SorroBloc: Hem conegut Atapuerca, el Jaciment arqueològic...\nHem conegut Atapuerca, el Jaciment arqueològic...\nAprofitant aquest mini-pont del primer de maig, ens hem traslladat fins a Castella i Lleó, a la ciutat de Burgos.\nEl nostre objectiu era anar a conèixer de primera mà la importància del famós Jaciment arqueològic d'Atapuerca.\nAllà ens va rebre el conegut arqueòleg Eudald Carbonell qui ens va fer una petita introducció del que representava aquell jaciment d'importància cabdal en la història dels descobriments de restes humanes a tot el planeta. Tant és així, que ha estat declarat Espai d'interès natural, Bé d'interès Cultural, i Patrimoni de la Humanitat.\nA la segona meitat del segle XIX, es van realitzar algunes troballes que indicaven la riquesa arqueològica de la zona. No seria fins a finals del segle XX quan s'hi realitzessin estudis profunds que van determinar aquest conjunt de jaciments prehistòrics com el més important d'Europa i dels més rellevants del món, on s'han fet troballes que han canviat la història registrada de la humanitat. S'hi han trobat restes de fa 1.000.000 d'anys (època del plistocè mitjà), amb indicadors de fauna, flora i clima.\nAquest complex arqueològic fou declarat Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO l'any 2000, i l'equip investigador del jaciment fou guardonat, el 1997, amb el Premi Príncep d'Astúries d'Investigació Científica i Tècnica.\nEls jaciments són excepcionals per la seva abundància, bona conservació i importància científica. La cronologia que abasten és molt àmplia, i correspon a farciments dipositats durant el plistocè inferior i plistocè mitjà, és a dir, entre 1.200.000 i 200.000 anys.\nLes eines que s'hi han trobat abasten tots els estadis tecnològics, des de les formes més primitives del tallat de pedra fins a l'edat del bronze, i a la mateixa trinxera fins a l'aparició de l'ésser humà modern.\nQuant a la fauna, s'ha trobat una nova espècie d'ós de les cavernes, batejat com a Ursus dolinensis. La troballa més important és la de les restes humanes, presents en diversos jaciments, un fet poc habitual. Entre aquestes restes, s'han trobat les de l'avantpassat més antic d'Europa, l'Homo antecessor, última espècie comuna entre l'Home de Neandertal, els Homo sapiens, i l'Homo heidelbergensis.\nLa primera troballa es realitzà el 1863 a la Cueva Ciega, on es van trobar restes fòssils humanes.\nEl 1990, Emiliano Aguirre es jubila i la direcció passa a l'equip format per J. L. Arsuaga, J. M. Bermúdez de Castro i Eudald Carbonell, vinculats al Museu de Ciències Naturals de Madrid, del Consell Superior d'Investigacions Científiques i les universitats Complutense de Madrid i Rovira i Virgili de Tarragona.\nDes de llavors, s'han trobat instruments lítics del Modus 1, els més primitius, a la base de la Gran Dolina (datats de fa uns 900.000 anys), i el 1992 es trobaren diversos cranis a l'Avenc dels Ossos, entre els quals, el crani número 5, el crani d'Homo heidelbergensis més ben conservat del món i que rep, popularment, el nom de Miguelón, en honor de Miguel Indurain, pels seus arcs supra-orbitals prominents.\nAquesta troballa donà rellevància internacional i científica al jaciment i el va fer imprescindible en els estudis de l'evolució humana.\nEl jaciment de l'avenc dels Ossos és una petita cambra situada en la base d'un pou de 13 metres de profunditat que es troba en la part més profunda de la cueva Mayor. S'hi ha trobat una gran quantitat d'ossos d'animals i humans. Els sediments d'aquest lloc daten de fa 400.000 anys, és a dir, del plistocè mitjà, i estan magníficament conservats.\nEl que fa important aquest jaciment és la gran quantitat de restes humanes d'Homo heidelbergensis de totes les edats i sexes. Aquestes restes representen més del 90% dels fòssils humans recuperats per al plistocè mitjà de tot el món.\nEs creu que aquest era un lloc de soterrament humà i de culte als difunts; únicament, s'ha trobat una eina lítica entre totes les restes, aquesta eina sense usar és de quarsita vermella i ocre (no s'ha trobat cap eina més d'aquest material en tot el complex d'Atapuerca) va ser trobada el 1998 i va rebre el nom d'Excàlibur.\nL'Excàlibur: Bifaç d'Atapuerca (TG10)\nEs considera que Excàlibur és un present a algun dels difunts enterrats en aquest lloc, cosa que indica l'existència d'una ment simbòlica i reflexiva, preocupada pels problemes eterns de la vida i la mort i amb capacitat de sentiments. Això assenyala a l'Homo heidelbergensis com un ésser humà complet, ja no en allò físic, sinó en l'espiritual.\nA continuació citem només els jaciments més rellevants. Entre aquests, destaquen els que se situen a la Trinxera del ferrocarril i en alguna cova propera. Hi ha localitzats més de 50 jaciments exteriors i un elevat nombre de monuments megalítics (dòlmens) per la zona, tant a la serra com a les proximitats, la qual cosa testifica que el complex d'Atapuerca és molt extens i no es limita a la trinxera del ferrocarril i les seves proximitats:\nAvenc de l'Elefant (Et); Galeria (TG-TN-TZ); Gran Dolina /TD); Avenc dels Ossos; Portalón; Mirador; Galeria de Sílex; La Vall de les Orquídies\n(si voleu aprofondir més sobre cada un d'aquests jaciments, ho podeu fer a través de l'enllaç a la wikipèdia que us he posat al principi).\n(La Gran Dolina)\nVal a dir que fou una visita molt interessant i instructiva, i que va estar acompanyada d'un temps horrible amb fred intens, molt de vent i una pluja molt intensa, la qual cosa va fer que haguéssim d'aguantar estoicament les interessants explicacions del tècnic que ens va acompanyar durant el recorregut pels tres principals jaciments de la trinchera del ferrocarril, que foren, la Sima de l'Elefant, la Galeria, i la Gran Dolina. Vam acabar ben informats i ben remullats de dalt a baix...\nL'endemà visitàrem el magnífic Museu de l'Evolució Humana (MEH), a la mateixa ciutat de Burgos, dissenyat per l'arquitecte Juan Navarro Baldeweg, inaugurat el juliol del 2010.\nEl projecte de paisatgisme interior recrea l'escenografia del Jaciment arqueològic d'Atapuerca. A la part superior de les pastilles es crea una reproducció fidel de la serra.\nLa planta -1 es concep com el cor del museu. Un únic espai expositiu en el qual ubicar el complex arqueològic-paleontològic del jaciment de la Serra d'Atapuerca. El visitant pot trobar una reproducció de l'Avenc dels Ossos com un model tridimensional i didàctic. A l'interior de la primera pastilla s'ubica el Homo antecessor i els jaciments de Gran Dolina i Sima del Elefante.\nLa planta 0 està dedicada a la Teoria de l'evolució de Charles Darwin i la història de l'evolució humana. En aquesta planta es troba un dels punts més espectaculars del museu: 10 hiperrealistes reproduccions d'avantpassats de l'ésser humà, realitzades per l'escultora francesa Elisabeth Daynès. Les deu reproduccions exposades corresponen a:\nVal molt la pena la visita a aquest magnífic Museu a la ciutat de Burgos.\nLa crònica continua aquí...\nPublicat per Salvador a les 0:02\nEtiquetes: Atapuerca, Burgos, jaciments, Mosterià, Neolític, Paleolític\nLaguardia (Rioja Alabesa), i els seus tresors amag...\nReial Monestir de Santa Maria de Pedralbes, revisi...\nBURGOS de nou... amb l'excusa d'Atapuerca...\nUn observatori extraordinari del nostre país...\nLa darrera petita joia romànica... Sant Pere de Na...\nMés romànic a cavall de la Garrotxa i l'Alt Empord...


Agost de deu: el vint-i-tres - Ulisses20\nPublicat el 24 d'agost de 2010\nAgost de deu: el vint-i-tres\nLe PechLong. Hem sopat de nou a la terrassa, davant el paratge del Périgord negre, en una casa que cada colp trobem més extraordinària. El menjador és un espai gran a vessar de llibres, un piano, còmodes, taules, sofàs i sillons, i més llibres… Mentre sopem passem per Mara Aranda, per alguns cantants de café francesos, i acabem amb l’últim de La Gossa sorda, a Groléjac: cavallers, vergonya. Posem damunt la taula el gran nivell que va guanyant aquest grup, de cançons arrodonides, d’històries que ens expliquen les vergonyes del nostre país, dels últims vint-trenta anys, solament; que no ens en cal més, que encara volen repetir candidats. Algú ens ha demanat aquest matí si, quan tornem, ja hauran tancat l’homo Camps….\nHem pujat fins a Domme, ciutat excelsa sobre una penya que s’aguaita a la vall, sobre el riu Dordogne. És un paisatge ordenat, cuidat, organitzat a la francesa, impecable. Hortes, dacsars que són rectangles perfectes, prats amb algunes vaques, arbres immensos, castanyers, anouers, alzines, enmig mateix dels camps. A València ja els haguérem talat, tallat el coll, ací en canvi els arbres grans no destorben ni torben, al contrari, formen un tot del paisatge, art del paisatge, immens i extraordinari del Périgord. Baixem a Sarlat la Caneda. Sarlat és una ciutat medieval, de les mil botigues embotides de fetge d’ànec, de fetge d’oca, de vins, de licors, i de centenars de turistes que sopen a les set, abans fins i tot, mentre nosaltres ens preguntàvem si encara podíem berenar. Sense aquests milers de turistes, la ciutat és bellíssima, i encara amb tanta gent guarda un cert ordre: diu una pedra que Malraux va ser el ministre que va ordenar la protecció del patrimoni francés. Els francesos això ho saben fer, conservar el patrimoni, el paisatge, i vendre’l. En altres detalls, ja sabem fins com arriben a ser de refillets, i Simó de Monfort, hem passat a tocar del poble, el primer.\nSopem unes amanides franceses amb vinagre de Mòdena, oli d’anou, carn, llonganisses, meló francés, gelats de diverses textures, vins, cerveses, cafés i licors. No n’hi ha final ni límit, durant les vacances. Encara apareixen les coques fines de Bétera (sembla que portem la casa a sobre, enmig del país deles roulots), coques excelses, i per adobar la lluna plena que ara lluu sobre la Dordonge, posem Louis Amstrong, a cinc euros els tres cd’s al caprabo de Sarlat. Fins que no ens cansem no anirem triant com retirar-nos a dormir; avui no fa calor, una serena fresqueta, que ens endolceix l’estiu finalment.\nCom diu una postal que s’assembla a una proclama valenciana pels quatre cantons: ce n’est pas par hasard que l’Homme y est né. Vive la Dordogne i bona nit.\nreplica handbags ha dit:\n8 de juny de 2011 a les 3:08 pm\nAquesta entrada s'ha publicat dins de agost per adasi | Deixa un comentari. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent


Túrbula Petits: de gener 2014\nBENVINGUTS PARES I MARES!!!\nAquest any que ha començat ha portat per a les famílies un regal que segur havíeu desitjat més d'una vegada:\nPassar una estona amb els vostres fills a la Llar d'Infants!!\nEstem organitzant les Visites per a què cada setmana el pare o la mare d’un nen de cada classe vingui a la Llar d' Infants per passar una estoneta i així poder veure i viure de primera mà allò que el vostre fill o filla fa cada dia a la Llar d’Infants.\nAmb aquestes visites pretenem acostar-vos una mica més a la Llar d’Infants i que pugueu compartir amb nosaltres tantes experiències divertides i entranyables que cada dia ens regalen els nens i les nenes.\nPer tal de poder organitzar correctament aquestes visites hem creat un formulari on trobareu les dates disponibles i així poder reservar la data que us vagi millor assistir-hi. Les dates són limitades al nombre de famílies per classe, per tant cada família només podrà fer la reserva d’un sol dia. És important que reserveu quan abans el dia en què voleu assistir.\nPer fer la vostra reserva només cal que cliqueu a l'enllaç i reompliu el formulari que trobareu a continuació, seguint els passos que se us indiquen. Si teniu cap problema o necessiteu qualsevol aclariment no dubteu a consultar-nos-ho.\nTenim moltes ganes que aquest nou projecte sigui un èxit i que tots plegats ho gaudim!!!\nFormulari de reserva de les visites\nPublicat per Noemí Sabaté a 10:33 a. m. 1 comentari:


Jordi Basté / Periodista. És la seva cinquena temporada al capdavant d'‘El món a RAC1'. Dimecres rebrà el premi Ondas a la trajectòria professional | Gemma Busquets | BARCELONA | Comunicació | El Punt Avui\nJordi Basté / Periodista. És la seva cinquena temporada al capdavant d'‘El món a RAC1'. Dimecres rebrà el premi Ondas a la trajectòria professional Jordi Basté / Periodista. És la seva cinquena temporada al capdavant d'‘El món a RAC1'. Dimecres rebrà el premi Ondas a la trajectòria professional Jordi Basté / Periodista. És la seva cinquena temporada al capdavant d'‘El món a RAC1'. Dimecres rebrà el premi Ondas a la trajectòria professional Jordi Basté / Periodista. És la seva cinquena temporada al capdavant d'‘El món a RAC1'. Dimecres rebrà el premi Ondas a la trajectòria professional + Jordi Basté / Periodista. És la seva cinquena temporada al capdavant d'‘El món a RAC1'. Dimecres rebrà el premi Ondas a la trajectòria professional E-mail\nBARCELONA - 28 novembre 2011 2.00 h\nJordi Basté / Periodista. És la seva cinquena temporada al capdavant d'‘El món a RAC1'. Dimecres rebrà el premi Ondas a la trajectòria professional\nBasté fotografiat en un dels estudis de l'emissora ORIOL DURAN.\nJordi Basté / Periodista. És la seva cinquena temporada al capdavant d'‘El món a RAC1'. Dimecres rebrà el premi Ondas a la trajectòria professional Jordi Basté / Periodista. És la seva cinquena temporada al capdavant d'‘El món a RAC1'. Dimecres rebrà el premi Ondas a la trajectòria professional Jordi Basté / Periodista. És la seva cinquena temporada al capdavant d'‘El món a RAC1'. Dimecres rebrà el premi Ondas a la trajectòria professional Jordi Basté / Periodista. És la seva cinquena temporada al capdavant d'‘El món a RAC1'. Dimecres rebrà el premi Ondas a la trajectòria professional Jordi Basté / Periodista. És la seva cinquena temporada al capdavant d'‘El món a RAC1'. Dimecres rebrà el premi Ondas a la trajectòria professional E-mail\nIdeològicament, RAC1 i el grup Godó se separen molt i ens han deixat llibertat absoluta per dir\nEl jurat dels Ondas va destacar la “dilatada trajectòria” i haver aconseguit situar l'emissora líder “davant de la potència de la ràdio pública catalana”.\nUn Ondas de reconeixement personal però també col·lectiu.\nSi no estigués treballant a RAC1, no me l'haguessin donat. Per tant, és un premi que, d'entrada, vull compartir amb tota la casa, que crec que es mereixia un Ondas pel simple fet d'haver passat els deu anys i haver aconseguit el lideratge. És una casa amb una infraestructura molt minsa i, per tant, és un premi compartit amb tot RAC1.\nProvenia de la informació esportiva, sempre menystinguda.\nTambé crec que si no hagués vingut del món dels esports no me l'haguessin donat. Abans es deia “el que vale, vale y el que no, para deportes”. Això ha canviat i molts que venim d'esports estem en d'altres disciplines. Estic convençut que algun dia tornaré a fer esports. En tinc ganes. No sé quants anys estaré fent El món..., però si hi ha una bona oferta per treballar en esports una altra vegada, no tingui cap mena de dubte que no se'm cauran els anells, ans al contrari, per dir que sí.\nUn programa de ràdio matinal comporta un desgast molt important. Hi podem posar data?\nNo, no hi podem posar data. Però és com un iogurt i té caducitat. No crec que faci quinze anys com va fer Antoni Bassas, ni els cinquanta que porta del Olmo, perquè he hagut de passar un procés de reciclatge cultural, econòmic, polític... N'he après molt, però m'ha costat. I en una ràdio que no té els estris que tenen altres emissores. La meva multiplicació i la de l'equip és molt gran i el desgast és enorme. És un desgast físic –dormo molt poc– i personal –perquè no puc estar amb la família tant com voldria. Però té avantatges: disfruto més els dies, que són més llargs, aprenc molt, conec gent meravellosa i formidable i tinc un equip impagable.\nRAC1 pertany a Godó però transmet una imatge més desenfadada que li ha permès atraure una generació, entre els 30 i els 40 anys, que li costava entrar a la ràdio generalista.\nL'èxit de RAC1 i del grup Godó és que han estat vides que s'han trobat però que, des d'un punt de vista ideològic, se separen molt i ens han deixat llibertat absoluta per dir. Un altre èxit és que efectivament vam pujar amb una generació. Però ara estic notant també que hi ha una altra generació, la que ara en té 20, i que empeny per sota.\nAdolescents que entren per la via de l'humor.\nCorrecte. I això que va aconseguir RAC1 –atraure oients que ens pensàvem que no tenien cap interès per la ràdio parlada–, això que era patrimoni de Catalunya Ràdio –el 1983 va aconseguir fidelitzar tota una generació–, RAC1 ho ha fet ara.\n8TV seguirà aquest camí i per això inclou espais de RAC1?\nCrec que el futur de 8TV passa per fer pujar també una generació i que sigui una televisió transversal.\nNo farà cap espai a 8TV?\nNo, tinc molta feina amb El matí.... Tot i tenir un gran equip, estàs permanentment exposat i si un dia dius una barbaritat... Has d'estar molt concentrat.\nHa rebut alguna crítica sobre alguns dels ‘davantals'?\nSón els meus minuts de llibertat, de dir el que penso. N'hi ha que han generat saraus importants, altres que han creat efectes multiplicadors positius... És el que jo penso, no el programa, ni la ràdio, ni el grup Godó.\nEn el duel Catalunya Ràdio-RAC1, la llengua ha estat la gran beneficiada?\nPer descomptat, i el país. La competència és molt bona. He treballat més anys a Catalunya Ràdio que a RAC1 i sé el que molta gent d'allà ha passat. L'oient històric de Catalunya Ràdio, molts, s'han quedat allà. Per això existeix la ràdio pública: té més recursos, repetidors... M'abandero molt amb el tema de la llengua i la ràdio ha demostrat que no és un problema de quotes sinó de qualitat. En aquest país, la gent escolta més ràdio en català que en castellà; això ho diuen uns números, l'EGM, que vénen de Madrid. I això és una gran notícia per al país. És molt important el que va fer el 1983 Catalunya Ràdio, que va ser situar la llengua en el dial, sense complexos. A partir d'aquí hi ha la normalització del país.\nPeriodistes i polítics solem parlar amb termes que ens allunyen del ciutadà. Vostè ha volgut trencar aquesta barrera?\nLa meva primera idea ha estat destrossar la tarima, el fet d'estar elevat. M'he volgut situar on sóc, al carrer, al costat de la ciutadania. El periodisme dóna per bones coses de què la gent no té ni idea. Per molt que estiguem envoltats pel món del tertulià, hem de preguntar allò que pot semblar ridícul. Sembla que si el periodista diu “no t'entenc” perd punts. El que cal és saber escoltar. Puc repreguntar coses que puc interpretar, però no puc semblar un savi que no sóc. Vull aprendre amb l'oient.\nDels esports a l'actualitat\nEls inicis professionals de Jordi Basté (barri d'Horta, Barcelona, 1965) són a Ràdio Joventut. El 1983 va entrar a Catalunya Ràdio, on va formar part de l'equip de les transmissions del Barça amb Joaquim Maria Puyal i Antoni Bassas. Durant deu anys també va retransmetre en català el bàsquet per a TV3. El 1996 va realitzar el programa d'esports nocturn de Catalunya Ràdio No ho diguis a ningú. L'any 2004 va fitxar per RAC1 per conduir el programa Tu diràs i per ser cap d'esports de l'emissora. La temporada 2007-08 es va fer càrrec del magazín matinal de l'emissora.\nEl Punt Avui. Girona 28-11-2011, Pàgina 77\nEl Punt Avui. Nacional 28-11-2011, Pàgina 61


L'Ésdansa, del llegat de Manuel Cubeles fins al futur de la dansa d'arrel\nEntre els espectacles de nova creació del festival de la Garrotxa hi haurà 'Leira', de la prestigiosa companyia Nova Galega de Danza\nUna escena de l'espectacle 'Leira', de la Nova Galega de Danza Nova Galega de Danza/Ésdansa\nBarcelonaL’etnocoreògraf Manuel Cubeles i l'esbart Marboleny, l'entitat que organitza el festival Ésdansa, van col·laborar durant més de 20 anys, així que és de justícia que se li reti homenatge amb una part important de la programació de la pròxima edició del festival, que se celebrarà del 25 al 29 de agost a les Preses (Garrotxa). Alhora el festival està obert a la nova creació dins el ball d’arrel amb peces com Pyrene 430, de Amaiur Luluaga, Clàudia Gomez, Iñaki Plaza i Alex Lopez; Lóng, de Kernel Dance Theatre, i Leira, de Nova Galega de Danza, que va ser nominada en set categories en la 24a edició dels premis Max. Tot i que aquesta edició encara està “marcada per la pandèmia”, com diu la directora de l’Ésdansa, Núria Feixas, mantenen les línies de l’edició anterior i continuen mantenint “la participació” en la mesura que el covid ho permet.\nLa programació estarà articulada en dos itineraris, un dels quals estarà dedicat a posar en context la feina que Cubeles va fer amb els esbarts i donaran veu a les diferents agrupacions perquè expliquin la seva proposta i la feina que van fer amb Cubeles. Un dels plats forts d’aquesta línia serà l’estrena de l’espectacle La difícil senzillesa, de l'Esbart Marboleny, amb direcció escènica de Montse Colomer i Iban Beltran i amb música de Marcel Casellas. “És un espectacle que posa en valor tot el treball que Cubeles va fer amb el Marboleny, no només al nivell de les coreografies sinó més enllà, amb tot el que ell volia expressar i explicar amb la dansa i tota la seva tècnica”, diu Feixas. En aquest àmbit també hi haurà la conferència ballada Hi havia una vegada, de Maria Pagès i el mateix Esbart Marboleny; Vincles, de l’Esbart Manresà; Rubí balla Cubeles, de l’Esbart de Rubí, i CBLS. Passió, música i país, de l'Esbart Sant Martí de Barcelona.\nEn paral·lel a l’Any Cubeles, la programació de dansa més tradicional de l’Ésdansa inclourà Parlem de Joan Tomàs, coincidint amb el seu centenari i a càrrec de la seva neta Lilian Tomàs; el taller i espectacle familiar Zampandanças, de la companyia portuguesa Pédexumbo de Portugal, i la conferència (Re)cordar lligams, de Lluís Calduch. També hi haurà la ballada a la plaça Major de les Preses de la companyia també portuguesa Burel, i la companyia basca Elai Alai protagonitzarà la Nit de Dansa Tradicional amb una altra companyia de l’Estat pendent de confirmar. També hi haurà un itinerari de dansa i paisatge i les Nits de Concert, amb dos concerts de Germà Negre i Paula Grande.


Valtònyc creu que serà extradit però només pel delicte d'amenaces - Empordà\nValtònyc creu que serà extradit però només pel delicte d'amenaces\nEl raper es mostra "tranquil" el dia abans que el jutge belga decideixi sobre el seu futur: "Cal que Espanya la cagui i l'està cagant"\nACN 02.09.2018 | 14:38\nValtònyc, atenent els mitjans acn\nValtònyc, atenent els mitjans\nEl raper Josep Miquel Arenas, àlies Valtònyc, creu que Bèlgica acceptarà la seva extradició a Espanya però només pel delicte d'amenaces i no pels d'enaltiment del terrorisme i injúries a la Corona. "L'escenari més probable que passi és que Bèlgica només em pugui extradir per sis mesos de presó, que és el delicte d'amenaces", ha assenyalat Valtònyc aquest diumenge al 'Via Lliure' de Rac1. De fet, el raper mallorquí es mostra "tranquil" el dia abans que el jutge de Gant decideixi sobre el seu futur.\n"Per guanyar a Espanya només fa falta que la cagui i aquesta l'està cagant", ha etzibat Valtònyc, que afirma que sigui quina sigui la decisió dels tribunals els seus advocats podran apel·lar. "El recorregut serà llarg, no hi haurà una extradició automàtica i hi haurà un judici, que és molt més del que han pogut gaudir els 'Jordis' i els consellers empresonats", ha comentat el raper, que considera que la justícia belga dona moltes més garanties que l'espanyola perquè "no està polititzada".\n"Aquí no s'aplica la llei segons la ideologia política. I a diferència d'Espanya no tenen antecedents d'una dictadura feixista", ha comentat Valtònyc, que considera que amb la seva presència a Bèlgica ha aconseguit internacionalitzar el seu cas i aplanar el camí als altres rapers condemnats per l'Audiència Nacional. "Estic fent moltes coses que a la presó no hauria pogut fer", ha reflexionat en veu alta Josep Miquel Arenas, que s'ha mostrat convençut que el seu cas arribarà finalment al Tribunal Europeu de Drets Humans (TEDH).\n«Un somni immens», una cançó com a resposta a la sentència del procés.\nPuigdemont demana a l'independentisme unitat al voltant Consell per República.\nLa justícia belga consultarà a l'europea sobre l'extradició de Valtònyc.


La nova web del Consell Comarcal fa més accessible la informació, garanteix la transparència i facilita la realització de tràmits - Consell Comarcal del Vallès Occidental\nPortada > Actualitat > Notícies > La nova web del Consell Comarcal fa més accessible la informació, garanteix la transparència i facilita la realització de tràmits\nEl president comarcal, Ignasi Giménez, ha destacat que “la nostra voluntat és facilitar l’accés a la informació a tota la ciutadania, presentant-la de manera fàcil i ordenada. La pàgina web del Consell no ha de ser només un aparador de les polítiques públiques que portem a terme sinó també un facilitador, un espai de recerca i un garant de la transparència”.\nLa ciutadania, la prioritat\nLa nova web comarcal s’ha elaborat tenint en compte les prioritats del Programa d’Acció Comarcal (PAC) i del Pla de Reconstrucció aprovat el juny de 2020, en plena pandèmia. També parteix de l’anàlisi de les noves necessitats digitals sorgides arran de la COVID-19 i de les noves situacions de vulnerabilitat social. Per això, per exemple, incorpora un accés directe a dues qüestions bàsiques: com trobar feina i com sol·licitar els diferents ajuts que es faciliten o s’informen des de l’administració comarcal.\nEls tràmits digitals a un sol clic\nLa web també vol agilitzar els tràmits digitals, tant per les persones usuàries del servei com per les empreses proveïdores, facilitant amb un sol clic l’accés a tràmits com: presentar una instància, presentar una factura electrònica, sol·licitar l’accés a la informació pública, accedir al tauler d’anuncis, presentar una queixa o un suggeriment... El portal també permet un accés directe a tots els tràmits que ofereix el Consell, per exemple la inscripció al servei de transport escolar.\nSalt qualitatiu en la presentació de la informació i les dades i estudis comarcals\nEl nou portal és font d’informació i coneixement tant per la ciutadania en general com per a estudiants, empreses, centres de recerca o altres. També pels ajuntaments de la comarca i el propi personal de la institució. La informació es presenta de manera clara i neta, amb un disseny net i estructurat en quatre àmbits de treball que engloben tota la feina que es realitza des del Consell.\nEn el cas de les dades i els estudis comarcals, es fa un salt qualitatiu en la presentació de tota la informació que es genera des de l’Observatori Comarcal. Es posa a l’abast públic tots els materials que es generen en formats atractius i accessibles. Aquest salt coincideix amb un canvi d’imatge de l’Observatori que estrena imatge corporativa adaptada a la nova realitat i amb una iconografia sòbria que representa el que és l’Observatori: un espai d’anàlisi i reflexió sobre la realitat comarcal.


el bloc de cicle mitjà: de març 2016\nSessió de cinema a 3r: Jornades 2016\nUna altra de les activitats d'aquestes Jornades ha estat la sessió de cinema. Els alumnes de 3r van poder veure la pel·lícula "CAMINO A LA ESCUELA" que explica les dificultats de quatre nens de diferents països per anar a l'escola. Els protagonistes passen moments difícils i durs per poder anar a l'escola.\nUna pel·lícula molt interessant que els va fer fa pensar i reflexionar i que van seguir amb molt d'interès.\nPublicat per mitjasantfrancescdassis a 10:53 Cap comentari:\nTallers de Jocs de Taula a 4t: Jornades 2016.\nA les "JORNADES", els nois i les noies de 4t van fer també un Taller de Jocs de Taula. Jugant, ho van passar bé i també van poder posar en pràctica valors esportius com respectar i acceptar les regles del joc, valorar el joc del contrari i saber guanyar i també perdre.\nPublicat per mitjasantfrancescdassis a 10:18 Cap comentari:\nTallers de plàstica a 4t: Jornades 2016.\nUn dels tallers que es van fer a 4t durant "Les Jornades" va ser el de decoració de capses amb motius de primavera.\nHan quedat uns treballs realment bonics: felicitats, sou uns artistes!!!\nPublicat per mitjasantfrancescdassis a 9:59 Cap comentari:\nTaller de country a 4t: Jornades 2016.\nEls alumnes de les classes de 4t també han aprofitat el matí de Jornades per fer tallers. Han fet tres tallers, un de plàstica, a càrrec de la Marta la tutora de 4t A, un altre de jocs de taula, a càrrec del Miquel, el tutor de 4t B, i un altre de ball country, a càrrec de la Susanna, tutora de 4t C.\nLa Susanna els ha ensenyat els passos bàsics del country i han fet una bonica coreografia. Felicitats!!!\nPublicat per mitjasantfrancescdassis a 10:49 Cap comentari:\nTallers de plàstica a 3r: Jornades 2016.\nAquest matí els nois i noies de les classes de tercer hem fet uns tallers de plàstica.\nAmb capses, pintures, papers de tota mena i material reciclat, les hem anat transformant en paisatges de primavera.\nDesprés, aquestes capses serviran per formar el mural de primavera de l'entrada de l'escola.\nPublicat per mitjasantfrancescdassis a 10:32 Cap comentari:\nCom us vam prometre, aquí estan les fotos de l'activitat del taller de trencadís de la classe de 4t B.\nPublicat per mitjasantfrancescdassis a 5:21 Cap comentari:\nHan començat les Jornades Esportives!!!\nTaller de "trencadís"\nVisita a l'Ajuntament dels alumnes de 3r\nL'estona de la lectura a 4t.


El Mònaco acollirà el concert 'Quererte a ti' i la presentació del disc d'Onda Big Band\n1:24 pm - Sunday, 9 August 2020\nEl Mònaco acollirà el concert ‘Quererte a ti’ i la presentació del disc d’Onda Big Band\nEl recital homenatge a Camilo Sesto de SAMVO serà el pròxim 15 de desembre, mentre que la presentació del disc ‘Nosaltres’ serà el dia 16 de desembre.\nEl Teatre Mònaco d’Onda rebrà el 15 de desembre el concert homenatge a Camilo Sesto ‘Quererte a ti’, de l’orquestra simfònica SAMVO, i el 16 de desembre la presentació del disc ‘Nosaltres’ d’Onda Big Band. Així ho ha anunciat Lluís Pastor, tinent d’alcalde de Cultura, juntament amb José Antonio Cavero, director de l’orquestra simfònica SAMVO; Jorge Calpe, director d’Onda Big Band; i David Zurriaga de Infinity. Lluís Pastor ha afirmat que “serà un cap de setmana de gran qualitat musical, amb actuacions que atrauran tant als onders com a visitants d’altres municipis, diversificant l’oferta cultural de la ciutat”.\nEl concert ‘Quererte a ti’ és un homenatge al cantant Camilo Sesto, amb les veus dels artistes Ángela Carrasco i Paco Arrojo i la música de SAMVO. Els assistents podran gaudir de les cançons més populars del cantant d’Alcoi com ‘Vivir así es morir de amor’ o ‘Perdóname’. Es realitzarà el 15 de desembre a les 20 hores. Les entrades tenen un preu de 15 euros per als empadronats a Onda i de 25 euros per a la resta i es poden adquirir de forma online en entradasinfinity.com o físicament en la seu de SAMVO.\nPer la seua banda, Onda Big Band presentarà el seu nou disc ‘Nosaltres’ el 16 de desembre a les 19 hores al Teatre Mònaco, en un recital en el qual estaran presents els diferents integrants de la banda. Aquest disc ha pogut tirar endavant gràcies a la col·laboració que té l’agrupació musical amb l’Ajuntament d’Onda. El tinent d’alcalde de Cultura explica que “Onda compta amb grans artistes, per aqueix motiu, des del consistori seguirem recolzant-los i donant-los a conèixer per a dur a terme projectes importants” i anima “a tothom a acudir a aquests esdeveniments que no deixaran indiferent a ningú”.\nPrevious articleLa Fiscalia demana 3 anys de presó per als 8 acusats de l’accident de Metrovalencia\nNext articleEl Govern sobre Dani Mateo: es garantirà gaudir de la cultura


La CUP va néixer un abril a Vinaròs | Sergi Picazo | barcelona | Política | El Punt Avui\nLa CUP va néixer un abril a Vinaròs La CUP va néixer un abril a Vinaròs La CUP va néixer un abril a Vinaròs La CUP va néixer un abril a Vinaròs + La CUP va néixer un abril a Vinaròs E-mail\nARREL Els cupaires no obliden la tradició independentista del PSAN, l'MDT i el municipalisme alternatiu TRONC La nova etapa de les CUP s'inicia amb l'anomenat procés de Vinaròs l'any 2000 FRUIT Són 86 regidors i tres diputats al Parlament\nLa CUP va néixer un abril a Vinaròs La CUP va néixer un abril a Vinaròs La CUP va néixer un abril a Vinaròs La CUP va néixer un abril a Vinaròs La CUP va néixer un abril a Vinaròs E-mail\nAnar o noa les eleccions catalanes es va plantejar per primer cop fa vuit anys en una assemblea a Vic\nLa CUPno és un partit clàssic, no té seu pròpia ni líder. És més aviat un experiment, un moviment\nLa CUP, de la qual tothom parla avui dia, va néixer a Vinaròs una tarda d'abril de l'any 2000. Un grup de joves dels Països Catalans es van trobar al poble “cruïlla dels Països Catalans”, a la comarca del Baix Maestrat, del País Valencià, per establir les bases de l'enèsim procés d'unitat independentista. Podria haver estat un intent més. Però no. La CUP és l'única candidatura de l'esquerra independentista fora d'ERC que ha aconseguit entrar al Parlament de Catalunya després de 30 anys de fracassos –des del BEAN de Xirinacs fins a Nacionalistes d'Esquerra, passant pel PSAN–. Allò que va sorgir fa dotze anys a Vinaròs va transformar-se la nit del diumenge 25-N en tres diputats al Parlament de Catalunya i 126.219 vots al carrer. Un resultat mai vist.\nLa Candidatura d'Unitat Popular no és un partit clàssic, no té una seu pròpia, no té president ni té líder. És més aviat un experiment, un moviment, una precipitació. L'objectiu inicial era fer política en l'àmbit municipal amb un substrat independentista, però després d'anys de creixement la idea de construir un projecte alternatiu als partits clàssics era llaminera. “Neixen als municipis però en pocs anys van tenir repercussió com la cara visible de l'esquerra independentista”, afirma Albert Botran, un dels portaveus de la CUP i autor delllibre Unitat popular, la construcció de la CUP i l'independentisme d'esquerres. D'on sorgeix tot aquest embolic?\nDavid Fernàndez –ja diputat–i Julià de Jòdar –escriptor–expliquen al seu recent llibre Cop de CUP que ara que les sigles estan en boca de tothom és bon moment per “mirar enrere per poder seguir endavant”. Cal rebobinar per avançar. Les arrels? L'independentisme d'esquerres modern a Catalunya neix, segons historiadors i activistes, amb la fundació del PSAN el 1968. A les eleccions del 1977 una coalició de partits d'extrema esquerra i independentistes anomenada Candidatura d'Unitat Popular pel Socialisme (CUPS) es presenta però només suma 12.000 vots. Després el moviment madura durant els convulsos anys vuitanta però queda tocat per l'activitat armada de Terra Lliure i per les mil i una escissions. El pitjor estava per arribar. En paraules de Botran, l'esquerra independentista “pateix una sotragada important durant els anys noranta: l'MDT es trenca, apareixen candidatures com Catalunya Lliure –només 19.000 vots en unes europees– i la repressió del 1992 espanta molta gent”. La pèrdua de suport també prové del creixement imparable d'ERC, primer amb Colom i Rahola, i després amb Carod-Rovira i Puigcercós. La tempesta perfecta sobre l'esquerra independentista es dóna enmig d'una crisi profunda de tota l'esquerra després de la caiguda del Bloc Comunista.\nUns quants centenars de militants “aguanten el testimoni” i, seguint amb Botran, “resisteixen com poden la travessa del desert” dels anys noranta. Són pocs, però estan organitzats. Són el que queda de l'AMEI, l'associació de municipis de l'esquerra independentista fundada als anys vuitanta. Són el que queden de les primeres CUP, sobretot amb un cert pes en nuclis com ara Sabadell, Salt, Manresa, Valls i Sant Pere de Ribes. Però, sorgits de la crisi, neix una cosa nova, inesperada, però que venia des de baix i de l'esquerra, que ja hi era però que ningú no veia. “Una nova generació de joves activistes –segons Botran– apareix a meitat i finals dels noranta, coincidint amb el sorgiment del moviment antiglobalització, i comencen a unir-se a allò que ja estava creat, amb vells militants, sense eliminar res.” Creen organitzacions noves com ara Endavant, Maulets o el Sindicat d'Estudiants dels Països Catalans, ocupen casals populars i ateneus, impulsen festivals com ara el Rebrot –amb una mística musical liderada per bandes com ara Obrint Pas– i llancen mitjans de comunicació propis. Però alhora tornen als espais de l'AMEI, de l'MDT i de les velles CUP, sobretot escoltant els referents de l'UM9 de Ribes i la CUPA d'Arbúcies. A poc a poc substitueixen els vells noms i consoliden el de la CUP o les CUP. Inspiracions? Diverses: des d'Herri Batasuna (“poble unit”, en èuscar) fins a la Unidad Popular de Salvador Allende a Xile. Va ser, però, un procés llarg, com tot el que fa l'esquerra independentista, llarguíssim. Dos anys de debats, discussions, convulsions internes i documents marc. Com deia l'adagio zapatista, “anem lents perquè anem lluny”.\nLa nova CUP incorpora un element diferent de les experiències independentistes dels setanta i vuitanta, molt més nacionalistes que d'esquerra radical. El periodista Roger Palà explica que “la CUP també recull part de l'herència llibertària a partir de conceptes com l'assemblearisme, l'ateneisme, el moviment okupa i el rebuig de les dinàmiques clàssiques i verticals dels partits”. Això, aquest 25-N, apropant-se potser a última hora als indignats del 15-M, va donar un cabàs de vots. “Tots aquells moviments de mitjan noranta conflueixen –diu Botran– al procés de Vinaròs.” Aquell conjunt de trobades, segons el llibre Cop de CUP, va establir les bases d'un procés de “cohesió d'estratègia i d'organització” ja que fins aleshores cada CUP anava pel seu compte. Fernàndez i De Jòdar posen “com a símbol d'aquesta voluntat” l'11 de setembre del 2001 –el dia de l'atac d'Al-Qaida a Nova York–, quan “es va pactar per primer cop en quinze anys un acte unitari al Fossar de les Moreres”. No va ser fàcil fer camí junts, sense més divisions. Els conflictes entre partidaris del front nacional –amb CiU o ERC– i els del front d'esquerres. Els de les cups velles i amb regidors i els de les noves sorgides els últims anys. O els partidaris d'anar a les eleccions catalanes i els de la via municipal. Prendre la decisió de presentar-se al Parlament va costar, com a mínim, vuit anys. El primer cop que se sotmet a discussió va ser el març del 2004 en una assemblea celebrada a Vic. Es va rebutjar. I es va seguir rebutjant fins fa dos mesos. La històrica assemblea de Molins de Rei va aprovar a l'octubre el salt a l'arena nacional amb un 77% de vots a favor.\nTot havia canviat molt entre 2004 –Vic– i 2012 –Molins de Rei–. L'únic precedent en què la CUP s'havia presentat a unes eleccions al Principat van ser les europees del 2004. I el resultat va ser un desastre: 6.200 vots. Aleshores la CUP només tenia set regidors propis. Els bons resultats a les municipals del 2007 –amb 34 candidatures pròpies i 20 regidors– i sobretot a les del 2011 –amb 75 llistes pròpies i 86 edils– van precipitar i facilitar la decisió de presentar-se a les catalanes. Actualment té quatre alcaldies –Arenys de Munt, Navàs, Viladamat i Celrà–, regidors a ciutats com ara Girona, Mataró, Vic, Berga, Sant Cugat, Vilafranca, Manresa o Vilanova i, des del 25-N, tres diputats al Parlament. La CUP ja ha arribat. El dubte és: per quedar-s'hi?\nEls activistes de la CUP reivindiquen sovint fer una “feina de formigueta” als municipis que ve de lluny. El 2003, fa quasi deu anys, van obtenir els seus primers grans resultats amb regidors a Valls, Vilafranca, Arbúcies i, en coalició, a Sabadell, Ripollet i Sant Pere de Ribes.\nICV i EUiA proposen a ERC i la CUP un front contra CiU\n‘Retrat robot' d'un regidor de la CUP\nEl Punt Avui. Girona 10-12-2012, Pàgina 36\nEl Punt Avui. Nacional 10-12-2012, Pàgina 6


I trullini Magic Holiday Mesagne Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMesagne, Mesagne, Itàlia - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre I trullini Magic Holiday\nSituat a Mesagne, I trullini Magic Holiday és el lloc perfecte per gaudir de Brindisi i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nI trullini Magic Holiday també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Brindisi. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD, cuina americana per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a I trullini Magic Holiday.


septiembre 24, 2016 socialistesonda Deja un comentario\nLa tinent d’alcalde de Política Social Mari Carmen Aguilella ha anunciat que 200 onders majors s’han matriculat en els cursos que l’Ajuntament ofereix dins de les activitats complementàries del Centre de Dia Municipal d’Onda.\nConcretament, s’han programat 7 tallers de Rehabilitació i Manteniment dirigit a aquest col·lectiu, organitzats en sessions de matí i vesprada perquè puguen assistir el major nombre de persones. Aquestes activitats que finalitzaran en el mes de juny han tingut una gran acceptació i servixen per a fomentar el benestar dels majors onders. En aquesta línia, Aguilella ha destacat que “aquests cursos són una oportunitat de millorar la qualitat de vida dels veïns del municipi i tenen com a objectiu evitar el sedentarisme i la immobilitat, mantenint l’autonomia personal. També fomenten la participació social i l’envelliment actiu”.\nL’equip de govern que lidera l’alcalde Ximo Huguet te entre els seus objectius que el Centre de Dia d’Onda continue sent un referent d’atenció especialitzada i que oferisca un servei municipal a cada usuari atenent les seves necessitats i particularitats. Des d’aquestes premisses, Aguilella ha informat que “el centre continuarà oferint més cursos per a suplementar el treball diari que oferixen als usuaris i a primers d’octubre s’iniciarà un altre taller sobre estimulació cognitiva i després de Fira es posaran en marxa els cursos d’Informàtica Sèniors”.\netiquetado con Centro de día, Mª Carmen Aguilella, Onda, Ximo Huguet Lecha


turc | enciclopèdia.cat\nNom donat a la llengua turquesa sud-occidental parlada per uns 56 milions de persones a gran part de Turquia i per minories importants a Xipre (on és cooficial amb el grec a l’estat grecoxipriota reconegut internacionalment), als Balcans (especialment a Grècia i a Bulgària), a Síria i a l’Iraq.\nN'hi ha una considerable diàspora (uns 3 milions) a l’Europa occidental. En el passat hom distingia dos nivells de llenguatge a Turquia: la cort, l’administració i els reduïts nuclis d’intel·lectuals feien servir l’anomenat fasıh türkçe o turc pur, on es donava entrada, en tots els camps de l’idioma, a una gran quantitat de préstecs de l’àrab i el persa, fins a deixar reduïdes les formes turqueses a un 30% de la llengua. Aquest tipus de llenguatge era incomprensible per a la gran majoria de la població, que parlava una llengua molt menys influïda per l’àrab i el persa: l’anomenat kaba türkçe, turc vulgar o groller. Els intel·lectuals progressistes turcs eren conscients d’aquesta diglòssia i s’esforçaven a superar-la. Una primera provatura fou la fixació d’un anomenat orta türkçe, o turc mitjà, al començament del s XIX, on, encara que els arabismes continuaven essent molts, se'n fixava el nombre i no se n'hi deixaven entrar més. Després de la revolució del 1923, Atatürk llançà la consigna que per a ésser turc calia turcitzar la llengua i emprengué la gran reforma lingüística del 1932. El turc col·loquial (parlar d’Istanbul) passà a ésser també la llengua de l’administració i l’alta cultura. En el vocabulari tècnic, on la llengua col·loquial en part mancava de mots, es procedí a la creació de nous mots a partir d’arrels turqueses; tot amb tot, la lluita entre les formes turqueses castisses i les araboiranianes encara continua, en part, a l’hora actual, amb clares connotacions ideològiques: per als mots turquesos de progressisme-laïcisme; de conservadorisme-confessionalisme islàmic per als mots araboperses. La reforma lingüística kemaliana posà les bases per a l’accés de les masses a l’ensenyament; hi contribuí també l’adopció de l’alfabet llatí el 1928, molt més apte per a reproduir la llengua turca que no pas l’alfabet àrab que anteriorment es feia servir. En turc, com en totes les llengües turqueses, en la fonètica té un paper molt important la metafonia: en un mateix mot només hi poden haver vocals anteriors (e, i, ö, ü) o posteriors (a, i, o, u), i, així, per exemple, la vocal del morfema d’acusatiu varia regularment segons la vocal de l’arrel: els nominatius at, ot, ev, göl són en acusatiu atı, otu, evi, gölü. No hi ha article ni marca de gènere. La morfologia és molt regular. El substantiu coneix sis casos: nominatiu el 'mà’, acusatiu eli, genitiu elin, datiu ele, locatiu eldei, ablatiu elden. El morfema de plural no es fa servir en cas de redundància: at 'cavall’, atlar 'cavalls’, iki at 'dos cavall(s)'. La preposició sol mantenir transparent el seu origen nominal i admet, com el substantiu, l’afixació causal i possessiva, amb formes com önümüzde, ‘al nostre davant’, de colpidora semblança amb el català. L’aglutinació, tan característica de les llengües turqueses, és especialment rica en el verb, amb tot un seguit de sufixos i infixos (yor perfectiu, er imperfectiu, meli obligatiu, dir causatiu, mis distanciatiu, etc), que en part es combinen entre ells, p ex: yıka-n-a-mı-yor-mus (‘tinc entès que no es va poder rentar’ (arrel + reflexiu + potencial + negació + perfectiu + pretèrit/distanciació + morfema ø de tercera persona). En sintaxi són molt nombroses les construccions participials o amb substantius verbals en casos en què una llengua com la catalana faria servir la subordinació: benim yan/mda oturan adam Katalonyadan geliyor 'l’home que seu (lit. seient) al meu costat ve de Catalunya’; babam gelmemi istiyor 'el meu pare vol que vingui’ (lit. el meu venir).\nturc | turca


El pati de llums: Dàlet.\nEl sol ja començava el seu descens cap a l´horitzó, amarant amb els candorosos raigs de càlida i serena llum, el camí encatifat de fulles seques que els incipients aires freds de la tardor havien anat despullant de les branques dels arbres. El cruixit de les petjades que pare i fill descabdellaven des de l´alba, trencaven la serena calma d´un camí que els duria a la muntanya sagrada de Zayin, lloc on el seu llarg peregrinatge arribaria a la seva fi.\nDes que havien reprès la marxa del petit poble de Qoph, on havien parat per prendre mos, el noi semblava immers en un aire prou murri perquè no passés desapercebut al seu pare.\n- Estàs molt callat, què és el que t´amoïna, Alef? -Li va dir amb la seva acaronadora veu.\n- Es tracta del què ens ha dit l´home amb qui hem estat conversant al poble de Qoph i a qui tothom sembla tenir en tanta consideració i en tan alta estima.\n- Sí Alef, el vell Sàmec és una persona molt ben entenimentada i les seves paraules sempre estan plenes de gran seny. Fa anys que ens uneix una sincera amistat, la seva saviesa sempre ha nodrit ricament els esperits que se li han acostat. Però digues, fill, quines paraules són aquestes que et fan rumiar tant entre tot el què ens ha dit? Potser puc ajudar-te, encara que modestament, a apaivagar aquest desassossec que ha segellat els teus llavis.\n- Ha estat en el moment en què parlava de la llibertat dels pobles i de la gent que els dóna vida, esmentant que ara per ara, dins la situació actual en què ens trobem, és una utopia que el nostre ho arribi a ser algun dia. Utopia, què vol dir exactament aquesta paraula?\nEl pare va esbossar un somriure, resultat de la satisfacció interior que li produïa copsar la qualitat que destil•lava la inquietud del seu fill Alef, i de saber que ell mateix tenia al rebost una resposta prou satisfactòria per donar-li. I així li va dir:\n- Veus, Alef, aquell rogent horitzó, per on s´amaga l´astre que és aliment i escalfor de tots els éssers del món?\n- Doncs fixa´t que malgrat que caminis dies i dies, mai podràs arribar-hi ja que sempre s´allunyarà en la mateixa mesura que tu intentis acostar-t´hi.\nL´Alef es va mirar el seu pare amb la sincera admiració que sempre despertaven en ell les seves justes i precises paraules.\n- D´acord, pare, però aleshores, per a què ens serveix la utopia?\n- Serveix, estimat Alef, per fer-nos caminar.\nI amb aquestes últimes paraules van continuar el seu camí aprofitant les ja crepusculars llums que el dia oferia, abans de trobar un recer on passar nit.\nPublicat per Ricard Tortosa a 21:00


30 de març de 2021 (16:34 CET)\nL'Agència Valenciana Antifrau va reprendre fa uns dies la investigació sobre els sobresous de regidors de l'Ajuntament de València durant la passada legislatura (2015-2019) després de passar per Fiscalia arran de la denúncia d'"una tercera persona".\nAixí ho ha confirmat aquest dimarts el director de l'oficina Antifrau, Joan Llinares, després d'entregar la memòria de 2020 en Les Corts. Aquesta investigació anirà en el balanç de 2021 perquè continua en marxa.\nEs tracta del cobrament de 772.000 euros en sobresous de deu regidors del PSPV, Compromís i València en Comú en l'anterior mandat. En concret, s'investiga si els edils es van fixar un complement de 25.000 euros a l'any per a cobrar el mateix sou que un amb dedicació exclusiva.\nLlinares ha recordat que aquest cas va entrar en Antifrau en 2019, quan també "una tercera persona va presentar la mateixa denúncia en Fiscalia" i això obliga a paralitzar les diligències de l'agència.\nAra, "quan Fiscalia o el Jutjat d'Instrucció comunica que s'ha arxivat o que no hi ha cas penal", Antifrau ha représ la investigació. "L'expedient està en marxa i quan s'acabe l'anàlisi i la investigació se sabran els resultats", ha resolt el director.\nAquest dilluns, l'alcalde de València, Joan Ribó (Compromís), va assegurar que la decisió que va portar a aplicar en les seues nòmines un complement es va fer "legalment" i "amb el vistiplau de la Intervenció" municipal, a més de recordar que "ningú va dir absolutament res: ni el PP ni Ciutadans".


Chitwan Forest Resort Chitwan Nepal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nChitwan Sauraha, Sauraha, Chitwan, Nepal, 00977 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Chitwan Forest Resort?\nMés informació sobre Chitwan Forest Resort\nBen posicionat a Sauraha, Chitwan Forest Resort és un lloc ideal d'inici d'excursions a Chitwan. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara penjador de roba, llençols, sabatilles, tovalloles, paraigua per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent jardí. Chitwan Forest Resort és una elecció inteligents per a viatgers a Chitwan, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


L'Ajuntament començarà a treballar un Pla Local de Joventut - Cerdanyola al dia\nRedacció23 de juliol de 20218min0\nManel Gil-Inglada guanya el Movie Music International Award\nEn l’apartat de mocions del darrer ple municipal es va aprovar per unanimitat la moció presentada pels grups municipals d’ERC, Guanyem i Junts per redactar un pla de joventut i promoure polítiques adreçades al jovent.\n“El darrer informe que tenim de la realitat del jovent de Cerdanyola és del 2007”, lamentava Montse Nieto (ERC). El text insta al govern municipal a encarregar un nou informe sobre la realitat juvenil al municipi, a iniciar la redacció d’un nou pla de joventut en el termini de sis mesos on hi puguin participar les diferents associacions i col·lectius juvenils del municipi en la seva redacció, a començar un procés de participació ciutadana entre els joves (15-29 anys) del municipi per tal d’identificar les necessitats d’equipaments juvenils entre aquest sector de la població, a dotar de recursos a l’oficina local d’habitatge per poder disposar d’un canal d’atenció específicament adreçat a joves en vies d’emancipació, a mantenir converses amb la universitat autònoma de Barcelona i el Parc Tecnològic del Vallès per poder crear una borsa d’ocupació juvenil gestionada per l’ajuntament de Cerdanyola i a convocar el Consell Municipal de Cultura, Joventut i Participació Territorial mínim un cop cada 3 mesos. “Entenem que és una moció constructiva, tot i que no comprem el relat catastrofista que en dos anys no s’ha fet res en matèria de joventut. Però compartim l’objectiu d’impulsar aquest estudi –nosaltres el finançarem- i després establir el procés de participació ciutadana per a l’elaboració del Pla Local de Joventut”, apuntava el regidor de Joventut, David González. “Tenim idees per desenvolupar polítiques de Joventut, tenim la intenció d’aconseguir el Pla Local de Joventut tot i que no sé si ho podrem aconseguir en sis mesos perquè estava previst per al 2022 i encara no té consignació pressupostària”, afegia. “Entenem que completar-ho pot costar més temps i que tenim els recursos que tenim”, responia Nieto.\nEl pla de Joventut també va ser un dels temes protagonistes del plenillo, on el Jovent Republicà de Cerdanyola presentar la moció que es va debatre posteriorment al ple. “El jovent també som el present i volem denunciar la manca d’actuacions en matèria de joventut durant els dos anys del govern del PSC. No han sabut donar resposta a les necessitats joves d’habitatge, oci, equipaments o ocupació. Presentem una mocions de mínims per encarrilar les polítiques de joventut del consistori”, defensava Dani Jovell, portaveu de Jovent Republicà: “Pensin en quines respostes volen donar a tota una generació. Volem una ciutat viva i plena d’oportunitats pels joves”. Per la seva banda, el regidor de Joventut, David González assegurava que el govern sí que ha impulsat accions pels joves: “Hem aprovat un pla local d’habitatge que incorpora accions pensades per al col·lectiu jove i estem treballant projectes per al desenvolupament de l’ocupació juvenil, patis oberts, primer parc de cal·listènia de Cerdanyola fruit de la participació del jovent o nits d’estiu jove, entre d’altres”.\nEls botellots de Canaletes van ser l’altre protagonista del plenillo. “Seguirem defensant el nostre barri fins que la situació es normalitzi, els joves necessiten el seu espai, però hi ha una manca de control i volem respostes”, afirmava Lourdes Tomàs, veïna del barri. Des del govern es va assegurar que es comparteix la preocupació dels veïns: “És un problema transversal que afecta moltes àrees”. En aquest sentit, la regidora de Seguretat Ciutadana, Glòria Urbano, explicava que cal cercar l’arrel del problema amb un abordatge transversal des de diferents àrees. “Estem netejant i adequant la zona a primera hora del matí, també ens plantegem la figura dels educadors socials a la zona i els agents cívics nocturns, també tres patrulles dels mossos acompanyaran a les patrulles de Policia Local, també pensem en ubicar controls en punts limítrofs amb altres poblacions”. Des d’En Comú Podem, Cecilia Collado anunciava que la seva formació farà seguiment de totes les accions que ha anunciat el govern. “Apostem per la convivència i mesures dissuasòries”, apuntava. “La dimensió que han agafat els botellots a Canaletes és proporcional a la manca de propostes per a la joventut de l’Ajuntament de Cerdanyola”, criticava Montse Nieto (ERC).\nD’altra banda, el plenari va rebutjar la moció presentada per Guanyem i Junts en suport a Marcel Vivet i de rebuig a la sentència de l’Audiència Provincial que el condemna a cinc anys de presó.\nEl crematori va tornar a ser protagonista del plenari de juliol. El consistori restava assabentat de la desestimació del recurs contenciós administratiu presentat per la Funerària Montserrat Truyols contra la inactivitat de l’Ajuntament de Cerdanyola en relació al contracte dels serveis funeraris de la ciutat. Des del govern es continua defensant quer s’ha remodelat el cementiri, s’està construint el tanatori i es busquen alternatives a la construcció del crematori. “Ara mateix no tenim solucions concretes”, anunciava la regidora d’Urbanisme, Eulàlia Mimó. “Aquest punt ens torna a recordar que la qüestió del crematori no està resolta. És un tema que en algun moment s’haurà d’acabar i aplicar unes certes dosis de valentia política. Demanem que al setembre posem fil a l’agulla i tornem a convocar la taula de treball incorporant la ciutadania mobilitzada en aquest tema”, destacava Ivan González (Guanyem). “Des d’ERC vam sol·licitar fa uns mesos que es tornés a convocar la taula de treball, però que pogués format part la Plataforma en contra del crematori. Hem trobat una nova normativa del 2018 que implica un nou escenari i hem de ser capaços d’explorar-ho”, explicava Helena Solà (ERC).\npreviousLa piscina del Turonet obrirà també les nits de divendres i dissabte\nnextEl Joker’s Day recull més d’una tonelada d’aliments solidaris


Recessió: l'FMI fa una crida a la prudència - Cat Diàleg - Diari Digital català\nAmb una taxa d’atur superior als sis punts respecte a la situació anterior a la crisi econòmica i amb una classe mitjana fràgil, Espanya és advertida per l’FMI pel perill de no sortir de la recessió\nEconomiaZPortada Derecha 12 Octubre, 2018 CatDialeg.cat 0\nInici » Historic » Recessió: l’FMI fa una crida a la prudència\nEspanya no és l’únic estat advertit en els últims dies per l’FMI. El Fons Monetari Internacional ha posat èmfasi en la idea de seguir combatent contra els efectes de la recessió econòmica, ja que encara és del tot necessari. Des del Fons confirmen que el PIB d’Espanya acomiadarà el present any amb un increment del 2,5% en el quart trimestre, una tendència que seguirà afeblint-se fins a 2019, quan s’espera que l’economia creixi a un ritme del 2,1% en els tres últims mesos de l’any. En el conjunt del any que ve, es projecta un augment del 2,2% per a l’economia espanyola, sense canvis pel que fa a l’anunciat tant al juliol com a l’abril.\nDes de l’esclat de la crisi que es va produir el 2007, gran part de la població a Espanya sofreix les conseqüències de la recessió. Però, els efectes no han arribat a tots de la mateixa manera: el nombre de grans fortunes s’ha multiplicat en un 2,5.\nA Espanya, la mitjana de la riquesa per persona (amb dades fins a 2013) és de 144.000 euros, si bé la meitat de la població menys rica concentra solament el 7% d’aquesta riquesa amb una mitjana de 18.900 euros per persona. En la part alta de la taula se situa el 10% de la població que aglutina el 57% de la riquesa, amb una mitjana de 813.000 euros per persona.\nL’FMI apunta cap a una nova reforma laboral\nL’FMI llança un missatge a Pedro Sánchez de prudència. És important destacar com el Fons considera que, en cinc anys, l’avanç de l’activitat se situarà en l’1,7% mentre en la resta de la zona de l’euro serà de l’1,4%, limitat pel lent creixement de la productivitat i una demografia desfavorable.\nS’ha insistit sobre la necessitat d’aprofundir de nou en la reforma laboral. “A Espanya, l’agenda de reforma estructural, que té com a objectiu augmentar l’eficàcia de les polítiques actives del mercat laboral i reduir la segmentació del mercat, necessita un nou impuls”, assenyala el WEO.\nSegons els càlculs de l’organisme amb base a Washington, el dèficit es trobarà entre el 2,3% i el 2,7% del PIB durant els pròxims cinc anys. Aquesta és un marge que queda molt lluny del que el Govern de Sánchez havia acordat amb Brussel·les. I compromet seriosament la seva capacitat d’ajustar els comptes públics a mitjà termini. La ministra Calviño va garantir a la Comissió Europea que reduiria el desequilibri pressupostari al 0,4% en 2021. I que tindria els comptes públics ajustats a l’any següent.\nUn altre indicador que pot provocar algun mal de cap al Govern és la inflació. Perquè l’FMI pronostica que durant el període 2013-2018 els preus creixeran cada any entre l’1,8% i el 2%. Aquest indicador no és preocupant, especialment per a un país amb les taxes de creixement que registra Espanya, però que aquestes alces de preus sí que poden complicar el manteniment del poder adquisitiu de les pensions.\nFa solament dues setmanes que els partits signataris del Pacte de Toledo van tancar un acord per actualitzar les pensions solament en funció de l’IPC, sense tenir en compte altres indicadors com la situació econòmica o la salut del sistema.\ncrisi econòmica24 economia290 espanya345 FMI11 Reforma laboral3


Tomàtiga de Valldemossa - Varietats Locals\nquantitat de Tomàtiga de Valldemossa\nOrigen: Jardí botànic de Sóller, Mallorca\nTomàtiga d’amanida grossa, rodona, llisa, de pell fina i molt gustosa. Fa molt de suc, essent molt bona per amanides. Millor encanyar per facilitar la recol·lecció.\nSe sembra de mitjans gener fins a l’abril. Es pot trasplantar d’abril a maig, i recol·lectar de juliol a octubre.\nLa distància de sembra és de 50 cm entre plantes i 70 cm entre files.\nPes del sobre: 0,3 g. Aproximadament 82 unitats\nSigues el primer a opinar “Tomàtiga de Valldemossa” Cancel·la les respostes


Alcalà, tot preparat per celebrar demà dissabte l’inici de les Festes Patronals | Canal56 Notícies\nInicio Alcalà de Xivert Alcalà, tot preparat per celebrar demà dissabte l’inici de les Festes Patronals\nAlcalà, tot preparat per celebrar demà dissabte l’inici de les Festes Patronals\non: 23/08/2019 En: Alcalà de Xivert\nAlcalà de Xivert demà dissabte donarà inici a les Festes Patronals amb la presentació de les Festeres 2019. Cal destacar que enguany la localitat compta amb una amplia representació, amb un total de set joves, que conformaran la Cort d’Honor. La presentació serà el tret de sortida per una programació amb més d’un centenar d’activitats repartides entre els Alcalà i Alcossebre. La regidora de Festes de l’Ajuntament gaspatxer, Selene Blazquez, ha agraït la col·laboració de totes les entitats locals per fer possible un any més agenda plena d’activitats. Pel que fa a les novetats diumenge es farà el Pregó, que enguany estarà dedicat a totes les festes que se celebren al municipi al llarg de l’any i on s’espera una elevada participació dels veïns. Blazquez afegia que també se celebrarà una segona edició de la Fira de la Cervesa després de l’èxit aconseguit l’any passat, a més del primer concurs d’emboladors.\nUna altra de les novetats per enguany són les polseres de les Festes que ha preparat l’Ajuntament d’Alcalà de Xivert, perquè els veïns i visitants puguen tenir un record. La regidora Blazquez comentava que per a les properes edicions es crearan noves polseres, sempre amb frases o imatges que s’identifiquen amb la localitat i els veïns. Les polseres es poden adquirir de forma gratuïta a l’Ajuntament i les oficines de turisme. Les Festes Patronals d’Alcalà de Xivert també comptaran amb el Punt Violeta per tal de fomentar el respecte i la bona convivència, però sobretot gaudir d’unes festes lliures d’agressions sexistes. L’alcalde d’Alcalà de Xivert Alcossebre, Francisco Juan Mars, destacava que les festes suposen una bona oportunitat per allargar la temporada estiuenca, en especial al nucli coster on se celebraran de l’11 al 15 de setembre.\nTot a punt a Alcalà de Xivert per encetar demà les Festes Patronals amb la presentació de les festeres 2019, per davant quedaran gairebé 15 dies plens d’activitats, repartides entre els dos nuclis urbans, per gaudir d’unes jornades plenes de germanor i sobretot molta diversió.\nSanta Magdalena rep més de 16.000€ de Turisme Comunitat Valenciana\nRossell, dilluns començaran les feines d’adequació de la carretera que connecta amb La Sénia


Comú Escaldes-Engordany\nEscut de la pàrroquia\nEquip comunal 2016-2019\nOrdinacions i Reglaments\nTurisme i Vivand\nDóna't d'alta del servei d'SMS\nLínia directa amb la cònsol major\nInici / Cultura / Entrades a la venda per "Turistes i banyistes"\nEntrades a la venda per "Turistes i banyistes"\nLes primeres representacions de 'obra 'Turistes i banyistes' del mes d'agost, pels carrers de la parròquia, es van cloure amb un total de 150 persones que es van apropar a veure l'espectacle. L'obra sorgeix dels diaris dels primers viatgers que van arribar al Principat i que van documentar la seva experiència amb les aigües termals. Aquests documents formen part del fons històric de la parròquia, i es poden consultar a l'Arxiu Històric, al carrer d'Engordany.\nUn total de 25 actrius i actors amateurs, alumnes de l'Animal Escola de Teatre donen vida a personatges històrics com Esteve Albert, Mossèn Cinto Verdaguer, i a d'altres personatges no de renom però si importants en la nostra història, com són les bugaderes, els contrabandistes i tots aquells turistes i banyistes que des de segles enrere ens visiten per gaudir d'aquest be únic, l'aigua termal.\nJa teniu a la Venda les entrades per a les representacions de setembre, els dies 22 i 23, en dues sessions, a les 11.30 h i a les 12 h. Les entrades es poden comprar a l'oficina de turisme de la plaça sta. Anna a un preu de 3 €. Tel: 890 881\nDalma torna a fer vibrar el Prat del Roure\nExposició de les alumnes del Taller tèxtil i de vidre\nTweets by comuee\n© 2016 Comú Escaldes-Engordany\nParc de la mola 6, AD700 Escaldes-Engordany Principat d’Andorra. +376 890 890 comu@e-e.ad


Per què és tan saludable l'oli d'oliva? - Ametller Origen\nSegur que més d’una vegada has sentit que l‘oli d’oliva és molt beneficiós per a la teva salut. Doncs bé, que sàpigues que és totalment cert, i és que l’oli d’oliva, especialment el verge extra, és un dels pilars de la dieta mediterrània i destaca per les seves propietats saludables.\nQuins són els principals nutrients de l’oli d’oliva?\nConté greixos saludables: especialment greixos mono insaturats (àcid oleic) que et protegeixen el cor i t’ajuden a fer la digestió i a prevenir determinades malalties com la diabetis tipus 2 o alguns càncers.\nRic en vitamines E i K: la vitamina E t’aporta propietats antioxidants, mentre que la vitamina K t’ajuda a cuidar els teus ossos.\nConté polifenols: es tracta d’uns compostos que tenen una gran capacitat antioxidant.\nPodem diferenciar tres tipus d’oli d’oliva:\n– Oli d’oliva verge extra: s’obté de les olives i, únicament, s’aconsegueix mitjançant procediments mecànics. És l’oli de més qualitat amb unes propietats sensorials (aroma i sabor) excepcionals i sense defectes, i amb totes les vitamines i substàncies antioxidants de les olives.\n– Oli d’oliva verge: igual que l’anterior, s’obté de les olives i, únicament, mitjançant processos mecànics. Així mateix, també conserva totes les vitamines i substàncies antioxidants de les olives, però sensorialment és menys excepcional que l’oli d’oliva verge extra.\n– Oli d’oliva: es tracta d’una barreja d’olis d’oliva refinats i olis d’oliva verges. Conté menys vitamines i substàncies antioxidants que en els dos casos anteriors, perquè es perden durant els tractaments de refinació.\nEs tracta d’una pregunta recurrent, així que intentarem aclarir-la. És molt important que per gaudir de tots els beneficis de l’oli d’oliva l’utilitzis correctament. Això vol dir que, per exemple, els olis amb greixos mono insaturats –verge extra, verge i oliva- resisteixen molt millor a les temperatures, a diferència de l’oli de gira-sol que s’oxida ràpidament i agafa un gust ranci. Per aquest motiu, quan cuinis has d’utilitzar oli d’oliva verge. Per a amanir també et recomanem l’oli d’oliva verge.\nPuc guardar l’oli que he utilitzat per cuinar?\nD’entrada et direm que sí, però abans has d’assegurar-te que l’oli no s’ha cremat. En el cas que no ho estigui, pots filtrar-lo per eliminar les partícules que queden després de fregir i guardar-lo en un lloc fresc, sec i protegit de la llum, i el podràs reutilitzar entre tres i quatre vegades.\nEl color i el sabor de l’oli d’oliva\nT’has preguntat alguna vegada de què depèn que un oli sigui groc pàl·lid o verd intens? Doncs bé, el color ve definit per la mena d’oliva que s’ha utilitzat (arbequina, picual, blanqueta, etc.), el grau de maduresa d’aquesta i les condicions climàtiques i del sòl. De la mateixa manera, el sabor de l’oli també depèn d’aquests factors i si alguna vegada l’has notat picant o una mica amarg, no t’espantis, aquest sabor indica que té una elevada concentració d’antioxidants i que és de gran qualitat.\nAra que coneixes tots els seus beneficis i propietats, incorpora, sempre que puguis, l’oli d’oliva en els teus menjars: amanides, pasta, receptes al vapor, a la planxa o bullits. La recomanació és d’entre 4 i 6 racions d’oli d’oliva al dia (es considera una ració una cullera sopera o uns 10 ml).


Queixa pel tracte d'un CEIP\nActualitzada 28/06/2018 a les 16:00\n© CEIP Alcarràs\nA la direcció del Parc del Saladar, voldria fer públic el tracte que he rebut des de la direcció del CEIP Parc del Saladar d’Alcarràs. Per posar-nos en situació diré que sóc pare de dos alumnes que han cursat Primària en aquest centre, que som pares divorciats i que compartim la pàtria potestat dels nostres fills. Potser estaria bé que la directora del centre ho tingués clar. Durant aquests anys m’he cansat de demanar que com a pare volia ser informat de tots els comunicats que envia a les famílies l’escola, però sembla que és molt complicat, sense anar més lluny, he hagut de posar-me en contacte amb l’escola per saber quin dia s’han d’anar a buscar les notes de fi de curs, encara m’he sentit a dir que ho tenia pendent de dir-m’ho l’endemà del dia que s’han d’anar a buscar.\nÉs que potser no puc anarhi el mateix dia que tothom? Com és que fa cinc dies totes les famílies ho van rebre per escrit? Potser a mi m’agradaria comentar les notes amb els professors. Però sembla que no tinc aquest privilegi (tenia pendent enviar-me un e-mail, el dia després). Després de seguir tots els passos per tal de rebre per part del CEIP Parc del Saladar un tracte equitatiu i correcte, amb converses, escrits, queixes a Ensenyament i tot un seguit d’accions que en un primer moment semblava que es resolien, no ha estat així.\nEspero que aquesta directora es posi a fer la seva feina com cal, ja que no crec que sigui l’únic pare que rebi aquest tracte (o potser sí), i que aquesta queixa serveixi per millorar la feina que fa al Parc del Saladar


El comitè del Club Natació Sant Andreu convoca dilluns una vaga de 24 hores contra la subrogació encoberta de la plantilla | UGT Catalunya\nEl comitè del Club Natació Sant Andreu convoca dilluns una vaga de 24 hores contra la subrogació encoberta de la plantilla\nEl comitè d’empresa del Club Natació Sant Andreu (Barcelona) ha convocat una vaga de 24 hores el proper dilluns, 28 d’abril, i una concentració de la plantilla a partir de les 10 hores davant la Instal·lació Fabra (Rambla de Fabra i Puig, 47). La protesta havia de coincidir amb l’Assemblea General Ordinària, però la Junta Directiva ha decidit anul·lar-la en l’últim moment.\nEl comitè denuncia que la Junta Directiva està preparant una subrogació encoberta de la plantilla, el que suposaria un empitjorament de les condicions salarials i laborals, així com de la qualitat i l’atenció als socis i abonats. Tot i que la Junta ho nega als treballadors i les treballadores, ha anunciat la subrogació en una reunió de socis com una mesura per abaixar quotes.\nEl comitè també acusa l’actual president, Antoni Valls, d’una gestió nefasta i plena d’obscurantisme, de contractar empreses relacionades amb familiars, i de trobar-se immers en un procés judicial que pot finalitzar amb la seva inhabilitació per al càrrec. A més, asseguren que a l’Assemblea General Ordinària els socis haurien demanat la seva dimissió i no s’hauria aprovat la gestió econòmica. En els darrers quatre anys, s’han produït 14 dimissions a la Junta Directiva que Valls presideix.\nLa plantilla, que demana la dimissió del president i que s’aclareixi quin és el seu futur, porta una setmana fent aturades i concentracions i compta amb el suport d’una part important dels socis.\nEl club té al voltant de 7.000 socis i sòcies i una plantilla de 140 treballadors i treballadores. Gestiona la Instal·lació Fabra, el CEM Sant Andreu – La Sagrera i el CEM Trinitat Vella.


MESTREDFIS: de novembre 2011\nA les 3.30 hores d'avui, la UNESCO ha fet públic des de la cimera que s'està celebrant a Bali l'aprovació d'aquesta candidatura.\nAlgemesí està d'enhorabona perquè finalment, la seua festa de la Mare de Déu de la Salut ja és Patrimoni de la Humanitat. A les 3.30 hores del dilluns 28 de novembre la UNESCO ha fet públic des de la cimera que s'està celebrant a Bali l'aprovació d'aquesta candidatura. Ha sigut a través, de la sisena conferència que el comité intergovernamental celebra a Bali.\nUna llista de 49 propostes mundials ha portat als membres del comité de la UNESCO a departir durant la vesprada del dissabte, el diumenge i el dilluns (en horari de Bali) quals d'elles haurien de ser Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat. A primeres hores del dilluns 28 de novembre li ha arribat el torn a la festa de la Mare de Déu de la Salut d'Algemesí i després de les votacions ha arribat l'aprovació i per tant l'anhelat títol de Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat. Després d'això, una telefonada anunciava a l'alcalde de la localitat que el màxim reconeixement internacional a la seua festa ja és una realitat.\nAixí, el dilluns 28 de novembre passarà a la història dels algemesinencs.\n“El treball que s'ha dut a terme per part de tota una ciutat durant segles ha tingut la seua recompensa. Major implicació en la consecució d'aquesta fita ha estat impossible. Totes les persones que formen part del Patronat de la Festa, els balls i persones què participen en la Processó; l'Arquebisbat, l'Ajuntament, la Generalitat Valenciana, el Ministeri de Cultura, la Diputació; tots han col·laborat per a fer possible un premi en una ciutat que ho mereix perquè ha sabut conservar, mantenir i potenciar les manifestacions culturals i de fe més antigues dels valencians” ha explicat l'alcalde d'Algemesí, qui també ha agraït enormement als integrants de la UNESCO aquest reconeixement\nAl País Valencià tenen ja aquest reconeixement el Misteri d'Elx i el Tribunal de les Aigües. Ara se suma a la llista la Festa de la Mare de Déu de la Salut d'Algemesí.\nEl pròxim dia 8 de desembre del 2011, festivitat de la Immaculada Concepció, tindrà lloc una representació extraordinària de la Festa en els escenaris de la plaça Major i la Basílica de Sant Jaume que comptarà amb la participació de tots els balls que caracteritzen les processons dels dies 7 i 8 de setembre.\nFont: web de l’Ajuntament d’Algemesí\nPublicat per SantiTerol a 19:33 Cap comentari:\nDurban 2011, o com fer front al canvi climàtic\nArticle d’opinió de JOAN RIBÓ CANUT aparegut a http://www.linformatiu.com\nEl proper 28 de novembre s'inaugura la Convenció Mundial del Clima, COP 17, en Durban, Sud-àfrica. Després del fracàs absolut de la COP 15, Copenhague 2009, l’any passat s'arribà en Cancún, COP 16, a un principi d'acord de tots els països respecte a la necessitat d'assolir enguany acords vinculants i justos que suposen unes fortes retallades en l'emissió de gasos d'efecte hivernacle (GEI). Durban es converteix, per tant, en una de les últimes oportunitats per aconseguir aturar el canvi climàtic a uns nivells que encara siguen controlables i que no suposen un col·lapse civilitzatori. En estos moments ja són milions de persones les que pateixen les conseqüències del canvi climàtic manifestat com a tifons, huracans, inundacions o sequeres extremes. I cada dia que passa sense posar solucions, el control del canvi climàtic es torna més difícil i costós.\nLa poca publicitat que s'està donant a aquesta Convenció, malgrat la distància geogràfica d'on va a produir-se, ens fa pensar el pitjor: La crisi econòmica actual i les seues urgències deixen en un pla secundari al COP 17, dibuixant un final semblant a Copenhague on tot acabà en bones paraules. Seria una pèssima solució pròpia dels que no veuen més que al curt termini i no tenen cap perspectiva de futur. L'actual crisi econòmica també és una crisi mediambiental on la creixent escassesa de petroli i de matèries primes juga un paper determinant en la seua generació i en la trobada d'eixides exitoses.\nÉs l'hora d'impulsar una veritable Economia verda dirigint i impulsant les inversions productives cap a noves tecnologies d'energies renovables i d'eficiència energètica que contribuïsquen a la creació de milions de llocs de treball i, a la vegada, mitiguen el canvi climàtic i, per què no dir-ho, l'exagerada dependència econòmica i energètica de l'estranger. Cal augmentar el reciclatge i la reutilització de materials com a viver de generació de llocs de treball com ja han experimentat en molts països del món. Alemanya, el país més potent econòmicament d'Europa, acaba de superar ja el 20% d'energia renovable, un objectiu marcat en Europa per al 2020. També gaudeix d'unes taxes envejables de reutilització de materials i la seua producció i consum d'aliments ecològics es troba entre els millors de tota Europa. No és una casualitat ni una coincidència. Ambdós factors: potència econòmica i avanç cap a la sostenibilitat estan estretament lligats.\nLes crisis com la que estem patint són també moments per a reorientar-nos. Hem de saber aprofitar l'actual crisi per a generar una forma de pensar i de viure menys malbaratadora de recursos, amb un nivell de major austeritat i consciència de què la felicitat de les persones no va lligada al fet de tenir més o gastar més.\nPerò avui tenim una amenaça que fins i tot el cosí del senyor Rajoy ja haurà detectat: el canvi climàtic és un fet. Només l'egoista política de l'estruç (ficar el cap a sota terra i no voler veure el que se'ns ve damunt) pot deixar que l'oportunitat de la Convenció de Durban passe una altra vegada sense pena ni gloria. Els sers humans vam saber fer front al problema de la capa d'ozó mitjançant el Protocol de Montreal i avui estem començant a veure ja els resultats de recuperació de la capa d'ozó vital per a la supervivència dels sers vius en el planeta. Ara necessitem un altre acord, sens dubte més complicat que el de Montreal, per a fer front al canvi climàtic. Ens hi va la supervivència com a civilització i com espècie.\nConselleria pretén modificar l’acord de professorat interí per a empitjorar les seues condicions laborals\nL’esborrany modifica greument les condicions laborals del professorat, perquè només les vacants adjudicades en les adjudicacions de juliol s’abonaran fins al 31 d’agost del curs següent, quan l’acord d’interins ho amplia al 31 de desembre. És a dir, un docent interí que obtinga una vacant en novembre, per exemple, cobra fins el 31 d’agost segons l’actual acord. Amb la nova ordre només cobraran fins el 30 juny.\nAquest últim apartat afecta als ensenyaments no obligatoris (FP, Batxillerat, escoles oficials d’idiomes, etc) que deixen de fer docència en el mes de juny per realitzar altres tasques: proves de certificació, preparació proves d’accés a la universitat, cursos preparatoris per a les proves d’accés a cicles, pràctiques de Formació en Centres de Treball (FCT), etc\nPublicat per SantiTerol a 22:02 Cap comentari:\nUn problema tècnic deixa en suspens els nomenaments de substituts a personal docent de la Generalitat de Catalunya\nEls sindicats alerten que CiU suspèn les substitucions l'endemà de guanyar les eleccions, però el departament d'Ensenyament assegura que és un "problema tècnic".\nPublicat per SantiTerol a 21:53 Cap comentari:\nLa UNESCO declara la Muixeranga patrimoni de la Hu...\nConselleria pretén modificar l’acord de professora...\nUn problema tècnic deixa en suspens els nomenament...


Els Traginers volen mantenir el format bàsic dels Tres Tombs de cara al futur\nRepliquen que, malgrat les queixes d’alguns col·lectius, se segueix de manera estricta el protocol de benestar animal que fixa la Generalitat\nDimecres, 20 gener 2021. 03:00. Redacció AnoiaDiari.\nL'Antic Gremi de Traginers d'Igualada ja posa la vista en el seu Bicentenari, el 2022. Són l'entitat més antiga d'aquest tipus documentada al nostre país i en dotze mesos celebraran un aniversari del que ben poques institucions poden presumir. Ara bé, la festa i les celebracions poden estar condicionades per la situació socioeconòmica i sanitària, que enguany tan ha afectat a l'agenda festiva.\nLa presidenta de l'Antic Gremi de Traginers, Montse Argelich, afirma que "la Junta ja treballa en els actes del Bicentenari. L'entitat i els associats hi arribem amb ganes i il·lusió" i que es farà "un gran esforç" per preparar l'efemèride. Que s'hagin pogut mantenir els actes, en un format simbòlic, ha estat una notícia positiva i una injecció de moral. Actes que per primer cop s'han fet sense animals. Un format que s'ha decidit per la situació de pandèmia, però que coincideix en el temps amb les crítiques de sectors animalistes. Argelich subratlla que "els Tres Tombs tenen en vigor un protocol de benestar animal avalat per la Conselleria: el Reglament de Seguretat i Protocol de Benestar Animal". La projecció de la festa cap al futur "ha de ser amb animals: no veiem una festa sense els cavalls. És difícil predir el futur, però ens agradaria mantenir-los, amb totes les mesures de protecció, és clar".\nLa presidenta del Gremi reivindica que "la gent del Gremi estima aquests animals que porten a la festa. Als Tres Tombs, l'organització es reserva el dret a expulsar qui no tingui una cura adequada i incompleixi el protocol. El percentatge de gent que no ho fa bé és ínfim. El dia de la festa, tenim un veterinari contractat que fa el seguiment, així com una ambulància per les persones". El protocol està elaborat "amb aportacions de la Facultat de Veterinària-Universitat Autònoma de Barcelona".\nArgelich declara que "la majoria dels nostres associats mantenen els cavalls i animals de càrrega per tradició, només un petit percentatge els utilitza per a la seva activitat econòmica, sigui agrícola o vinculada a les hípiques. La majoria de persones que mantenen cavalls només per fer Tres Tombs, que ho fan seguint la història de la seva família, en la conjuntura actual de crisi, potser se'ls farà difícil mantenir una activitat voluntària".\nTot i que enguany ja no hi haurà més actes al carrer, resten unes quantes activitats a l'agenda. Hi ha els concursos de dibuix que acolliran les escoles i una exposició dels quaranta anys del concurs fotogràfic dels Tres Tombs -que coincidirà també amb l'efemèride dels noranta anys de l'Agrupació Fotogràfica-, que mantindran viva l'activitat cultural al voltant de l'Antic Gremi, que ha ajornat algunes de les accions fins que remeti l'actual onada de COVID-19.\nLa projecció cap al futur\nEls Tres Tombs d'Igualada reuneixen diversos reconeixements en l'àmbit cultural i de tradició festiva -els darrers, la Creu de Sant Jordi i ser Festa Tradicional d'Interès Nacional-, però de moment no es plantegen obtenir cap nova certificació, però sí "cercar una unificació de criteris amb altres festes i optimitzar els criteris d'autenticitat i qualitat, tant en els carruatges com en la indumentària dels participants" així com en el benestar dels animals que hi prenen part. Per celebrar el Bicentenari, Igualada serà la capital catalana dels Tres Tombs l'any vinent i, per primer cop, hi haurà dos Tres Tombs, els de gener i els de la cloenda de les festes, el mes de maig.\nLa tradició traginera perviu un any més a Igualada\n'Canto jo i la muntanya balla', d'Irene Solà, la novel·la amb més préstecs el 2020 a la Biblioteca d'Igualada\nL'igualadí Carles Pauné abandera "la música trista" amb el seu primer EP com a 'paunezz'\n1 Els pacients de COVID-19 ocupen deu llits a l'UCI de l'Hospital 1618 lectures\n4 Aixequem el cap 1331 lectures\n5 L'Escorxador d'Igualada acollirà la campanya de vacunacions a partir de dijous 1322 lectures


Somnis de plastilina: Una baixada amb vistes...el meu petit escenari^^\nUna baixada amb vistes...el meu petit escenari^^\nEn ricderiure torna amb una de les seves cadenes de regals.Aquesta vegada d'escenaris. El meu escenari és real però la seva història és totalment fictícia. Si mai teniu opontunitat de pujar-hi, no us en perdeu cap detall.És massa!\n"Expliquen les males llengües que són incontables els cadàvers que han arribat a caure per aquest penya-segat. Si el teu assassí no t'ha mort abans de caure,no tinguis cap dubte amb qualsevol de les pedres pots perdre la vida.L'única esperança que tens abans de passar a millor vida és poder tenir una bonica visió del teu llit de mort.Una baixada amb vistes."\nPublicat per maria a 17:27\nEtiquetes de comentaris: Ocupacions del temps\nAnònim 1 d’agost de 2010, a les 10:38\nHi ha gent que diu, quan descobreix un paisatge bonic " A mi que m'enterrin aquí". Amb aquest penya-segat, doncs le desig es fa realitat!\n◊ dissident ◊ 1 d’agost de 2010, a les 11:54\nUn lloc molt atractiu i una narració curta molt apropiada per a la proposta del ricderiure. Veurem si hi ha inspiració per a seguir-la.\nricderiure 1 d’agost de 2010, a les 13:31\ndeu , n'hi do!!! un lloc preciós, i perillós i mortal, quina combinació!!\nmolt bé, la primera en participar!!!\nde premi tens la meva "pista poliesportiva"!!!\ni la teva baixada amb vistes serà per al pròxim que s'hi apunti!!!!\nL. Linkon 1 d’agost de 2010, a les 19:28\nCrec que jo sóc la que ha rebut com a regal el teu perillós escenari :D\nDons res, diuen que avegades només explicant la llegenda o espolsant els seus fantasmes es suficient per imagianrse un paisatge!\nMencanta, un dels millors regals!\nmaria 1 d’agost de 2010, a les 20:21\nAlbert,Dissortat,ricderiure,L. Linkon:Gràcies a tots per la vostra visita.Aquestes propostes d'escenaris que ens ha fet en Ricderiure són divertides,si més no per fer anar la imaginació.^^.\nBenvinguda Linkon.M'alegro de que t'hagi agradat el meu regalet^^.\nLa Meva Perdició 5 d’agost de 2010, a les 18:38\nUn escenari digne d'un film de suspens o terror. Bona selecció i bona descripció. ^_^\nElfreelang 7 d’agost de 2010, a les 14:00\nUi que m'havia oblidat dir-te que és un escenari de por!!! en el millor sentit1\nricderiure 6 d’octubre de 2010, a les 0:51\naquesta és una circular, que serveix per fer circular la notícia, o el recordatori, de que la proposta : Que fer quan et regalen un escenari?\nencara està viva!!!\nus convido, recomano, aconsello, bueno, vaja, fes el que et vingui més de gust...\nInforme Sala i Martín sobre la idea de l'FMI d'impostos post-covid\nEine Osterüberraschung im Wald


Catalunya registra 1.214 casos més i 24 morts més en les últimes 24 hores\nPublicat 6/9/2020 11:26:14 +02:00CET\nEl nombre de pacients ingressats puja fins als 690, en la UCI 123\nCatalunya ha registrat fins a aquest diumenge 138.345 casos confirmats acumulats de coronavirus, 1.214 més que en el recompte del dissabte, informa la Conselleria de Salut de la Generalitat a través de la seva pàgina web.\nLa xifra de morts totals ascendeix a 13.093, 24 més que els registrats el dissabte: 7.924 en hospital o centre sociosanitari, 4.172 en residència, 831 en domicili i 166 que no són clasificables per falta d'informació.\nQuant als pacients ingressats actualment, la xifra se situa en 690, la qual cosa suposa un augment de 22 respecte al dissabte.\nUn total de 123 pacients es troben ingressats en l'Unitat de Cures Intensives (UCI), els mateixos que en el balanç anterior.\nLa taxa del risc de rebrot ha baixat: el dissabte aconseguia un nivell de 186,34 i 24 hores després està en 180,88.\nEn les residències d'ancians hi ha hagut fins ara 17.631 persones que han donat positiu, de les quals 6.458 han mort i 33 es troben actualment ingressades.\nA la comarca del Segrià (Lleida), des de l'inici de la pandèmia hi ha hagut 7.902 casos confirmats acumulats de coronavirus, dels quals 207 han mort, mentre que actualment hi ha 20 pacients ingressats --3 d'ells en la UCI--; el risc de rebrot és de 168,96.\nA la comarca del Barcelonès (Barcelona) s'han comptabilitzat 52.694 casos confirmats acumulats de coronavirus des de l'inici de la pandèmia, amb 5.428 morts, mentre que actualment hi ha 227 pacients ingressats --47 d'ells en la UCI--; el risc de rebrot és de 224,98.\nEn el Vallès Occidental (Barcelona) s'han registrat 14.620 casos confirmats acumulats de coronavirus des que va començar la pandèmia, amb 1.459 morts; actualment hi ha 106 pacients ingressats, dels quals 16 estan en la UCI, mentre que el risc de rebrot és de 180,46.\nEn el Vallès Oriental (Barcelona), des de l'inici de la pandèmia hi ha hagut 6.500 casos confirmats acumulats, dels quals 618 han mort, mentre que actualment hi ha 40 pacients ingressats --5 d'ells en la UCI--, i el risc de rebrot és de 176,99.


Neix la primera revista gastronòmica del país, Menja’t Andorra | Benvingut al món de l'Andorra Park Hotel Blog oficial del Andorra Park Hotel 5* al centre Andorra la Vella\nNeix la primera revista gastronòmica del país, Menja’t Andorra\nL’Andorra Park Hotel ha acollit aquest dimarts l’acte de presentació de la primera revista gastronòmica del país: Menja’t Andorra.\nLa nova revista és una publicació de prestigi que té cura dels detalls i té com a principal objectiu donar a conèixer de més a prop la gastronomia del país, així com els restaurants i els productes gurmet. En definitiva, amb aquesta edició es vol potenciar la gastronomia del país com a complement turístic i cobrir el buit que hi havia fins ara en informació sobre restauració.\nEl director de l'Andorra Park Hotel, en Jordi Capella, destaca que "aquesta publicació és fruit de la bona cuina que hi ha a Andorra, amb una oferta prou àmplia per satisfer tots els gustos". Tot i així, va comentar que la cuina d'Andorra no es coneix prou i per aquest motiu s'aposta per convertir "entre tots" el Principat en un destí de restauració.\nEn aquest primer número destaca l’entrevista a la cuinera d’Estrella Michelin Carme Ruscalleda, així com el conegut xef televisiu Alberto Chicote, que relaten en primera persona les seves experiències i la trajectòria dels seus negocis. Alhora, des del restaurant És Andorra s’han suggerit receptes senzilles i creatives creades pel reconegut xef Marc Mora. A més, s’ha proposat una secció d’agenda en la qual s’informa d’aquelles activitats del sector previstes per a cada temporada.\nAixí, aquesta revista, que ha estat pensada per establir sinergies entre tots aquells col·laboradors interessats, pretén homenatjar els restauradors, bodeguers i empresaris que aposten per promoure la gastronomia típica del país.\nPublicat per Nuria Salva a 07:28


Palau del Laterà - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1.1El nou palau i el Triclini Lleoní\n1.2Els temps moderns\nEl palau del Laterà, amb l'entrada lateral de la basílica de Sant Joan al costat dret\n(it) Palazzo del Laterano\ncentre històric de Roma, Laterà i propietats extraterritorials de la Santa Seu\nEntitat territorial administrativa Monti (Itàlia)\n41° 53′ 12″ N, 12° 30′ 21″ E / 41.886611111111°N,12.50575°E / 41.886611111111; 12.50575Coord.: 41° 53′ 12″ N, 12° 30′ 21″ E / 41.886611111111°N,12.50575°E / 41.886611111111; 12.50575\nÉs part d'un conjunt més ampli format també per la Basílica esmentada, el Baptisteri i les restes del Palau Papal medieval, amb l'Escala Santa i la capella papal del Sancta Sanctorum. Al costat del palau, vora l'Escala Santa, hi ha el Triclini Lleoní, i a la plaça del davant (Piazza di San Giovanni) hi ha l'Obelisc de Laterà, el més gran dels obeliscos de Roma. Tot aquest complex arquitectònic és conegut com el Laterà.\nEl palau del Laterà, amb l'obelisc de Tuthmosis III de Karnak, abans situat al Circ Màxim, i la basílica de Sant Joan, en un gravat del segle xviii\nAl començament del segle iv, Constantí I el Gran va cedir al papa el palau del Laterà, que es va convertir en la residència principal dels pontífexs durant gairebé mil anys. Al segle x, Sergi III el va fer restaurar després d'un desastrós incendi i posteriorment va ser profundament embellit per Innocenci III. Aquest va ser el període en què va gaudir de la seva màxima magnificència, per la qual cosa el Dant va dir que es trobava «una mica més enllà dels assoliments humans». En aquesta època, el centre de la plaça del davant, on se situa actualment l'Obelisc Lateranense, estava ocupat pel palau i la torre dels Annibaldeschi. Entre aquest palau i la Basílica es trobava l'estàtua eqüestre de Marc Aureli (que llavors es creia que representava Constantí), més endavant traslladada a la plaça del Capitoli, davant l'Ajuntament de la ciutat (actualment l'original es troba dins els Museus Capitolins). La façana principal es va construir al mateix temps que la Sala Conciliar o Aula Concilii, una habitació monumental proveïda d'onze absis a l'interior dels quals van tenir lloc un total de cinc concilis ecumènics entre 1123 i 1517. Darrere d'aquesta sala es troben les estances papals, amb diverses finestres que donen a l'exterior.\nEl palau va entrar en un període de decadència durant el trasllat de la seu papal a la ciutat francesa d'Avinyó. El 1307 i, després, el 1361 va ser danyat greument per dos grans incendis; es van enviar llavors grans sumes de diners des d'Avinyó per poder reparar els estralls, però l'edifici no va tornar a aconseguir mai més la seva antiga esplendor. Quan els papes van establir de nou la seu a Roma, es van estimar més instal·lar-se a la basílica de Santa Maria del Trastevere, després es traslladaren a Santa Maria Major i, finalment, a Sant Pere del Vaticà.\nEl nou palau i el Triclini Lleoní[modifica]\nMosaic del Triclini Lleoní\nPosteriorment, Sixt V va fer destruir el que quedava de l'antic edifici i hi va fer aixecar el palau actual, molt més petit que el precedent, segons un projecte de Domenico Fontana inspirat en l'arquitectura del palau Farnese. Així, part dels mosaics que decoraven la sala dels banquets oficials, el monumental triclini del temps de Lleó III (el Triclinium Leoninum, o Triclini Lleoní), es recol·locaren a l'aire lliure com a decoraració d'un edifici exempt en forma de gran nínxol (els romans el coneixen com el Nicchione), proper a l'Escala Santa. A la part central d'aquest edifici, dins l'absis, Jesucrist dona la seva missió als dotze Apòstols, i a l'esquerra li dona les claus a sant Silvestre i el Làbarum a Constantí; a la part dreta es pot veure sant Pere donant l'estola a Lleó III i l'estendard a Carlemany.\nA partir del 1586 el palau del Laterà, reconstruït, fou usat novament com a residència papal estival. Fins al segle xix els papes eren coronats a la basílica adjacent de Sant Joan.\nEls temps moderns[modifica]\nFaçana occidental del palau\nModernament, el 1929, s'hi van signar els Pactes del Laterà entre la Santa Seu i el Regne d'Itàlia, representats respectivament pel cardenal Gasparri i per Mussolini, que entre d'altres asseguraven l'estatut d'extraterritorialitat per al Laterà i Castel Gandolfo com a possessions vaticanes.\nEl 28 de juliol de 1993 l'entrada lateral i part de la façana del palau resultaren greument danyades a causa d'un atemptat amb cotxe bomba, que fou considerat un advertiment al papa Joan Pau II que, poc abans a Sicília, havia parlat contra la Màfia. Des de llavors als voltants del palau del Laterà la circulació hi és limitada.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Palau del Laterà\nPiazza di S. Giovanni in Laterano, dins www.romasegreta.it (italià)\nPiazza laterale di S. Giovanni, dins www.romeartlover.it (anglès) (italià)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Palau_del_Laterà&oldid=29827183»