAvancen els treballs de manteniment d’edificis públics del Pla d’Ocupació Municipal a Sagunt\nPost més vellsL’Ajuntament de Borriana convoca ajudes per a projectes d’activitats dirigides a la joventut


Gotes d'arxiu 8 : El Port de Barcelona dels anys 80\nLes Gotes en aquesta ocasió estan dedicades a les "Golondrinas".\nAmb nom d'au migratòria, les "Golondrinas" segueixen mostrant Barcelona des del mar a petits i grans. I, després de tants anys, s'han integrat en el paisatge marítim de la ciutat.\nSegurament les hem vist tots, amarrades o navegant, però ... hem vist el seu esquelet? Al Gotes d'Arxiu 8 trobareun una part molt important de la seva estructura.


La població al Principat segueix a l’alça i arriba als 76.177 residents - El Periòdic d'Andorra\nLa població al Principat segueix a l’alça i arriba als 76.177 residents\nEl creixement és de l’1,8% respecte al 2017 i els nacionals andorrans representen el 48,8% del total\nPublicat el Dijous, 31 de gener de 2019 | 03:00 h\nVariació de la població entre el 2010 i el 2018. | El Periòdic\nLa població d’Andorra segueix la tendència a l’alça i el 2018 va créixer un 1,8% respecte a l’any anterior, i se situa en les 76.177 persones, segons va comunicar ahir el Departament d’Estadística. Els andorrans segueixen sense arribar a ser la majoria de residents del país i per primera vegada en anys, la població portuguesa es va reduir.\nEstadística també va informar dels residents registrats en els censos comunals que, amb un lleuger increment d’una dècima, van sumar 80.275 persones, lluny de les 85.015 censades que va haver-hi el 2010. Amb tot, la diferència entre la població estimada per Estadística i la registrada en les corporacions va ser del 5,4% en comparació amb el 2017. Cada any la forquilla és més acurada, ja que la disparitat més gran es va produir el 2010, quan el diferencial va arribar al 20,9%.\nPer primera vegada en tres anys, el col·lectiu portuguès ha disminuït en nombre, concretament un 0,2%\nPer primera vegada en tres anys, la població portuguesa, que és la tercera nacionalitat més present al Principat, va perdre residents. De les 9.193 persones que vivien al país el 2017, l’any passat hi va haver 18 menys, el que suposa un descens del 0,2%. Les altres nacionalitats, en canvi, van anar a l’alça, sobretot les del grup que no inclouen els residents de França, Espanya i Portugal, que va patir un auge del 6% amb 420 individus més. Són el quart col·lectiu de població, amb 7.388 persones. Tot i aquest notori augment, hi ha una desacceleració, ja que el 2017 van créixer un 10,57% en comparació amb l’any anterior. L’any passat van arribar 140 francesos i 394 espanyols, un 4,4% i un 2,1% més respectivament, el que situa ambdues poblacions amb 3.339 i 19.131 persones. La població andorrana només va créixer un 1,2% amb 447 persones. Tot i ser la població autòctona amb 37.144 residents, des del 2015 no representa la majoria de població del país, ja que suposa el 48,8% del total. Els espanyols representen el 25%, els portuguesos el 12% i els francesos, el 4%.\nEstadística també ha fet un escrutini de l’edat de la població que viu a Andorra, que segueix la predisposició que pateixen la majoria de països desenvolupats: hi ha més gent gran i menys joves com a conseqüència de l’auge de l’esperança de vida i de la baixa natalitat. D’aquesta manera, les persones majors 64 anys van suposar el 13,6% de la població l’any passat. El 2010, eren el 10,6%. Per contra, els infants menors de 15 van passar a ser el 13,9% dels residents l’any passat, quan fa vuit anys eren el 16,4%.\nLa piràmide poblacional mostra com la majoria de la població es concentra entre els 35 i els 55 anys en ambdós sexes. Tot i això, hi ha més homes que dones: un 51,8% vers un 42,8%.\nEl 72,5% dels residents es troba en la franja d’edat laboral, que va dels 16 fins als 64 anys. D’altra banda, els residents amb nacionalitat estrangera en edat laboral representen el 40,4% de la seva població, en contraposició a la població de nacionalitat andorrana d’aquesta mateixa franja que representen el 32,2% de la seva població.


Diferència entre revisions de la pàgina «Batalla de Mogontiacum» - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDiferència entre revisions de la pàgina «Batalla de Mogontiacum»\nBatalla de Mogontiacum (modifica)\nRevisió del 09:33, 1 feb 2015\n633 bytes afegits , fa 5 anys\nRevisió del 09:10, 1 feb 2015 (modifica)\nRevisió del 09:33, 1 feb 2015 (modifica) (desfés)\nLes incursions franques sobre el Rin es van fer tan freqüents que els romans van començar a establir-los a les seves fronteres per tal de controlar-los. En [] [[Constantí]] va derrotar als francs que s'havien assentat a la desembocadura del Rin, traslladant-los a la propera regió de [[Toxandris|Toxandria]].\nA principis del [[segle V]] els [[vàndals]] havien abandonat Panònia, conjuntament amb els quads, i s'uniren als sueus i als [[alà|alans]] per a envair les [[Gàl·lies]]. A les primeres lluites de l'any [] morí el rei [[Godegisel]], pocs anys després els dos grups vàndals acabaren fusionats. Arribaren a [[Hispània]] el [] dC, on s'establiren com a federats.\nEl rei asding [[Wisumarh]] va combatre contra els [[got (germànics)|gots]] procedents de l'est comandats per [[Geberic]], que atacaren els seus territoris. Wisumarh morí en lluita contra els gots i les tribus de [[vàndals]] que no van voler sotmetre's als gots hagueren de passar a territori imperial, i s'establiren a Panònia, on també s'establiren els quads. A principis del [[segle V]] els vàndals havien abandonat Panònia, conjuntament amb els quads, i s'uniren als [[sueus]] i als [[alans]] per a envair les [[Gàl·lies]].\nLa batalla va ser guanyada pels [[vàndals]] i els [[alans]], i va aclarir el camí per la invasió de la Gal·lia. Arribaren a [[Hispània]] el [] dC, on els [[vàndals]] s'establiren com a federats.\n[[Categoria:Batalles del Regne franc]]\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/14795352»


Infantil B 31 maig\nCARDEDEU 2 – 1 INFANTIL B\nMolt bon partit el que va jugar el nostre Infantil B contra el Cardedeu, segon classificat de la nostra lliga i l’equip que per el meu paré el mes bon futbol fa en el nostre grup.\nNo era un partit qualsevol, ells es jugaven quedar entre els millors segons de totes les categories de segona divisió d’Infantils i si nosaltres érem capaços de guanyar, era el nostre Infantil A el que quedava per davant i per tant amb mes possibilitats de guanyar categoria.\nJa des de el principi, es va veure un Infantil b amb moltes ganes de fer un bon partit. Molta pressió a dalt, robant pilotes i tenint fins a quatre ocasions clares per avançar-se en el marcador, Capi, oriol van estar a punt de marcar però semblava que la pilota no volia entrar i l’àrbitre tampoc ens va ajudar massa, ja que un clar penal a l’Oriol, l’àrbitre va xiular la falta a fora de l’àrea. El resultat injust totalment al descans zero a zero, ja que les dues ocasions del Cardedeu van ser gràcies a dues errades nostres a l’hora de refusar la pilota.\nA la segona part el partit va seguir igual tot i que el Cardedeu, es va fer amb el centre del camp, cosa que encara no havia passat i van començar a arribar cada cop amb mes perill ala nostra àrea. Com a la primera part las ocasions arribaven per errors nostres i fruit d’un d’ells que no vam molt varem saber refusar la pilota lluny de la nostre àrea, li va quedar a la frontal al davanter d’ells que va xutar a porta i va fer impossible l’estirada del nostre porter Joel que fins aquells moments, havia fet parades de molt de mèrit ja que va entra quasi per l’esquadra\nResultat injust però el que era. Igual que a la primera part, jugada claríssima de penal a l’àrea del Cardedeu que un jugador va tocar la pilota amb el braç quan anava cap a gol i l’àrbitre que estava molt ben situat, no el va voler xiular.\nA la jugada següent, dos a zero i el partit llest, el gol de Capi ja a las acaballes del partit va resultar insuficient per treure un resultat positiu de la visita a Cardedeu.\nÚltim partit de lliga i els entrenadors, acabem amb molt bon gust de boca ja que tot i ser el primer any de futbol onze i després de dies millor i no tant bons, la classificació final vuitena posició, es per estar contents.\nFins l’any vinent que espero ens seguim veient\nInfantil B 25 maig\nINFANTIL B 2 – 1 PENYA BLANC BLAVA LA ROCA\nPartit molt igualat el d’aquesta setmana, on no hi va haver cap equip que fos molt superior a l’altre. Un partit on no hi va haver moltes ocasions de gol.\nVa començar el partit amb els dos equips jugant a veure que passava, qui era l’equip que prenia l’iniciativa, amb molta pilota al centre del camp i sense arribades a l’àrea contrària.\nEn una jugada aïllada, passada llarga a l’esquena del defensa de l’equip rival que no va saber refusar la pilota i en la lluita en Carlos es va quedar sol davant del porter i va fer pujar el primer gol del partit. Poca cosa més fins el descans.\nA la segona part, va ser la Penya el que va intentar jugar mes a camp contrari i van tenir un parell de jugades perilloses però sense rematada final. Fruit d’aquesta pressió, l’àrbitre, va xiular una falta a la frontal de la nostra àrea i en el llançament, molt ben tirar, va suposar l’empat.\nArran d’aquest gol, l’infantil nostre es va treure la son de las orelles i pocs minuts després, en una errada de tota la defensa de la Penya, la pilota va anar als peus de L’Oriol que des de el punt de penal va afusellar al porter rival que no va poder fer res per evitar el dos a un final.\nBon partit del nostre Infantil B, que igual que va passar a l’anada va guanyar a un dels equips de la part alta de la classificació.\nFins la propera jornada\nInfantil B 17 maig\nESCOLA FUTBOL SABADELL 5 – 2 INFANTIL B\nEl partit d’aquesta setmana, no era un partit qualsevol per el nostre rival, ja que en cas de guanyar el partit es proclamava campió de lliga. La nostra feina era dins de las nostres possibilitats aixafar-l’hi la festa.\nVa començar el partit, com era de preveure amb l’equip rival, apretant a dalt i intentant avançar-se en el marcador el més aviat possible. El nostre infantil, ben col·locat al terreny de joc no els hi deixava espais i en una contra molt ben acabada per en Sanjo, érem nosaltres els que ens varem avançar al marcador.\nElls seguien igual i fruit d’axó, va arribar l’empat en un xut des de dins de l’àrea creuat que el nostre porter Joel no va poder fer res per aturar. Pocs minuts després, una passada en profunditat cap al davanter de l’equip rival, l’àrbitre va xiular penal en la sortida del porter, que no va tocar pilota i si jugador. Penal clar i groga.\nEra el dos a un i ells ja tenien el que volien, anar per davant en el marcador.\nA partir d’aquí, l’àrbitre es va convertir en el protagonista del partit, ja que ens va anar perjudicant mica en mica. Primer en un penal igual de clar que el d’avanç, però al nostre davanter, no el va xiular i no només axó sinó que era la segona groga per el seu millor jugador. S’haguessin queda t amb deu jugadors i probablement, haguéssim anat al descans amb empata dos. Res més fins el descans\nLa segona part, va ser un gerro d’aigua freda per el nostre rival ja que només començar, una centrada des de la dreta la va rematar molt be amb el cap en Ben i va fer pujar l’empat. A partir d’aquí, l’àrbitre es va posar a xiular el que millora li anava al nostre rival, faltes d’un costat no eren per l’altre, el tercer gol, en un clar fora de joc, cada dos per tres estaven al terra simulant un lesió amb el permís de l’àrbitre i així fins que els nostres nois van veure que seria impossible treure un resultat positiu de la visita a Sabadell i inconscientment van abaixar els braços i d’aquesta manera van arribar els dos gols del rival que el que els feia campions de lliga.\nGran actitud dels nostres nois, que a falta de dues jornades, se’ls ha de felicitar per la temporada que ha fet. El primer any d’infantils, setena posició, que l’haurem de defensar fins el final i en molts moments molt bon joc.\nInfantil B 11 maig\nCAN RULL 1 – 3 INFANTIL B\nPartit igual que el da la setmana passada contra l’Escoles Pies, el Can Rull, es l’últim classificat de la nostra lliga. En principi partit fàcil.\nEls primers vint minuts, van ser un autèntic desastre. No existia davantera, mig del camp ni defensa.\nResultat en els primers vint minuts 1-0, no érem capaços de passar de mig camp i ells aprofitaven la nostra feblesa per crear perill a cada jugada.\nPassats aquest vint minuts, el canvi que va tenir l’equip va ser espectacular. L’equip que no passava del mig camp va passar a ser el rival i fruit d’aquesta pressió va arribar una centrada des de la dreta que va rematar de cap al davanter Ben i va fer l’empat a un. Així varem arribar al descans\nA la segona part, l’equip rival volia però no podia, i el nostre infantil sabia que tard o d’hora arribaria el gol que posaria per davant del marcador. Faltant vint minuts, el resultat no havia variat fins que L’Oriol va agafar la pilota des de fora de l’àrea i per damunt del porter va fer el segon gol del nostre equip. Pocs minuts desprès, el mateix Oriol, es va quedar sol a la frontal i després de controlar va fer el 3-1 definitiu. Els últims minuts, va ser el Can rull, el que va voler fer algun gol més i així entrar al partit. Va ser llavors quan el nostre porter Joel, va fer quatre parades de mèrit evitant aquesta possibilitat.\nEns acostem al final de la lliga, ens juguem la possibilitat de guanyar una posició davant equips de la part alta de la classificació, i com ha anat la temporada, seria de molt mèrit.\nInfantil B 3 maig\nINFANTIL B 10 – 0 ESCOLES PIES\nPartit sense gaire història el jugat el dissabte dia 3. On dins del terreny de joc només hi va haver un equip, el nostre Infantil\nEl partit va començar amb un equip intentant avançar-se al marcador i un altre intentant que no passi. Però la superioritat era tant, que els gols tard o d’hora caurien per el seu propi pes. 3 a 0 al descans.\nA la segona part, un gol només començar, va fer que el nois de l’equip rival baixessin els braços i el gols van anar queien un darrera l’altre, fins el 10-0 zero final.\nCal remarcar la bona predisposició dels nois del nostre infantil que es van presentar a la convocatòria. La convocatòria era de 15 nois i dos van avisar a última hora que no podien venir i un que no es va presentar sense avisar. Varem tenir de recórrer a un noi que no estava convocat per poder ser 13. Ja que sabíem que seria un partit a priori fàcil i la convocatòria va ser amb el nois que menys minuts han jugat, tres d’ells no van venir al patrit.\nInfantil B 27 abril\nInfantil B 12 abril\nInfantil B 6 abril\nInfantil B 29 març


El projecte CAR3D: innovació contra la Covid | CIM UPC\nEl projecte CAR3D, juntament amb altres quatre projectes catalans de lluita contra l’impacte de la pandèmia reben finançament de la Unió Europea. Al desembre, l’Institut Europeu d’Innovació i Tecnologia (EIT) va repartir 60 milions d’euros entre 207 projectes i dels que volen donar resposta a la pandèmia, n’hi ha cinc amb participació d’empreses o institucions catalanes. La comissària europea de Recerca, Mariya Gabriel, destacava que la innovació tindrà un paper clau en la lluita contra el coronavirus.\nEl projecte CAR3D és una iniciativa per dissenyar, desenvolupar i validar màscares i pantalles protectores fetes en 3D i altres sistemes de fabricació. El projecte està impulsat per l’hospital Sant Joan de Déu, el CIM UPC, BCN3D i la UB.\nArnau Valls, enginyer del departament d’innovació de l’hospital Sant Joan de Déu, explica que durant l’inici de la pandèmia van repartir més de 5.000 EPI a centres sanitaris i ara volen “utilitzar el coneixement adquirit per generar un equip de protecció més resistent i validat per a ús clínic”. També s’està articulant una plataforma per unir oferta i demanda i dotar “Europa d’una alternativa de producció local, coordinada i validada per quan les cadenes de subministrament es tornin a tallar o abans si es troben solucions disponibles i properes”. La plataforma no només ajudarà a mitigar la crisi sanitària sinó també el seu impacte econòmic i social, ja que pretén dinamitzar l’economia local.\nEls altres projectes amb finançament europeu són #SOMLALLET, que ha aconseguit salvar més de 10.000 litres de llet per fer-ne formatge, el Centre de control digital de la Covid de l’Hospital Clínic, que ha ajudat a reduir la taxa de mortalitat a l’hospital gràcies a la intel·ligència artificial o l’aplicació mòbil FutureMob, que proposa reptes de mobilitat per fomentar alternatives sostenibles.\nFont: "Innovation against Covid" a CAR3D Project


Booking.com: Hotels a Porto. Reserva el teu hotel!\nPortugal 26.941 establiments\nRegió de Norte 5.700 establiments\nPorto 2.551 establiments\nPorto: hem trobat 80 allotjaments\n3 raons per anar-hi: centre històric, passejar per la ciutat i vi\nConsulta els resultats de Porto\nThe Rex Hotel S'obrirà una altra finestra\nUnião de Freguesias do Centro, Porto – Mostra'l al mapa (Al centre) – A prop del metro\nAquest hotel està situat en una mansió històrica de la ciutat de Porto, a 5 minuts a peu de l'estació de metro i tren de Trindade.\nMolt bé 361 comentaris 8,1 S'obrirà una altra finestra\nHotel do Norte S'obrirà una altra finestra\nL'Hotel do Norte, un dels hotels més antics de Porto, ofereix internet Wi-Fi gratuïta i recepció oberta les 24 hores.\nForça bé 1.765 comentaris 7,6 S'obrirà una altra finestra\nHotel Mira D'Aire S'obrirà una altra finestra\nUnião de Freguesias do Centro, Porto – Mostra'l al mapa (Al centre)\nAquest hotel amb encant està situat al centre de Porto i ofereix una recepció oberta les 24 hores i WiFi gratuïta a totes les instal·lacions.\nForça bé 785 comentaris 7,5 S'obrirà una altra finestra S'obrirà una altra finestra\nHotel Malaposta S'obrirà una altra finestra\nL'Hotel Malaposta està situat a només 5 minuts a peu de l'estació de metro de Trindade i ofereix habitacions amb aire condicionat i bany privat.\nForça bé 528 comentaris 7,1 S'obrirà una altra finestra\nSanta Clara Porto S'obrirà una altra finestra\nPorto – Mostra'l al mapa (Al centre) – A prop del metro\nL'Hotel Santa Clara està situat al nucli antic de Porto i ofereix un allotjament contemporani a menys de 400 metres de la parada de metro i el mercat de Bolhão.\nForça bé 801 comentaris 7,1 S'obrirà una altra finestra S'obrirà una altra finestra\nFaria Guimares Porto Centro - Rooms & Cosy Apartments S'obrirà una altra finestra\nEl Faria Guimarães Porto - Centro ofereix un allotjament amb una bona relació qualitat-preu al centre de la ciutat de Porto.\nForça bé 521 comentaris 7,3 S'obrirà una altra finestra S'obrirà una altra finestra\nGrande Hotel de Paris S'obrirà una altra finestra\nEl Grande Hotel de Paris, d'estil Belle Époque, és l'hotel més antic de Porto i està situat a tan sols 400 m de l'estació de tren de São Bento.\nMolt bé 1.508 comentaris 8,0 S'obrirà una altra finestra\nPao de Acucar Hotel S'obrirà una altra finestra\nAquest hotel està situat al centre històric de Porto, a 100 metres de l'avinguda dos Aliados i de l'estació de metro. Ofereix interiors d'estil art déco, personal multilingüe i una terrassa espaiosa.\nMolt bé 4.442 comentaris 8,0 S'obrirà una altra finestra\nSeculo Hotel S'obrirà una altra finestra\nBonfim, Porto – Mostra'l al mapa (Al centre) – A prop del metro\nEl Século Hotel gaudeix d'una ubicació magnífica a la famosa Rua de Santa Catarina, a prop de la xarxa de transport públic, les zones comercials i el centre de Porto, que ha estat declarat Patrimoni...\nFabulós 1.582 comentaris 8,7 S'obrirà una altra finestra S'obrirà una altra finestra\nPorto Coliseum Hotel S'obrirà una altra finestra\nEl Porto Coliseum Hotel, que es va renovar recentment, està situat a l'edifici del teatre Coliseu do Porto i ofereix habitacions temàtiques modernes, un bar amb terrassa al terrat i WiFi gratuïta.\nFabulós 1.304 comentaris 8,6 S'obrirà una altra finestra\nHotel Quality Inn Porto S'obrirà una altra finestra\nForça bé 2.144 comentaris 7,9 S'obrirà una altra finestra\nVera Cruz Porto Downtown Hotel S'obrirà una altra finestra\nEl Vera Cruz Porto Hotel està situat a 50 metres de l'estació de metro d'Aliados, en ple centre històric de la ciutat de Porto.\nForça bé 2.778 comentaris 7,9 S'obrirà una altra finestra\nHotel Sao Jose S'obrirà una altra finestra\nAquest hotel està situat al cor del nucli antic de Porto, a 5 minuts a peu del mercat de Bolhao. Ofereix Wi-Fi gratuïta i una ubicació cèntrica al costat del carrer comercial Rua Santa Catarina.\nForça bé 2.705 comentaris 7,5 S'obrirà una altra finestra\nResidencial Caldeira S'obrirà una altra finestra\nEl Residencial Caldeira està situat al centre històric de Porto. Es troba en una casa d'estil romàntic del segle XIX i ofereix habitacions moblades de forma senzilla amb bany complet i TV.\nForça bé 460 comentaris 7,5 S'obrirà una altra finestra\nL'Hotel America està molt ben situat a la famosa Rua de Santa Catarina, a prop de botigues, transport públic i el centre de Porto, declarat Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO.\nForça bé 986 comentaris 7,5 S'obrirà una altra finestra S'obrirà una altra finestra\nHem trobat 80 establiments a Porto. llistat 1 – 15\nWiFi gratuïta inclosa 79\nNo classificat 45\nRecepció oberta les 24 hores 70\nMajestic Café 45\nTorre dos Clérigos 38\nRiu Duero 24\nBé: 7 o més 71\nAgradable: 6 o més 80\nSanto Ildefonso 68\nCentre de Porto (Baixa) 59\nUnião de Freguesias do Centro 56\nZona preferida dels clients 50\nAvenida Aliados 9\nRua de Santa Catarina 7\nLordelo do Ouro e Massarelos 1


Augmenten el nombre de persones sense feina a Algaida durant el gener | Essaig.cat - Tota la informació d'Algaida, Pina i Randa\nAugmenten el nombre de persones sense feina a Algaida durant el gener\nPosted on 18 febrer, 2019 by Es Saig\tDeixa un comentari\nSegons les dades publicades pel SEPE al mes de gener el nombre d’aturats ha pujat en 19 persones, de les quals 18 són dones i 1 és un home. Així el nombre total d’aturats és de 224 , dels quals 105 són homes i 119 dones.\nLes persones majors de 45 anys amb 117 aturats són el grup d’edat més afectat per l’atur , seguit dels que es troben entre 25 i 44 anys amb 92 aturats, el grup menys nombrós són els menors de 25 anys amb 15 aturats.\nPer sectors veiem que en el sector serveis és on major nombre d’aturats hi ha al municipi amb 184 persones, seguit de la construcció amb 21 aturats, la indústria amb 9 aturats, les persones sense ocupació anterior amb 8 aturats i per últim l’agricultura amb 2 aturats.\nPel que fa a les dades referides a les Illes Balears, el nombre d’aturats va minvar a les Balears al gener en 2.503 persones respecte del mateix mes de l’any passat, cosa que suposa un descens del 3,99% i situa la xifra d’aturats, el primer mes de l’any, en 60.216, segons dades del Ministeri de Treball. A Espanya la caiguda ha estat del 5,49%, fet que col·loca les Illes per davall la mitjana de reducció d’atur després de molts d’anys de registrar molts millors resultats que la majoria d’altres comunitats autònomes.\nSi es compara gener d’enguany amb desembre passat, la desocupació va créixer a les Illes un 0,56%, és a dir, 338 persones més sense treball.


Trail en el Seminari | Sense Límits Aventura\nHome » HISTORIES 2014 » Trail en el Seminari\nTrail en el Seminari\nEscrit Per senselimitsaventura.com en Nov 26, 2014\nJuan Pons Salvador, retor del Seminari Menor de Xàtiva i corredor de muntanya\nPassat diumenge va acabar la K25 Serra Calderona\nDorsal 381, temps en meta: 5 hores 12 minutsi 30 segons -a quasi 3 hores del primer de la K-25, Mario Llorens-; posició penúltim. Però això no és el que més li preocupava a Juan Pons Salvador, corredor de Gata de Gorgos i retor del Seminari Menor de Xàtiva. Com va dir el nostre senyor, Jesús, «Els últims -en este cas els penúltims- seran els primers».\nEl de Juan Pons és un cas atípic. És jove -32 anys- i des de fa 4 anys compagina les seues funcions de retor -primer com a vicari a Riba-Roja i ara al Seminari Menor de Xàtiva- amb la seua afició com a corredor d’asfalt i de muntanya: «No conec cap altre retor que faça també proves de Trail» ens reconeix a SenseLímitsAventura quan li preguntem per la particularitat de la seua dedicació. «La majoria de la gent amb qui em trobe a les carreres per muntanya no sap que sóc retor. I corrent no es nota per a res perquè em toca tirar de cames com a tots. No tinc cap tipus d’ajuda divina» reconeix amb un somriure.\n«La majoria de la gent amb qui em trobe a les carreres per muntanya no sap que sóc retor. I en la prova em toca tirar de cames com a tots. No tinc cap tipus d’ajuda divina»\nPenúltim, però molt content\nDiumenge passat va ser una constatació que tot i ser retor, Juan no conta amb una ajuda «especial». Va gaudir molt del K25 a Serra, però també li va tocar patir molt fins acabar quan apenes restaven un parell de corredors per darrere. «El K25 ha estat una molt bona experiència. Feia temps que volia vindre perquè m’inssitia molt Miguel Girón, de RutasRunning 2.0 i enguany tenia l’oportunitat».\n«És molt bonic, però és duríssim. Hi havia molt de nivell. Pujant el Sierro ja anava alenant i haguerem de baixar el ritme. Entrarem els penúltims i perquè crec que la parella que entrà a l’últim lloc s’havia fet mal a una cama que sinó ens hagueren passat també. Però la veritat és que no aspire a més. En acabar ens ferem una cervesa i el blanc i negre com tots. Eixe ambient és el que em mou».\n«El K25 és molt bonic, però és duríssim. Pujant el Sierro ja anava alenant i haguerem de baixar el ritme. Entrarem els penúltims i perquè crec que la parella que entra la ultima s’havia fet mal a una cama que sinó ens hagueren passat també, però la veritat és que no aspire a més»\nEls inicis amb el C.A. Ribapeu\nEixe ambient va ser el que li va fer a Juan començar a córrer ara ja fa uns anys quan estava de retor a Riba-Roja, molt vinculat al Centre Junior Grup Foc. «Vaig vore que córrer era una manera d’integrar-me entre la gent jove i que em veierem com un més. I això vaig fer» ens explica, al temps que reconeix que, al principi, podia sonar un poc extrany vore un retor corrent. «La gent es sorprenia de vorem de curt i corrent a les proves, i es tallaven un poc. Però després ja ho veien normal. Per exemple vaig fer la mitja marató amb l’equipació del club del poble -CA Ribapeu- i això em va integrar molt».\n«Vaig vore que córrer era una manera d’integrar-me entre la gent jove i de que em veierem com un mes. I això vaig fer. Al principi podia sonar extrany i la gent es sorprenia de vorem de curt i corrent a les proves, la gent es tallava un poc. Però després ja ho veien normal»\nPrimer l’asfalt i després arriba la muntanya. «La primera carrera per muntanya va ser a Chovar, Aigues de Chovar a març de 2012. Vaig pensar en fer-la perquè com que era dissabte de matí em quadrava bé d’horaris. Diumenge no podia córrer que tenia misa, clar. Després vaig fer el Trail de les Rodanes de Vilamarxant que em va anar molt bé -vaig fer 2 hores 49minuts-. I ahí ja em vaig enganxar».\nCompartir entrenaments i carreres li va ajudar en la seua estància a Riba-Roja perquè la gent li tinguera més confiança com a retor –«de fet acabaven per escoltar-me amb més atenció»-. El Trail també li ha permés a Juan per comprovar els valors possitius que es poden compartir a la muntanya amb persones ben diferents. «El Trail és un esport que uneix molt i et permet parlar i contactar amb persones que tenen pensaments i ideologies diferents, però que estan units en el patiment de les proves. A les carreres i al Trail hi ha molts valors que són molt bons: el companyerisme que hi ha entre tots els corredors, la convivència, el respecte… Jo he estat corrent amb persones que no xafen mai una esglèssia, però ens duem molt bé, ens hem tractat molt bé i de fet mantenim el contacte».\n«El Trail és un esport que uneix molt. Jo he estat corrent amb persones que no xafen mai una esglèssia, però ens duem molt bé i ens hem tractat molt bé i de fet mantenim el contacte».\nJuan Pons és un rector diferent, que tracta d’oferir una imatge diferent. «Tracte de donar una imatge de l’Esglèssia més moderna, més jove, més normal en definitiva». Una Esglèssia que sempre s’ha mostrat molt comprensiva amb la seua doble faceta. «Mai m’han dit res ni m’ha tocat demanar permís ni res de res. Com a molt quan esta a Riba-Roja alguna volta sí per a coordinar-me en els horaris, però poc més. A mi m’agrada oferir eixa imatge més moderna i de fet per exemple estic molt actiu al twitter».\nI molt actiu a les proves, a totes les que pot participar ara que té un horari més flexible. «Com que estic al col.legi El Claret, al Seminari Menor a Xàtiva, ara faig vida i horari de mestre. Tinc moltes reunions i molta feian, però estic més alliberat de mises el cap de setmana. I com que cada dos cap de setmana els xavals del seminari menor se’n van a casa, tinc temps per a anar a les proves».\nI en la motxilla i en les cames ja comença a acumular unes quantes: la mitja marató de muntanya de la Granadella, la de Llíber, la Pujada al Pico del Remedio a Chelva, o el Trail Nocturn de Camins de Cabres –«que feia honor al seu nom»-. Però cap tan dura com el K25. «ha estat la més llarga i la més brutal».\nLa següent serà X Mitja Marató de Muntanya de la Serra d’Oltà, a Calp pròxim 13 de desembre. Si Deu vol, clar.\nFotos: Juan Pons Salvador\nBenissa estrena títol autonòmic | SLA - […] alguns noms destacats com ara Eduardo Belda (Trivici), Llorenç Montserrat (CA Bèrnia Xaló) o Juan Pons Salvador (Grupo Espleològico Gatense) el…\nTeaser Gala II Premis Sense Límits Aventura Ene 13, 2017\nResultats del cap de setmana: BTT Oct 26, 2015


Màster de Música com a Art Interdisciplinària - Facultat de Geografia i Història - Universitat de Barcelona\nEl màster de Música com a Art Interdisciplinària es dirigeix a un ampli espectre destudiants de l'àmbit de les humanitats com historiadors, historiadors de l'art, antropòlegs, filòlegs, filòsofs, graduats en Belles Arts, titulats superiors en conservatoris i escoles superiors de música, estudiants de periodisme, comunicació audiovisual, sociologia de la cultura, pedagogia musical i didàctica de la música, que vulguin completar la formació acadèmica amb una aproximació sistemàtica i rigorosa al món de l'audiovisual, els mitjans de comunicació i la crítica musical.\nEl màster pretén que els tradicionals estudis d'història de la música, presentats com a principal aproximació al fet musical, deixin pas a aproximacions interdisciplinàries que versin sobre aspectes teòrics com la sociologia, lantropologia o el pensament, o professionals com la gestió empresarial, la producció, o la crítica, molt importants en el coneixement i l'aplicació professional de la música. El nou acostament, d'acord amb el Decret de Bolonya i l'estructura pròpia de l'EEES, s'obre a les disciplines afins i potencia el caràcter interdisciplinari per ajustar-se millor a la realitat del món actual.\nPer tant, el màster ofereix a l'estudiant una visió integral de la música, des del punt de vista de la creació o des del consum i l'empresa, a fi de facilitar la comprensió del fenomen i l'actuació professional en el camp musical. Es treballa sobre una visió transversal i interdisciplinària que situa el coneixement i el debat sobre la música a partir de vessants complementaris com ara la història, la sociologia del fet musical, l'anàlisi antropològica, la filosofia, la didàctica i els problemes de la professió musical desenvolupats en els complexos mons de la música de concert i de la música de participació tecnològica i de masses.\nEl màster prepara els estudiants per entrar en contacte amb les diverses professions relacionades amb la música, és a dir, la pràctica interpretativa, la gestió de programes, el periodisme escrit i radiotelevisiu, l'ensenyament de la música, etc. A més, facilita el desenvolupament d'estratègies acadèmiques encaminades a la recerca sobre temes musicals.\nCapacitat per aplicar els coneixements adquirits i per resoldre problemes en entorns nous o poc coneguts dins de contextos més amplis (o multidisciplinaris) relacionats amb l'àrea destudi.\nHabilitat per al desenvolupament de la creativitat artística aplicada.\nCapacitat d'iniciativa en els processos interdisciplinaris.\nCapacitat per treballar en equips de caràcter interdisciplinari.\nCapacitat per avaluar dels processos culturals en el procés creatiu i en l'activitat professional.\nCapacitat per emprar mètodes actualitzats d'altres disciplines humanístiques com a eines auxiliars.\nCapacitat per aplicar amb rigor diferents metodologies i eines d'anàlisis del fet sonor.\nConeixement dels mecanismes i procediments destinats a la creació d'espectacles multidisciplinaris.\nCapacitat per avaluar les dinàmiques creatives vinculades a la creació musical popular en totes les diverses manifestacions i particularitats i en la seva projecció social.\nComprensió dels processos de pensament relatius a la creació i difusió de la música, tant del passat com del present.\nCapacitat per elaborar informes crítics i emetre judicis valoratius dels productes artístics interdisciplinaris en mitjans de comunicació de masses.\nCapacitat per conèixer i avaluar la vinculació de la música i el món audiovisual, tant des del punt de vista teòric com pràctic.


La primera jornada sobre salut planetària alerta del efectes nega\nLa primera jornada sobre salut planetària alerta del efectes negatius del turisme massiu\nLa salut planetària requereix canviar els models socials i turístics. També a Andorra, que ha d'analitzar models amb millor gestió dels recursos. Són algunes de les conclusions de la primera conferència de la jornada sobre salut planetària que se celebra a Sant Julià de Lòria. També s'ha parlat dels orígens de la Covid-19 provocada pel canvi climàtic condicionat per l'home.\nEl model social actual i la preservació del medi ambient topen contínuament. El primer dia de conferències s'ha centrat en la necessitat urgent de canviar la situació i conscienciar la població. Per exemple, dels models turístics massius, que són insostenibles. En aquest sentit també s'inclou Andorra.\n"Hi hauria d'haver un pla de sostenibilitat a mitjà i llarg termini. Aquest model de vuit milions de turistes entrant i sortint probablement no és un model sostenible de futur."\nJosep Maria Piqué, director general del SAAS\nPiqué ha ressaltat que la pandèmia de la Covid-19 "no ha sorgit espontàniament", sinó que "segurament el canvi climàtic i tot el que estem fent amb el món ho ha condicionat". "Això ens ha fet obrir els ulls i entendre que estem començant a fer tard", ha afegit.\nCoincidint amb aquest punt de vista, però de forma més global, s'ha expressat l'investigador Fernando José Garcia, de la Universitat Carlos III. Afirma que a curt termini serà obligat renunciar al model de vida actual, sobretot en les zones més poblades. Alternatives com els vehicles elèctrics tampoc seran la solució.\n"La forma d'organització depèn molt del transport per automòbil. No té sentit mantenir la il·lusió que el cotxe elèctric ens permetrà continuar vivint com fins ara, perquè tampoc és sostenible."\nFernando José Garcia, investigador de la Universitat Carlos III\nAquest divendres es portarà a terme la segona i última jornada de la jornada sobre salut planetària.


Constructora al Vallès | Crol\nCom a constructora al Vallès realitzem obres i reformes amb un servei clau en mà\nA Crol fa 30 anys que aportem llum a tots els seus projectes constructius. Ja sigui una reforma parcial, una nova obertura comercial o un habitatge unifamiliar aïllat, si vol qualitat ajustada a les seves necessitats, confiï en la nostra constructora al Vallès.\nRealitzem projectes de construcció d'obra nova, rehabilitació i reformes integrals, així com ampliació d'habitatges i projectes d'interiorisme a Barcelona província, a Catalunya i, si el client ho sol•licita, a altres punts d'Espanya.\nTenim cura fins al més mínim detall de cada projecte, perquè en ells resideix la diferència, que ens ha permès consolidar-nos com constructora al Vallès de referència.\nUn tracte directe i personalitzat\nTreballem directament amb el client, coordinant els diferents gremis, amb l'assessorament i la gestió de tota la tramitació. D'aquesta manera, controlant totes les àrees de cada projecte, podem complir terminis i qualitats.\nJa sigui un canvi de cuina, una reforma de pisos a Barcelona o un projecte comercial nou, confiï en l'experiència, en la trajectòria i en la gestió de CROL. Truqui'ns o escrigui'ns i l'atendrem sense compromís.


UEC Tortosa – Esquí Muntanya » LA PICA D’ESTATS I LA PUNTA VERDAGUER LA PICA D’ESTATS I LA PUNTA VERDAGUER – UEC Tortosa – Esquí Muntanya\nLA PICA D’ESTATS I LA PUNTA VERDAGUER\n28 maig 2012 per David Pruñonosa\nApurant la temporada vaig a buscar on hi ha neu, i em decideixo a fer la Pica D’Estats, per frança.Deixo el cotxe al pk de L’Artigue, 1.150 mts, i emprenc la pujada pel bell mig del bosc, la neu esta molt alta i emcalço els esquis a 2.150 mts, despres de 4 hores i mtija arribo al refugi de Pinet, a 2.240 mts.\nA l’endemà, surto a les 7:15 hores, del refu i com tots els que van ho fan a peu, em tinc que buscar la vida per les congestes de neu, fins arribar als 2.450 mts, on la neu ja es continua.\nEl mati es as solejat i el vent bufa una mica a primera hora, seguint les traces del que van a peu em vaig orientant i en 5 hores arribo al coll, a 3.105 mts, on divideix a la esquerra la Pica 3.143, el sostre de Catalunya i a la dreta la Punta Verdaguer de 3.131 mts, que la pujo desprès.\nDesprès de la fotos obligatòries, empren la baixada, amb neu primavera lo que fa que sigui molt tranquil·la i sense ensurts, al cap de dues hores, parant a meitat de la baixada, per gaudir del dia arribo al refu, amb pluja, pedregada i llamps.\nEm quedo un altre dia al refu i al dia següent, xino xano empren la baixada fins al cotxe, 2:45 hores.\nBona sortida per acabar la temporada.


NOUS COL�LEGIATS / PRECOL�LEGIATS Els nous titulats, que porten menys d'un any en possessi� del t�tol, podreu col�legiar-vos al COETTC de forma gratu�ta el primer any. Per aix� haureu d'omplir una sol�licitud on consti que la vostra col�legiaci� m�nima es per a dos anys. Tanmateix, els alumnes matriculats en l'�ltim curs d'enginyeria t�cnica de Telecomunicaci�, us podreu precol�legiar de forma gratu�ta el primer any.\nSol�licitar precol�legiaci� (per menys de 3 euros l�any)\nSol�licitar nova col�legiaci� (per menys de 3 euros l�any)\nCOM COL�LEGIAR-SE Si ets Enginyer T�cnic de Telecomunicaci� pots obtenir tots els avantatges i el recol�ament que suposa pert�nyer al Col�legi Oficial d'Enginyers T�cnics de Telecomunicacions: Document per a sol�licitar col�legiar-se\nPots enviar-nos la teva sol�licitud ara mateix. Simplement fes "clic" sobre l'adre�a de correu indicada a sota i posa la teva adre�a de correu postal. En uns dies rebr�s a casa teva els formularis i la informaci� necess�ria per a col�legiar-te: Adre�a on enviar la petici� de documentaci�\nTanmateix, pots sol�licitar informaci� al respecte tot trucant al tel�fon 93 434 20 70 de dilluns a dijous, de 9h a 14h, i de 16h a 18h, i els divendres, de 9h a 15h. Estem a Via Laietana n�39, 3a planta, 08003 de Barcelona.


El desconfinament i el virus creen les seves pròpies geografies, el govern ha de tenir la capacitat de donar respostes puntuals a casos específics\ndiumenge, 17 de maig 2020 - 09:00h\nEl COVID-19 i els plans de desconfinament han posat el debat territorial d’actualitat.\nL’administració sanitària preveu una escala territorial té el següent esquema; Àrea Bàsica de Salut, que seria la seva estructura més propera, el Sector Sanitari que engloba diferents Àrees Bàsiques de Salut, i per acabar les Regions Sanitàries que agruparies diferents Sectors Sanitaris. En Resum, pel servei sanitari, els municipis són les Àrees Bàsiques, les comarques són els Sectors Sanitaris, i les Vegueries són les Regions Sanitàries.\n"Hakima, llibertat no rima amb dogma ni falta que fa" "COVID-19 i canvi climàtic, dues crisis aliades?"


Lectura en Veu Alta\nLA INSCRIPCIÓ AL CERTAMEN EN CONFINAMENT HA FINALITZAT\nESTEM TREBALLANT PER TENIR TOTS ELS VÍDEOS DISPONIBLES AL NOSTRE CANAL DE YOUTUBE\nEsteu inscrits al XVI Certamen de lectura en veu alta? Podeu seguir-hi participant.\nDescobriu en què consisteix el repte que us plantegem!\nHi poden participar els centres educatius inscrits al XVI Certamen de lectura en veu alta.\nCada centre educatiu podrà enviar un màxim de 5 vídeos per categoria (la categoria Tropa de Corsaris passa a ser individual i s’accepten un màxim de 5 vídeos).\nEls centres educatius que desitgin participar-hi han de fer una reinscripció en les categories que vulguin i demanar que l’alumnat els faci arribar un vídeo llegint en veu alta.\nQuè s’ha de llegir? Quin nom té l’arxiu? Quant ha de durar? Llegeix com ha de ser el vídeo i com l’has d’enviar! Si els vídeos no acompleixen les instruccions no els podrem penjar al Youtube.\nEls vídeos selecionats pel centre educatiu es penjaran al Canal de Youtube de lectura en veu alta. Tothom pot compartir el seu vídeo amb amics i amigues, amb familiars, o a les xarxes socials amb l’etiqueta #acasallegimenveualta\nGràcies a la col·laboració de La Galera i de Text (segells del Grup Enciclopèdia), entre tots els centres educatius participants sortejarem 10 lots de llibres per al centre, que farem arribar quan s’acabi el confinament. També us enviarem un diploma digital per fer arribar a l’alumnat participant.\nInscripció i aprovació de les condicions legals\nEls vídeos que no acompleixin les característiques tècniques, nom d’arxiu, informació sol·licitada i aprovació de les condicions legals no seran acceptats i, per tant, no es publicaran ni participaran en el sorteig.


Una entitat africana de Salt dóna 300 € per a berenars saludables - Empordà\nUna entitat africana de Salt dóna 300 € per a berenars saludables\nL'acció de l'Associació Oudiodial potencia l'activitat «Juguem?» que serveix per educar en valors per a la vida\nL'associació Oudiodial de Salt ha fet, recentment, un donatiu per repartir berenars saludables a l'activitat de «Juguem?» als patis i a les places de l'Ajuntament de Salt, valorat en 300 euros.\nL'activitat de Patis oberts i jocs a les places a Salt ja fa molts anys que es porta a terme; però des de l'any 2013 aquesta activitat es troba sota el paraigua del projecte «Juguem?», i és una activitat que s'ofereix de manera ininterrompuda de dilluns a dissabte durant tot l'any.\nEn aquest espai s'aprofiten les dinàmiques i el joc per educar en valors per a la vida, com són l'autoconeixement, l'empatia, les relacions interpersonals o el pensament crític.\nDes d'aquest mateix any cada dissabte s'ofereix a la mainada que assisteix a les activitats un esmorzar o berenar saludable per incidir en la població sobre l'alimentació saludable. Aquest donatiu sovint ha estat subvencionat per un organisme de l'Administració pública; però en els últims anys han estat les entitats del municipi qui també han col·laborat en el finançament, com ha estat el cas de l'Agrupament escolta o en aquesta ocasió l'Associació Oudiodial.\nL'associació està formada per persones d'ètnia diola o parlant diola de Casamance (Senegal), de Gàmbia i de Guinea Bissau, que viuen a Catalunya. Es va crear l'any 2001 a Mataró i té 8 seus o seccions (Girona-Salt, Mataró, Martorell, Granollers, Sant Celoni, Vic, Rubí i Calella)- Objectius:Treball per la solidaritat, la cooperació i sobretot la divulgació de la cultura diola. Promoció de les tradicions diola a la població i en especial als joves de la diàspora.Treball per la cohesió social i la convivència a través de la cultura i l'intercanvi cultural entre cultures diferents. Activitats:l'associació organitza anualment una jornada cultural, celebra el fi d'any i participa en tots els actes comunitaris de Salt, com el Carnestoltes, Sant Jordi, la Festa Major i des de 2011 la cavalcada del rei negre.El seu treball consisteix a construir el teixit social, la cohesió, la convivència i la integració. Amb la voluntat de treballar i participar en les dinàmiques associatives de Salt, l'associació Oudiodial s'ha agermanat amb la colla castellera dels Marrecs de Salt, és membre de la Comissió de Festes i de la Coordinador d'associacions culturals de Salt. L'associació ha estat guanyadora del premi Ateneus 2010. Es va constituir el 2003 i està registrada des de 2007. Actualment té més d'un centenar d'associats entre adults i mainada, i amb aquesta contribució ha volgut corresponsabilitzar-se en l'educació de la infància del municipi.


RAPSÒDIA: Stoner (4): Què és la universitat?\nStoner (4): Què és la universitat?\nUn dels fragments més comentats de la novel·la de John Williams és el d'una conversa que manté Stoner amb dos professors companys seus d'universitat, pràcticament el més proper a uns amics que tindrà el nostre protagonista. Es troben els divendres a la tarda en una cerveseria del centre de Colúmbia.\nEn una d'aquestes xerrades un d'ells, en Dave Masters, fa una punyent observació sobre què hi fan ells a la universitat:\n"I vet aquí com la providència, la societat o la sort, digueu-li com vulgueu, ens ha creat aquest antre perquè ens puguem protegir de la tempesta. És per a persones com nosaltres que existeix la universitat, per als desposseïts del món; no pas per als estudiants, ni per a la recerca desinteressada del coneixement, ni per cap de les raons que normalment s'esgrimeixen. Nosaltres proporcionem les raons i permetem que persones normals i corrents hi tinguin accés, aquelles que encaixaran en el món; però només és una capa protectora. Com l'Església a l'edat mitjana, a qui els seglars i fins i tot Déu li importaven un rave, nosaltres també subsistim a còpia d'enganys.\nEn Finch, admirat, feia que no amb el cap.\n-Déu n'hi do si ens fas quedar malament, Dave.\n- Potser sí - va dir en Masters-. Però per més dolents que siguem, som millors que els que hi ha a fora, al fang, els pobres malparits del món. No fem mal, diem el que ens ve de gust i ens paguen per dir-ho; i això és un triomf de la virtut natural, i si no ho és li falta ben poc, punyeta.\n... durant uns anys, molt de tant en tant, l'Stoner recordava el que en Masters havia dit; i tot i que no li oferia la visió de la universitat amb la qual ell s'havia compromès, si que li revelava detalls de la seva relació amb aquells dos homes, i li ajudava a fer-se una idea de l'amargor corrosiva i salvatge de la joventut."


Hotel Sonnenberg Hinterzarten Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAm Kesslerberg 9, Am Kesslerberg, Hinterzarten, Alemanya, 79856 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Sonnenberg\nDissenyat tant per oci com per negoci, Hotel Sonnenberg està situat idealment a Hinterzarten; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nL'ambient de Hotel Sonnenberg es reflexa en cada habitació. calefacció, servei de despertador, escriptori, mini bar, balcó/terrassa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Sauna, camp de golf (a 3 km), piscina coberta, esquí, massatge de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Hotel Sonnenberg la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Hinterzarten.


Primera setmana dels més petits al continent Americà\nEn aquesta entrada al blog volem mostrar la primera setmana de casal dels nostres petits. Endinsats al continent americà, i després de trobar la maleta dels nostres avis viatgers, ens vam transformar en vaquers.\nPrimer de tot havíem de fer el nostre barret! Mireu quin goig que fem!\nEl segon pas era fer una super carrera de cavalls. És una de les activitats que més hem gaudit!!\nI després d'escoltar el conte del Cowboy i els núvols, vam cantar una cançó amb la Mari Carmen tocant la guitarra. Però, els cowboys no només canten, també els hi agrada ballar country. I mireu que bé que ho fem:\nEl dijous vam anar d'excursió a Les Deus Aventura, va ser un dia ple d'emocions. Vam explorar grutes amb ratpenats, vam fer esports d'aventura i finalment ens va atrapar una tempesta!!\nI com ja sabeu els jocs d'aigua i la piscina ens encanten!\nAquesta setmana estem viatjant per Àsia i vivint més aventures!!\nUnknown 4 de juliol de 2018 a les 13:04\nUnknown 4 de juliol de 2018 a les 13:35


Fira Mediterrània durà a terme 30 accions estratègiques a 15 països i regions durant el 2016 - SIESTV\n30 juny 2016 Fira Mediterrània durà a terme 30 accions estratègiques a 15 països i regions durant el 2016\nLa Fira té previst engegar durant aquest any projectes amb el Marroc i la Bretanya francesa\nPosted at 06:48h in Cultura, Escenaris by siestv\nRedacció.- El Pla d’Acció Estatal i Internacional de Fira Mediterrània per a aquest 2016 pretén ampliar horitzons afegint nous camps d’acció i renovando els principals acords d’edicions anteriors. En aquest sentit està previst dur a terme al voltant de 30 accions estratègiques a 15 països i regions d’Europa. El Pla es basa en accions d’intercanvi (artístic, professional i/o comunicatiu) i coproduccions i té com a principals objectius potenciar els fluxos de treball professionals i dotar de nous canals d’exhibició al teixit creatiu català. Entre totes les accions destaca la conclusió del projecte “Fòrum euroregional patrimoni i creació”, aprovat per l’Euroregió Pirineus Mediterrània i en el qual quatre agents de l’eix occità/català/balear, inclosa la Fira, han treballat junts durant dos anys per eixamplar l’espai comú social, cultural i lingüístic. El moment àlgid d’aquests dos anys de treball conjunt tindrà lloc aquest cap de setmana (de l’1 al 3 de juliol) amb la celebració del Fòrum a la població francesa de Castelnaudary (al departament de l’Aude, dins l’espai de l’Euroregió). El Pla d’Acció Estatal i Internacional es completa amb la consolidació dels principals acords de treball dels darrers anys, amb països/regions com ara Alemanya, Itàlia, Algèria, França, Bulgària, Portugal, el País Valencià, les Illes Balears, el País Basc, l’Aragó i Castella i Lleó així com l’obertura de nous projectes amb el Marroc i la Bretanya Francesa, entre d’altres El Fòrum euroregional\nEl Fòrum “Patrimoni i creació” que se celebrarà aquest cap de setmana s’articularà al voltant de grans eixos temàtics que cobreixen el conjunt del camp cultural occitanocatalà (patrimoni cultural immaterial, músiques actuals, teatre, creació digital, audiovisual i literatura, entre d’altres). Aquestes temàtiques es tractaran en cicles de conferències, taules rodones i tallers dirigits per professionals de cada sector. Les activitats més destacades estaran integrades al Total Festum de la regió Llenguadoc Rosselló Migdia Pirineus, una programació pluridisciplinària de concerts, representacions teatrals, projeccions, espectacles de carrer, etc. La jornada inaugural anirà a càrrec de The New Catalan Ensemble, espectacle estrenat l’any passat a Manresa. Fira Mediterrània hi participarà activament durant la jornada de dissabte 2 de juliol, moderant la taula rodona “Creació i recreació musical: tradició, recerca i contemporaneïtat” i intervenint a la taula rodona “Músiques actuals i identitats”.Els socis de Fira Mediterrània en aquest projecte són el CIRDÒC-Mediatèca occitana (Centre regional de desenvolupament de l’occità), que s’encarrega de la salvaguarda, l’estudi i la promoció de la cultura occitana i el seu patrimoni i que n’ha estat el líder. I Sa Xerxa, que promou el teatre per a infants i joves arreu de les Illes Balears, i que també coincideix amb Fira Mediterrània com a soci de Cofae (la Coordinadora de Ferias de Artes Escénicas del Estado español).\nEl projecte del Fòrum es basa en una col·laboració entre diversos actors culturals de les regions del Llenguadoc Rosselló Migdia Pirineus, Catalunya i les illes Balears, gràcies al desig recíproc de descobrir i desenvolupar la cultura pròpia i la dels altres, així com també de la seva llengua (ja que l’occità i el català són la base d’una herència compartida i d’una identitat comuna per a tots els habitants d’aquest espai). El projecte es va engegar fa dos anys, amb accions i camps d’experiències complementaris i que ja s’ha concretat en intercanvis professionals i artístics. L’objectiu de cara el futur és encetar noves estructures, engegar un mercat de la creació, arribar a nous públics i consolidar els intercanvis i la difusió cultural en occità i català a escala europea.\nNous acords internacionals i renovació de convenis\nAltres projectes engegats enguany són els de Visa for Music, el punt de trobada de la indústria musical d’Àfrica i Orient Mitjà, amb qui s’ha acordat la programació d’un grup musical català i un grup musical marroquí respectivament, i l’SpectacleVivant en Bretagne / Bretagne’sWorld Sounds (Bretanya francesa), amb qui es faran intercanvis artístics i professionals.\nEl pla també inclou la continuïtat de diferents acords engegats anteriorment, com el de la Foundation Royaumont (França), institució de gran prestigi en l’àmbit de la producció cultural, i gràcies al qual es manté un programa de residència de creació artística fins l’any vinent amb Juan Gómez Chicuelo.\nTambé es renova l’acord amb l’Internationale Kulturbörse Freiburg (Alemanya), una de les fires d’arts escèniques més importants d’Alemanya; la Fira Medimex – Music Innovation Expo, el mercat més important d’Itàlia; amb OuTonalidades (Portugal), el circuit portuguès de música en directe que es desenvolupa durant la tardor; amb WithoutBorders(Bulgària), el fòrum internacional d’art i músiques del món; amb Womex, la fira de músiques del món més important d’Europa, amb més de 2.200 professionals; amb Babel Med Músic (Marsella, França), el mercat especialitzat en músiques del món més important de França i un dels més rellevants a nivell mundial en aquest àmbit, i amb l’Agence Algérienne pour le Rayonnement Culturel (AARC).\nA nivell estatal també s’han renovat els acords amb el Govern Basc / Instituto Vasco Etxepare;el Govern de les Illes Balears; Trovam, l’únic mercat de música al País Valencià; el Festival Folk Segovia (Castella i Lleó); la Feria Internacional de Teatro y Danza de Huesca (Aragó) i l’Ajuntament de Saragossa.\ncirc, dansa, Fira Mediterrània, manresa, teatre


Sentint indesitjable | CAT.Superenlightme.com\nLlúcia Miró, 15 Octubre 2017\nUna sensació de ser digne de ser estimat és l'actitud que un no és ara, mai ha estat i mai serà digne de ser estimat a qualsevol membre de la mateixa o diferent sexe. Aquesta sensació pot ser un càncer de la personalitat, un melanoma mental i una malaltia maligna de l'esperit. Aquestes malalties poden ser fatals si se'ls permet romandre sense diagnosticar i sense tractar, ja que normalment són. Una sensació de ser digne de ser estimat és una faceta de automenyspreu. Sense amor, o fins i tot l'esperança d'amor, la vida no és digna de ser viscuda.\nNo naixem sentir digne de ser estimat. Comencem sentir ni més ni menys amable que qualsevol altra persona. Llavors passa una cosa per treure el nostre dret de naixement, el nostre dret a estimar i ser estimat com un membre més de la raça humana.\nJúlia, Recordo primerenca\n"Jo tenia uns cinc anys. Sempre he intentat ser una bona noia, però sempre estava sent castigada per alguna cosa. Recordo que una nit la meva mare sostenia el meu germà petit a la falda. Volia asseure a la falda també. Ella va dir: 'Vés. No veus que estic sostenint el nadó! ' Jo havia fet alguna cosa malament una altra vegada, però no sabia què. "\nÉs evident ara a Julia que el que va fer "malament" era ser dona nascuda i voler l'amor de la seva mare. A partir d'aquest incident i molts altres, Julia va saber que els mascles com Bobby són amables; les dones com ella no ho són. La qüestió que es planteja a la consciència per primera vegada: "Si la meva mare no vol o no pot estimar-me, qui ho farà?" La resposta a aquesta pregunta inevitable és retòrica: "Ningú"\nAquest fenomen es diu "rebuig" al comerç de la teràpia, però una etiqueta més apropiada des del punt de vista del nen seria el nen sent que la seva validesa com a persona per dret propi s'ha fet miques "aniquilació."; que a més pot deixar d'existir. Ja que ella no sap realment com deixar de contribuir a la seva pròpia desesperació, tot el problema és insoluble. Aquests "sentiments" es converteixen en les actituds que Julia porta amb ella en l'edat adulta, i aquestes actituds errònies predisposen a comportar-se de maneres que no siguin apropiats per a la situació realitat. En certes circumstàncies, aquestes actituds van a passar a primer pla, van a "expulsar", i impulsar el seu dir i fer coses que seran inapropiada i contraproduent. Ells no tenen cap sentit a la seva parella. Ella va a pensar, sentir i comportar-se com si aquestes actituds eren racionals i vàlids. Ella no va a qüestionar fins i tot després de diverses reconstruccions del mateix escenari. Ella no va a aprendre de les seves experiències negatives, infeliç. De fet, cada desastre confirmarà que té raó: ella no és digne de ser estimat. En el moment en que creix, Julia té un munt d'actituds inapropiades, contraproduent.\nNo només Julia té l'actitud que és digne de ser estimat, però per empitjorar les coses, ella està convençuda que no hi ha una cura per la seva condició. Ella està condemnat, atrapat, més enllà de la salvació. El seu estat és terminal. Aquest aspecte és un conjunt per a la desesperació, la depressió i l'ansietat. L'aspecte més maligne d'aquesta constel·lació de sentiments i actituds és la ira de Julia a si mateixa. Ella no culpa a la seva mare per "rebuig" a ella. Com totes les filles, la seva mare és "perfecta" en els seus ulls. El rebuig es deu, per tant, ser culpa seva!\nCom adult, Julia continua operant fora d'aquestes actituds de la seva infància. Ella és deficient d'alguna manera desconeguda, i ella està enfadada amb si mateixa per "fent-se" tan poc digne de ser estimat. Ella és un presoner. La seva convicció subjacent que és digne de ser estimat el predisposa a comportar-se de manera que contraresten de manera productiva i auto-destructiva confirmar la "veritat" de la seva convicció. En altres paraules, si ella sent estimat que farà que altres "falta d'amor" a ella. Ella treballa en ella fins que té èxit si no.\nUn secret per a un feliç matrimoni\nExemple de gestió de ràbia\nAutocura: essencial després de labús narcisista (2)\nCom crear una relació amorosa\nLes clíniques de trastorns de lestat dànim redueixen les taxes de readmissió hospitalària\nIgual que la kriptonita al superman: en honor del dia de la salut mental mundial\nÉs la ira del passat arruïnant el teu matrimoni?\nPresa de decisions: com fer les eleccions correctes\nEl narcisista i el bitllet dexcés de velocitat\nPares i la mare-filla dinàmica: 3 rols comuns\nVaig ser còmplice en el meu propi abús narcisista


Diu una anècdota, mai prou confirmada, que en els moments més durs de la Segona Guerra Mundial quan Stalin estava dictant les seves ordres de batalla als seus subalterns, se li va dir que potser convindria consultar amb el Papa. El dictador soviètic va contestar: "i, quantes divisions blindades té el Papa?"\nEl raciocini de la pregunta s'ha usat en la teoria i pràctica de les relacions internacionals consistentment per illustrar una visió de l'escola realista, de connivència amb clàssiques interpretacions com les de Tucídides i von Clausewitz. La reflexió russa freqüentment s'ha adduït per interpretar el nivell real de la influència de la Unió Europea en l'escena internacional des de mitjans del passat segle.\nMai ha estat fàcil explicar el naixement i supervivència de l'invent de Monnet i Schuman mitjançant una variant del realisme. Un dels clixés sobre l'ànima de l'EU és com un exemple de posseir un "poder tou", segons els arguments fundacionals de Joseph Nye.\nConcorda amb el naixement d'una entitat de la que els inicials dirigents eren majoritàriament democristians, que basaven la seva lògica en la reconciliació i que van propulsar un nou ens basat en una insòlita "declaració d'interdependència". Mentre el gruix de la història de les relacions internacionals traspuava el fenomen de la guerra, la UE tossudament justificava la seva existència sobre l'estratègia de la pau.\nCiutadans aliens a Europa intentaven contestar la pregunta sobre el motiu de la fundació de l'EU amb respostes peregrines com la competència amb els Estats Units, la millora de l'economia europea, i el reforç del capitalisme. Rarament s'alludia a l'objectiu de convertir la guerra en "impensable, i materialment impossible".\nDes de llavors no ha estat fàcil entendre la UE, perquè per fer-ho, "un ha de ser francès o molt intelligent" com una vegada va dir Madeleine Albright. Encertadament va descriure la UE com una cosa summament complexa, sobretot si s'insisteix en veure-la amb les lents del "poder dur".\nEl curiós és que la seva supervivència resulta un enigma des de més de 70 anys, en una ja llarga existència sembrada al costat de experiències tan impactants com la Guerra del Vietnam, el final de la Guerra Freda, la desaparició de la Unió Soviètica, i ara el qüestionament dels fonaments dels Estats Units.\nTot i fites tan impressionants com l'adopció de l'euro, la millora notòria del nivell de vida dels europeus, la seva comparativament superior longevitat, la sensació agradable de poder viatjar i residir en tot el territori de la UE, se sent interiorment certa incomoditat i es dubta de la seva supervivència.\nL'explosió produïda pel Brexit, tot just suavitzats els efectes de la crisi econòmica del 2008, mentre reneixen alguns dels mals del passat (nacionalisme, autoritarisme, racisme), i el territori comunitari es veu assetjat per la immigració descontrolada, no ha ajudat a suavitzar els temors. Dins i fora són insistents les prediccions de la seva desaparició. I els especialistes es pregunten per què, mentre nombroses veus es mostren en desacord amb aquestes prediccions pessimistes.\nA aquest sector pertany Anu Bradford, professora de dret de la Universitat de Columbia de Nova York, autora d'un llibre que ha estat qualificat com el més impactant de la dècada. El seu títol és L'efecte Brussel·les (Oxford University), reproduït insistentment com un terme que està destinat a entronitzar en el vocabulari permanent de la UE. La tesi central és que la UE, malgrat la seva manca de "poder dur", ha aconseguit no només la seva supervivència, sinó una posició de preeminència en el teatre mundial.\nPerò aquesta naturalesa d'agent global no prové dels mètodes tradicionals d'imposició dels seus interessos, sinó simplement mitjançant l'arma d'una cosa tan senzilla com el dret, desenvolupat en el disseny d'un entramat de normes en l'escenari intern de la indústria, els negocis, el medi ambient, l'agricultura, i la protecció davant el canvi climàtic. Però aquestes normes no són imposades sobre els territoris externs, a la manera imperialista, sinó que, insòlitament, són auto-adoptades pels propis negocis externs, voluntàriament.\nCom s'aconsegueix això, sense la imposició del poder de la UE? La resposta de Bradford és molt senzilla: els actors externs, als Estats Units, Amèrica Llatina, Àsia, sospesen entre el cost d'afegir els estàndards de les regulacions de l'UE o perdre tal mercat tan substanciós. Dubten davant veure obligats a adoptar les normes comunitàries o fins i tot ser les seves mercaderies rebutjades, un cop iniciat el procés d'ingrés al gegantí mercat únic de la UE.\nSàviament opten per fer la inversió necessària i collocar l’sticker blau amb les dotze estrelles daurades de l'EU com a garantia, regal de cortesia de la "papisa" Ursula Von der Leyen, presidenta de la Comissió Europea. La UE no obliga a ningú: és l'elecció dels interessos econòmics exteriors.\n• Com va arribar Trump tan lluny?\n• El problema no és Trump


Què hi ha en el head? Metadades en HTML - Aprendre desenvolupament web | MDN\nQuè és la capçalera d'HTML?\nAfegir un títol\nAfegir icones personalitzades al teu lloc web\nEstablir l'idioma principal del document\nEl head (en-US) és la part d'un document HTML que no es mostra en el navegador web quan es carrega la pàgina. Conté informació com el <title> (en-US) de la pàgina, els enllaços a CSS (si voleu aplicar estil al vostre contingut HTML amb CSS), enllaços a favicones personalitzades, i altres metadades (dades sobre l'HTML, com qui l’ha escrit, i les paraules clau importants que descriuen el document). En aquest article exposarem tot això i molt més, per a donar-vos una bona base per a treballar amb el marcatge.\nFamiliaritat amb HTML, respecte dels continguts a Inici en HTML.\nAprendre sobre la capçalera HTML, quin propòsit té, quins elements importants pot contenir, i quin efecte que poden tenir en el document HTML.\nFem un cop d’ull a aquest document HTML senzill que ja hem vist en l’article anterior:\nLa capçalera d'un document HTML és el contingut de l'element <head>. A diferència dels continguts de l'element <body>, que es mostren a la pàgina quan es carrega en un navegador, el contingut de la capçalera no es mostra a la pàgina. La funció de la capçalera, en canvi, és contenir metadades (en-US) sobre el document. En l'exemple anterior, la capçalera és més aviat curta:\nEn pàgines més extenses, però, la capçalera pot arribar a estar força plena d'elements. Ves a alguns dels teus llocs web favorits i utilitza les eines del desenvolupador per revisar-ne el contingut de les capçaleres. El nostre objectiu aquí no és mostrar com utilitzar tot el que possiblement es pot posar a la capçalera, sinó ensenyar-te com fer servir els elements principals que hi inclouràs, i que t’hi familiaritzis. Comencem.\nJa hem vist l'element <title> (en-US) en acció: es pot emprar per a afegir un títol al document. Però aquest element es podria confondre amb <h1> (en-US), que s'utilitza per a afegir un títol d’encapçalament de nivell superior en el contingut del cos (body) del teu document. Això també es coneix de vegades com el títol de la pàgina. Però són coses diferents!\nL'element <h1> (en-US) apareix a la pàgina quan el navegador la carrega. En general, n’hi ha d’haver un per pàgina, per a marcar el títol del contingut de la pàgina (el títol de la història, o el titular de la notícia, o el que escaigui).\nL'element <title> (en-US) és una metadada que representa el títol del document HTML en general (no del contingut del document).\nAprenentatge actiu: Anàlisi d’un exemple senzill\nPer començar aquest aprenentatge actiu, et proposem d’anar al nostre repositori de GitHub i que et descarreguis una còpia de la nostra pàgina title-example.html. Pots fer-ho de diverses maneres:\nCopia i enganxa el codi de la pàgina en un arxiu de text nou de l'editor de codi, i a continuació, guarda’l en un lloc adequat.\nPrem el botó «Raw» de la pàgina, selecciona File > Save Page As... del menú del teu navegador, i a continuació escull un lloc per a guardar l'arxiu.\nAra obre l'arxiu al teu navegador. Hauries de veure alguna cosa com això:\nAra, hauries de tenir clar on apareix el contingut de l’element <h1> i on apareix el contingut de <title>!\nTambé pots provar d’obrir el codi en el teu editor de codi, editar-ne els continguts, i a continuació actualitzar la pàgina en el teu navegador. Juga-hi una mica.\nEl contingut de l'element <title> també s'utilitza per a altres coses. Per exemple, quan poses a la pàgina un marcador de pàgina (Bookmarks > Bookmark This Page, en Firefox), observa que el nom que se suggereix com a nom del marcador és el contingut de l’element <title>.\nEl contingut de <title> també s'utilitza en els resultats de cerca, com es veu a continuació.\nLes metadades són dades que descriuen dades i HTML té una manera «oficial» d'afegir metadades a un document: l'element <meta>. Per descomptat, que altres coses sobre les quals parlem en aquest article també podrien considerar-se metadades. Hi ha una gran quantitat de tipus d'elements <meta> diferents que es poden incloure en la capçalera (<head>) de la teva pàgina, però no provarem d'explicar-los tots en aquesta etapa, ja que podria acabaria sent massa confús. En lloc d’això, explicarem algunes coses amb què et pots trobar habitualment, només per a donar-te’n una idea.\nEn l'exemple que hem vist més amunt, s’hi ha inclòs aquesta línia:\nAquest element simplement especifica la codificació de caràcters del document: el conjunt de caràcters que el document pot utilitzar. UTF-8 és un conjunt de caràcters universal que inclou gairebé qualsevol caràcter de qualsevol idioma humà. Això vol dir que la vostra pàgina web serà capaç de gestionar la visualització de qualsevol idioma. Per tant, és una bona idea establir això a cada pàgina web que creïs! Per exemple, la pàgina podria gestionar anglès i japonès sense problema:\nEn canvi, si configures la teva codificació de caràcters segons ISO-8859-1, per exemple (el conjunt de caràcters de l'alfabet llatí), la representació de la teva pàgina s’esgavellaria del tot:\nPer provar això, torneu a la plantilla HTML que heu obtingut en l'apartat anterior amb el <title> (la pàgina title-example.html), canvieu el valor charset de meta per la norma ISO-8859-1, i afegiu el japonès a la vostra pàgina. Aquest és el codi que fem servir:\ncontent especifica el contingut concret de l’element meta.\nAquests dos elements meta són útils d’incloure a la teva pàgina perquè defineixen l'autor de la pàgina i proporcionen una descripció concisa de la pàgina. Vegem-ne un exemple:\nEspecificar l’autor de la pàgina és bo en molts sentits: és útil per a esbrinar qui ha escrit la pàgina, per si us hi voleu posar en contacte i fer-li preguntes sobre el contingut. Alguns sistemes de gestió de continguts disposen de funcions que extreuen automàticament la informació de l'autor de la pàgina i la poden a disposició amb aquesta finalitat.\nEspecificar una descripció que inclou paraules clau relacionades amb el contingut de la pàgina és útil perquè té el potencial de fer que la pàgina aparegui més amunt en les cerques rellevants que els motors de cerca executen (aquestes activitats es denominen Search Engine Optimization, o SEO (en-US).)\nAprenentatge actiu: La utilitat de la descripció per als motors de cerca\nLes pàgines de resultats dels motors de cerca també fan servir aquestes descripcions. Vegem-ho amb un exemple.\nVes a la pàgina d’inici de The Mozilla Developer Network.\nVes al codi font de la pàgina (botó dret/Ctrl + clic sobre la pàgina, selecciona l’opció Veure l’origen de la pàgina del menú contextual).\nBusca la descripció en l'etiqueta meta. S'assembla a això:\nAra busca «Mozilla Developer Network» amb el teu motor de cerca favorit (nosaltres hem fet servir Yahoo). Observa, a partir del contingut dels elements <meta> i <title> utilitzats en el resultat de la cerca que, definitivament, paga la pena tenir aquests elements de descripció!\nNota: A Google veuràs que a continuació de l'enllaç principal de la pàgina d'inici s'enumeren algunes pàgines secundàries rellevants del projecte MDN; són els anomenats enllaços de llocs web, i es configuren en les Google's webmaster tools; és una manera de millorar els resultats de cerca del teu lloc web en el motor de cerca de Google.\nNota: Moltes característiques de <meta> senzillament ja no s'utilitzen. Per exemple, l'element <meta> de paraules clau (<meta name="keywords" content="posa, les, teves, paraules, clau">) , que se suposa que proporciona als motors de cerca paraules clau per a determinar la rellevància d’aquella pàgina respecte dels termes de cerca, els motors de cerca l’ignoren perquè els spammers omplien la llista de paraules clau amb centenars de paraules clau que esbiaixaven els resultats.\nTrobareu altres tipus de metadades a mesura que volteu per la web. Una gran quantitat de les funcions que apareixen en els llocs web són creacions propietàries, dissenyades per a proporcionar a certs llocs web (com els llocs web de les xarxes socials) parts específiques d'informació que poden utilitzar.\nPer exemple, Open Graph Data és un protocol de metadades que Facebook va inventar per proporcionar als llocs web metadades enriquides. En el codi font de MDN Web Docs trobaràs això:\nUn efecte d'això és que quan a Facebook es fa un enllaç a MDN Web Docs, l'enllaç apareix amb una imatge i una descripció: una experiència més rica per als usuaris.\nTwitter també té metadades propietàries pròpies, les Twitter Cards, que tenen un efecte similar quan a twitter.com es mostra l’URL del lloc web. Per exemple:\nPer enriquir encara més el disseny del teu lloc web, en les metadades pots afegir referències a icones personalitzades, que es mostraran en certs contextos.\nLa humil icona de web (favicon), que existeix de fa molts, molts anys, va ser la primera icona d'aquest tipus, una icona de 16 x 16 píxels utilitzada en múltiples llocs.\nPots afegir una icona de web a la teva pàgina així:\nLa deses en el mateix directori que la pàgina índex del lloc web, en format .ico (la majoria dels navegadors admetem les icones de web en els formats més comuns, com .gif o .png, però si utilitzes el format ICO t’assegures que funciona en navegadors antics com Internet Explorer 6).\nAfegeixes al bloc de codi <head> de l’HTML la línia següent per a fer-hi referència:\nEls navegadors moderns utilitzen les icones de web en diversos llocs, com en la pestanya de la pàgina activa, i en el panell de marcadors, quan hi ha un marcador de pàgina:\nAvui dia hi ha un munt d'altres tipus d'icones que també pots tenir en compte. Per exemple, en el codi font de la pàgina MDN trobaràs això:\nEls comentaris expliquen per a què s'utilitza cada icona; aquests elements cobreixen coses com ara proporcionar una agradable icona en alta resolució quan deses el lloc web a la pantalla principal d'un iPad.\nNo et preocupis gaire pel que fa a l'aplicació de tots aquests tipus d'icona en aquest moment; aquesta característica és bastant avançada i no s'espera que en tingueu un coneixement per a poder progressar en el curs. L'objectiu principal aquí és fer-te saber què són aquests tipus de coses, per si te les trobes quan navegues pel codi font d'altres llocs web.\nL'element <link> sempre va dins de la capçalera (head) del document. Pot prendre dos atributs, rel="stylesheet", que indica que es tracta del full d'estil del document, i href, que conté la ruta d'accés al fitxer del full d'estil:\nPer iniciar aquest aprenentatge actiu, pren una còpia dels arxius meta-example.html, script.js i style.css, i desa’ls tots tres en el mateix directori del teu ordinador. Assegura’t que es desen amb els noms i les extensions d'arxiu correctes.\nObre el fitxer HTML en el teu navegador i en l’editor de text.\nSi ho fas correctament, quan deses el codi HTML i actualitzes el navegador observaràs que les coses han canviat:\nNota: Si t’encalles amb aquest exercici i no se t’hi apliquen el CSS/JS, revisa la nostra pàgina d'exemple css-and-js.html.\nPer acabar, paga la pena esmentar que es pot establir (i realment s'hauria d'establir) l'idioma de la teva pàgina. Això es pot fer afegint l'atribut lang en l'etiqueta d'obertura HTML (com es veu en el meta-example.html).\nAixò és útil en molts sentits. Els motors de cerca indexen més eficaçment el document si s'hi estableix el llenguatge (permeten que aparegui correctament en els resultats específics de l'idioma, per exemple), i és útil per a les persones amb discapacitat visual que utilitzen lectors de pantalla (per exemple, la paraula «six» hi és tant en francès com en anglès, però es pronuncia diferent).\nTambé post fer que diverses subseccions del teu document reconeguin idiomes diferents. Per exemple, podem establir que es reconegui una secció de japonès per a la part del nostre document que està escrita en japonès, així:\nAquests codis els defineix la norma ISO 639-1. Pots trobar més informació sobre aquests codis en les Language tags in HTML and XML.\nArribem al final del nostre recorregut per la capçalera d’un document HTML; s’hi poden fer moltes més coses, però un recorregut exhaustiu seria avorrit i en aquesta etapa podria embolicar, i per ara només volem donar-te una idea de les coses més comunes que s’hi poden trobar! En l’article següent veurem els elements bàsics d’un text HTML.\nChange your language Select your preferred language CatalàDeutschEnglish (US)EspañolفارسیFrançaisItaliano日本語한국어NederlandsPortuguês (do Brasil)Português (Europeu)РусскийУкраїнськаTiếng Việt中文 (简体)正體中文 (繁體)


'Mary Shelley', heroïna feminista d'un drama romàntic juvenil\nGuió: Emma Jensen, H. al-Mansour\nAmb: Elle Fanning, Douglas Booth, Bel Powley, Maisie Williams\nEl cinema també s'apunta a celebrar el 200 aniversari de la publicació de Frankenstein amb aquest biopic de la seva autora que firma la cineasta saudita Haifaa al-Mansour. La pel·lícula arrenca amb la jove Mary escrivint a la tomba de la seva mare. Més enllà de l'escenari típicament gòtic que representa el cementiri, el film anticipa així la influència de Mary Wollstonecraft (pionera del feminisme que va morir poc després de donar a llum la futura escriptora) tant en la seva filla com en la perspectiva que han adoptat Al-Mansour i la guionista Emma Jensen a l'hora d'abordar-ne la figura.\nAmb Elle Fanning com a protagonista, Mary Shelley encaixa en la majoria de característiques pròpies del drama romàntic juvenil de factura acurada i clàssica. La jove protagonista s'enamora apassionadament de Percy Shelley, un poeta casat amb qui comparteix aficions i esperit inconformista, però la seva relació ha de superar tot d'obstacles. És en aquest marc que la pel·lícula proposa una lectura menys habitual sobre l'autora, el seu matrimoni amb Shelley i el procés de creació d'una de les obres fonamentals de la cultura contemporània.\nDe mica en mica Mary s'adona de fins a quin punt Shelley i el seu amic Lord Byron viuen instal·lats en certs privilegis que se'ls neguen a les dones. Així es desmitifiquen alguns imaginaris idealitzats del Romanticisme. Frankenstein no neix fruit d'una vetllada màgica a Ginebra on coincideixen una sèrie de genis literaris sinó a causa del desencís i la solitud que sent Mary en aquesta i altres situacions. El tret diferencial d'aquesta Mary Shelley és també el seu punt feble. Perquè el segon llarg d'Al-Mansour després de La bicicleta verda malda per mantenir l'equilibri entre el dibuix d'una jove heroïna feminista que esdevé una escriptora crucial i certes inèrcies (ai, aquest Shelley que sembla que s'hagi escapat d'una portada de la Super Pop) dels drames d'amor adolescents.


La necessària revisió de les dolentes de Grècia | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nBarcelona 7 GEN 2020 - 18:18\tCET\nAnna Elias (Clitmenestra, a l'esquerra) i Maria Hernández (Helena de Troia).\nMés de 30 segles donant la tabarra amb això que l’Helena i la Clitemnestra eren un parell de putes, que la primera va provocar la guerra de Troia, que la segona va matar el seu marit… I, de tot plegat, pocs hi han dedicat una mirada no ja feminista, sinó… familiar, diguem-ne: l’Helena i la Clitemnestra eren germanes. I una relació entre germanes pot explicar moltes coses. Aquesta mirada lliure de tots els tòpics de la cultura occidental que han demonitzat aquests personatges és la que veiem a Hey, hermana! (a la sala Àtic, 22, del teatre Tantarantana, fins al 26 de gener), una obra que, més que ser transgressora, el que fa es “convertir aquestes dues dones en protagonistes del seu propi relat”.\nAmb desvergonyiment, amb professionalitat, amb kanya, trencant la quarta paret, al ritme de música discotequera i sota uns llums estroboscòpics, elles ens explicaran la seva historia de la manera més crua i real, fent una lectura en clau contemporània i de gènere, perquè tothom se n’adoni. Així doncs, veiem una Helena desconeguda, una mica (bastant) choni, poligonera, que només pensa a ballar a la discoteca; una Clitemnestra desequilibrada, que cuidarà el fill de la seva germana i esquarterarà el seu marit Agamèmnon. Tots els mites clàssics tenen una visió esgarrifosament actual: “Violacions múltiples, manades, violència de gènere… tot està passant, aquesta és la reflexió que proposem”, explica Beatriz Bonet, actriu i codirectora de l’obra.\nÉs més que necessari revisar un mite que ens ha arribat, en paraules d’Eric Balbàs, codirector de l’obra, “a través de punts de vista masculins que han ofegat completament les veus femenines”. “La historia no és mai objectiva, la història està escrita amb la sang dels perdedors. La història l’hem de posar en dubte. La història mai serà reescrita, però és obligació de la dissidència que sigui revisada i reanalitzada. La revisió de les putes de Grècia és una necessitat”, diu Bonet. Balbàs subratlla que “eren reines i filles de déus”, però que, “si busquem aquests mites avui, no hem de pensar en Lady Di, més aviat en el monstre de Tauró o el pallasso diabòlic d’It”.\nL’argentina Vicky Salvucci, autora del text, ha volgut reflectir la seva fascinació “per aquelles dones de les epopeies i les tragèdies gregues, sempre marcades per la fatalitat”. Ella ha trenat un guió que beu dels relats originals però també de discursos de diferents escriptores i de consignes que no parem de sentir a les marxes per la igualtat, les manifestacions en defensa de les dones o les protestes contra el masclisme imperant. Un collage de llenguatges vius, propers i necessàriament irreverents. Amb les intencions ben clares: “En el nom del Pare, del Fill i de l’Esperit Mascle. Amén”.\n“Ha estat un procés de creació llarg al Centre Cívic Parc Sandaru, al Fort Pienc, durant tot el 2019”, explica Bonet. “La Vicky ens enviava el que anava escrivint des de Buenos Aires i nosaltres li anàvem donant forma. Ha estat un treball molt col·lectiu, gairebé assembleari, en què vam anar teatralitzant el text, aportant-hi idees que sorgien als assajos, com ara el monòleg inicial, en què el meu personatge fa una mena de resum de com ens ha arribat el relat”. Beatriz Bonet, en principi ajudant de direcció, també explica com hi va haver un canvi en la direcció sobre la marxa: “El director era l’Eric, però en un moment donat, i tal com s’explica a la mateixa obra, tot l'equip va decidir que era més just que fos jo qui assumís les regnes, perquè si no el que estàvem fent era explicar una vegada més la història d’unes dones sota la mirada d’un home. A partir d’aquell moment, ell va passar a ser l’ajudant i jo vaig acabar de dirigir l’obra”.\nNo és la primera ni serà l’última revisió dels mites clàssics. En vam veure la de Miguel del Arco a Juicio a una zorra, en què Carmen Machi es vesteix d’Helena de Troia per sotmetre’s a un judici en què ens parlarà amb les seves paraules, no les dels homes que ja l’han condemnat. O, la temporada passada, al TNC amb Kassandra, en què l’esclava d’Agamèmnon (interpretada per Elisabet Casanovas), una transsexual que ara viu exiliada, ven el seu cos a desconeguts. O amb Iphigenia en Vallecas, que vam poder veure en aquest Temporada Alta, en què María Hervás ens mostra com Ifi, una quinqui d’extrarradi invisible, lluita per tenir el seu fill, ignorada fins a uns límits insospitats per una societat classista i hipòcrita.