RSC i administracions - Xarxa d'Innovació Pública\nHome / .GOV • .ORG / RSC i administracions\nA cap de nosaltres se’ns escapa la capacitat de les administracions públiques per impulsar al si de la societat noves maneres de fer i actuar. En els darrers anys, l’Administració ha esmerçat esforços perquè les polítiques de Responsabilitat Social Corporativa (RSC) passin a formar part de l’ideari dels poders públics, de les pràctiques habituals de les nostres empreses i de les activitats de la ciutadania.\nLes administracions tenen una doble responsabilitat en aquest àmbit: d’una banda, cap enfora, impulsant mesures en les seves actuacions que promoguin pràctiques que afavoreixin el desenvolupament social i el respecte al medi ambient. De l’altra, cap endins, promovent que els seus treballadors participin en activitats de voluntariat i cooperació social on hi poden aportar valor i coneixement.\nPensem que les nostres administracions s’apliquen prou en implementar aquestes pràctiques? Quines mesures proposaríem? Va, animem-nos-hi!\nA tall d’exemple, el Pla de Mesures de Responsabilitat Social de la Generalitat de Catalunya recull les possibles mesures de RSC resumint-les en 7 grans apartats: Sostenibilitat ambiental i energètica, Cooperació per competir, Innovació, Desenvolupament del capital humà, Competitivitat responsable i compromís social, Internacionalització i Cultura de l’esforç.\nUna política decidida en favor de l’aplicació de la RSC és una inversió a mitjà i a llarg termini que sempre afavorirà la competitivitat i un posicionament més favorable de les empreses. Encara que sigui de manera lenta –i especialment en els moments de convulsió econòmica que vivim– qui hagi impulsat valors com les polítiques sostenibles, el respecte al medi ambient, la cultura de l’esforç, la transparència, etc. estarà en millor posició que qui no ho hagi fet.\nLa nostra societat canvia cada dia i, a més, cada vegada ho fa més ràpidament. Adherir-se als valors i pràctiques que es promouen a través de la RSC és una estratègia de futur que ens ha de permetre treballar millor mentre afavorim el nostre entorn i enfortim els nostres valors.\nPenseu que les nostres administracions s’apliquen prou en implementar aquestes pràctiques?\nFotografia de capçalera: Global Volunteer Month @Morgan Stanley, de la galeria de Flickr d’Abhishek_Kumar.\n9 comments on “RSC i administracions”\nMontse Nieto\t 20 novembre 2011\t Respon\nBona reflexió aquesta…\nsabeu què vaig pensar quan es va identificar l’àmbit RSC a la estructura orgànica i funcional de la meva administració?\nDoncs que era una redundància. Que l’activitat de la pròpia administració ja comporta responsabilitat social.\nAra, que s’han passat prop de quatre anys, veig que encara queda molta feina per fer. Poc té a veure la existència d’un departament encarregat d’aquest tema o que els fonaments de la responsabilitat social siguin intrínsecs a l’actuació administrativa, les mesures que es poden prendre encara són moltes, ens queden molts parcials d’aquesta assignatura per aprovar.\nAl meu criteri, la RSC és un altre dels temes transversals de la gestió empresarial que no pel fet d’afectar-nos a totes les persones són menys importants.\nDe fet, penso que tots aquests temes que entenem a cobert del paraigua de la responsabilitat social són, o haurien de ser, competències de tarannà individual. La integració en les nostres accions incorporant respecte pel medi ambient, innovant en el nostre propi lloc de treball, cooperant amb els altres, desenvolupant-nos com a persones i com a professionals dins les organitzacions i estar compromesos amb el nostre entorn. La suma de aquestes competències individuals definirà la reponsabilitat social de les nostres corporacions.\nJosep Maria Canyelles\t 20 novembre 2011\t Respon\nEn el meu bloc sobre RS hi tinc també una línia de reflexió sobre l’RS de les Administracions (RSA) amb articles, reflexions, notícies i recursos sobre com les organitzacions del sector públic incorporen aquest enfocament de gestió en el seu propi funcionament. http://responsabilitatglobal.blogspot.com/p/canal-rsa.html\nUs hi podeu descarregar un parell de publicacions que vaig fer fa un parell d’anys:\n-Per un territori socialment responsable. Promovent la Responsabilitat Social dels Ajuntaments\n-Territoris Socialment Responsables. Una oportunitat per a la millora del territori\nJordi Graells\t 20 novembre 2011\t Respon\nGràcies per la bona reflexió; també pel comentari de la Montse.\nHi afegiria que l’Administració –tal com vam comentar en el recent Congrés Internacional del Voluntariat– pot tenir un paper molt destacat en l’RSC perquè la seva actuació és seguida per persones i institucions. Per tant, és necessari fer visibles al seu si tot el conjunt de persones, servidores públiques, que fan feina de voluntaris a moltes organitzacions. Dèiem al Congrés que aquella mateixa setmana molts funcionaris havien participat del recompte voluntari de persones sense-sostre a Barcelona; que uns altres havien col·laborat amb d’altres organitzacions que fan feina amb la gent gran; uns altres amb persones immigrades; uns altres atenent malats o persones internades a les presons…\nUs imagineu què aconseguiríem si féssim més visibles totes aquestes persones i el que fan? Doncs que, més enllà del servei que presten pròpiament, segurament introduiríem inèrcies molt positives al si de l’Administració. Com positiu seria l’efecte que tindria cap a altres entitats, a qui se les podria encomanar aquesta tendència.\nA qui creieu que pertocaria donar el primer pas? De quina unitat/s de les diverses administracions estem parlant?\nJosep Maria Canyelles\t 21 novembre 2011\t Respon\nEntro en continguts amb alguna idea per a reflexionar-hi plegats:\nSovint l’AP es mira les empreses que fan RSE amb satisfacció però sense adonar-se del repte enorme que li planteja. Si algunes empreses prenen uns compromisos amb la societat que fan que superin les expectatives (i per descomptat els requeriments legals), pot l’AP (en termes generals) limitar-se a un mer compliments de les seves pròpies lleis en lloc de plantejar-se l’excel·lència i l’exemplaritat?\nEstic convençut que entre el personal de l’AP hi ha una immensa reserva de valors socials i compromisos inexplotats. Malauradament els valors i principis de l’AP sovint no són més que una declaració nominal que no es gestiona proactivament per a alinear la cultura interna i el model d’organització. Podria ser l’RS un enfocament que permetés alliberar aquesta energia interna i posar-la al servei de la comunitat de manera més profunda i decidida, superant tòpics que malbaraten la legitimitat de l’AP i la funció pública?\nFrancesc Soler\t 21 novembre 2011\t Respon\nEstic d’acord amb el que exposa el Josep Maria Canyelles i estic convençut de l’energia i capacitat que tenen/tenim les persones que formen part de les AP resta inexplotada.\nPotser convindria que les polítiques de recursos humans que s’apliquen a les diferents AP incorporessin i lideressin accions en aquesta direcció. De la mateixa manera que s’ha avançat en altres línies de treball pel que fa a les polítiques de personal, incentivar el voluntariat per a accions de valor social s’hauria d’incorporar també al catàleg se serveis. Milloraria l’autoestima de les persones al servei de les AP i la seva malmesa imatge.\nMarta Rovira\t 21 novembre 2011\t Respon\nReflexions molt interessants i, sobretot, molt pertinents en el moment actual. Jo hi afegiria que en el marc de l’Administració Pública, si volem crear una cultura de valors compartits no hem d’oblidar el paper cabdal que té la formació, però també, i abans encara, els processos de selecció del personal. Hi ha valors que cal estar d’acord a compartir, executar i socialitzar en el moment mateix que es planteja la funció de servidor públic. Altrament,si no anem tots a l’hora i amb una cultura compartida d’inici, serà difícil avançar plegats en el camí de la RSC.\nMireia Plana\t 21 novembre 2011\t Respon\nEstic molt d’acord amb tots vosaltres! Hi ha treballadors a l’Administració catalana que no saben ben bé què és la RSC, però molt probablement la practiquen cada dia, si fan la seva feina de manera responsable i compromesa, dins i fora de l’Administració. El problema és que no es considera aquest aspecte dins la política de recursos humans, ni per bé ni per mal. Si fos així, es podria reforçar, com deia la Marta, amb un bon programa de formació, però per això caldria tenir els criteris de partida clars…\nEnric Madrigal\t 22 novembre 2011\t Respon\nSoc un defensor de les polítiques de responsabilitat social, siguin al sector que siguin. Crec que a dia d’avui, malgrat a vegades sembli el contrari, qui esta marcant tendència és el món empresarial. Des de l’empresa s’ha descobert la Responsabilitat Social com un sistema de gestió d’intangibles que aporta molt valor a l’empresa, ja s’ha superat l’època en que era un més a més, i les empreses que veritablement estan traient profit d’aplicar polítiques de responsabilitat són les que les tenen integrades en la seva pròpia cultura.Després ens trobem amb dos sectors que tots just ara estan començant a descobrir això de la responsabilitat social, que són el tercer sector i les administracions públiques. Curiosament quan els hi planteges de sortida el tema de la responsabilitat social, tal com ha dit la Montse Nieto, la primera resposta és la de que “per natura” ja ho són de responsables. Això l’únic que indica és que encara no s’ha entès prou de que va això de la Responsabilitat Social. Centrat-me en les administracions, jo diria que tenen tres assignatures pendents. Primera la de aplicar internament polítiques de responsabilitat social amb tots els seus grups d’interès, amb tots, no només amb ciutadans i treballadors interns.Segona promoure la implantació de polítiques de responsabilitat en el seu territori d’influència, és a dir promocionar la Responsabilitat Social de les empreses (RSE) i la Responsabilitat Social de les Organitzacions (RSO).I tercera co-liderar els processos de responsabilitat en el territori recolzant-se en la RSE, RSO i RSA, sota la formula de Territoris Socialment Responsables.\nMarc Moreno Tarragó\t 24 novembre 2011\t Respon\nLa meva experiència com a treballador d’un organisme autònom de caràcter administratiu de la Generalitat de Catalunya respecte a la RSC és la seva inexistència de forma explícita… però això no vol dir que no hi hagi aspectes que si podrien alinear. Crec que la Generalitat de Catalunya ha expressat el camí a seguir en la RSC però no crec resolta la seva aplicació en els diferents nivells organitzatius (departaments, organismes…). Crec que alguns punts claus d’aquestes organitzacions de segon o tercer nivell són:\n– No incorporació de l’RSC en la formulació de l’estratègia de la organització (de vegades no trobem ni una mínima formulació de missió, visió i valors);\n– La detecció d’actuacions identificables com a RSC com a primer pas per abordar altres àrees.\n– Segurament si els dos primers punts estan integrats, parlar de gestió de l’RSC serà simplement una conseqüència lògica i coherent.\n– Comunicació, tant interna com externa. No seria acceptable que l’administració pública només fes servir l’RSC com a màrqueting.\n– Formació, sensibilització, interiorització… per part de tots els treballadors i treballadores de l’administració… l’exemple és la millor manera de transmetre a col·laboradors, subministradors, grups d’interès en general que l’RSC és un gran valor a compartir.


2011-12 by ja poch - issuu\n3a època/ Núm. 4 (1r trimestre)Figueres, desembre de 2011Revista trimestral de l’INS Ramon MuntanerSsshhhttt!!!PREU: 1 euroTorna el club\nde lecturaFesta de\nHalloweenProfessors nousINS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE curs 2011-12Editorial\nAquest any hem començat el curs submergits de ple en el període de crisi. Retallades a\nla sanitat, retallades a ensenyament i cada vegada més manifestacions en contra d’a\nquesta política de tisorades. Per què sempre han de pagar justos per pecadors? Per què\nno demanen responsabilitats als bancs, als especuladors i a tots aquells que ens han portat a aquesta situació?\nEl partit guanyador de les últimes eleccions creu que té la solució de tots els problemes. El\nPP va arrasar a totes les comunitats autònomes, a excepció de Catalunya i el País Basc.\nDesprés de la marxa de Zapatero per la porta del darrera, Rajoy promet i promet crear\nllocs de treball. Més de 4 milions d’aturats. Fins a on arribarà tot aquest panorama? Hem\ntocat ja fons? Quin futur ens espera a nosaltres com a estudiants i futurs treballadors?\nI amb la pujada del PP al poder és possible que fins i tot ens retallin a nosaltres els nostres\ndrets com a catalans. Què passarà amb el tema de la immersió lingüística? Caldrà que\nfem més hores de castellà perquè “diuen” que no el parlem prou bé? És evident que fins\nara la política d’immersió ha funcionat prou bé i amb bons resultats.\nAmb les notes sota el braç, acabem aquest primer trimestre cansats, però amb ganes de\ncontinuar, i malgrat aquest panorama pessimista, des de la redacció de la revista us desitgem que passeu unes bones festes de nadal!L’equip de redaccióEquip de redacció: Oriol Arbusí, Iman El Haskouri, Gerard Fageda, Cristina González, Míriam Jaén, Júlia Julbe i Anna Revilla.\nDisseny: Equip de redacció\nDibuix de la portada: Yevgniy Zhuravsky (3r A)\nPublicitat: Equip de redacció\nImpressió: Copisteria Solució\nEditada per l’institut Ramon Muntaner de Figueres amb el suport de l’Associació de mares i pares d’alumnes.\nCoordinació: Josep Mª Figueras Casademont\nProperament també podreu consultar la revista Ssshhhttt!!! a la pàgina web de l’institut.3INS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE curs 2011-12SumariDe portes endins6Professors al descobert\nProfessors nous15Paquita Simón17Francesc Canet18Alumnes al descobert\nGiovanna Revilla20D’on venim\nThe english corner21\nTennis25Política28Muntartistes29Música31Passatemps345INS RAMON MUNATER1r TRIMESTRE curs 2011-2012De portes endins\na PerpinyàI Mostra de cinema àrab al\nMuseu de l’EmpordàEls alumnes de 3r i 4t d’ESO amb les opta-El passat dimecres 28 de setembre elstivesalumnes de l’optativa de dibuix de 4t ESOdefrancèsidibuixvananard’excursió a Perpinyà.juntament amb els alumnes del mateixVan anar a veure una exposició de foto-curs del C i D van anar a veure lagrafia que es feia a diferents edificis im-pellícula anomenada Harragas, del direc-portants de la ciutat. Les fotografies trac-tor Merzak Allouache. Els van acompanyartaven de diferents temes com la guerra iles professores Pilar Solana, Muntsa Aragayla pobresa. Hi havia una exposició del te-i Vicenta Martínez. Van anar al Museu derratrèmol i el tsunami del Japó.l’Empordà a veure-la. La pellícula va arri-Algunes de les fotogrfafies eren del Natio-bar a la nostra ciutat gràcies a l’ONG So-nal Geographic.depau i el Cineclub Diòptria. Era una mos-Els alumnes de 4t havien de triar els qua-tra de cinema Àrab i Mediterrani. Ladres que els havien agradat més i fer-nepellícula tractava d’uns algerians que vo-un resum. S’hi van quedar tot el dia.len emigrar a Espanya, ja que el seu somniDesprés de dinar van anar a fer una voltaés arribar a el Dorado Europeu, però aixòper Perpinyà. L’experiència els va agra-per a ells no és fàcil d’aconseguir. El títoldar molt i la tornarien a repetir.de la pellícula fa referència a la gent queJúlia Julbecrema els seus papers quan volen sortir del\nseu país per tal de no deixar cap mena de\nAnna RevillaImatge de tots els alumnes que van assistir-hi.Una de les fotografies del National Geographic.6Imatge de la pellicula HarragasINS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE curs 2011-12De portes endinsNit d’emocions fortes a l’institut\nEl divendres 11 de novembre de 2011 ( 11/11/11) va haver-hi un esdeveniment terrorífic a l’institut. Els alumnes de 4t d’ESO van organitzar una festa\nde Halloween al claustre per recaptar diners per al viatge de final de curs\nLa festa va començar a les21:00 h iérem aproximadament unes 250 persones. Van venir alumnes del Muntaner i\nd’altres instituts com ara el Delofeu, el\nQuan vam entrar hi havia una taula, on\nens posaven gomets verds, taronjes i\nvermells, imitant el joc del semàfor.\nPrimer vam fer un recorregut per les aules del claustre, on els alumnes de 4t,\ndisfressats,intentavenespantar-nosamb recursos diversos.\nDesprés d’una estona va començar la\nmúsica, el pica– pica i el sopar. Davant\nde l’aula 4 hi havia installada una taula\namb tota mena de begudes i entrepans\nEl “DJ”es trobava a un costat delclaustre deixant lloc perquè la gent\nballés. Al principi la gent no estava molt\nanimada, però de mica en mica tothom es va posar les piles. L’estil de música que va punxar semblava que agradava a tothom. Després de tantes hores\nballant, la festa va finalitzar aproximadament a les 00:30 h.\nEn total els alumnes de 4t van recaptar\nentre 25 i 30€ per persona. Enhorabona!\nCristina González71r TRIMESTRE curs 2011-12INS RAMON MUNTANERDe portes endinsCanvis a la franja horària\nAquest nou curs ens hem trobat amb nous canvis en l’horari. Així que vam pensar que\nfer un article sobre això us interessaria. Vam passar unes enquestes a 1r, 2n, 3r i 4t d’ESO i\n1. Qué penses sobre aquest canvi2. Creus que hauríem de tornar ade sortir a les 14.10h i entrar a lesl’horari d’abans? (entrar a les 16.00h15.30hi sortir a les 18.00h)32%28%39%12%M'agrada\n47%40%3. Pots aprofitar més bé les tar-4. Aquest canvi afecta l’horarides sortint més aviat?laboral dels teus pares?15%1372%16%Sí\nNo84%Gerard Fageda i Cristina Gonzalez\n8INS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE curs 2011- 12De portes endins\nBeques per l’excellènciaEls millors de la selectivitatA finals de juny, a l’ajuntament de Figue-L’alumna Irini Proios de l’INS Ramon Mun-res es van lliurar les Beques a la JoventuttanerExcellent amb els estudis d’ESO i Batxille-l’Alexandre Deulofeu van aconseguir lesrat 2011.presidit permillors notes de la província de Girona alal’alcalde, Santi Vila, es van otorgar les be-selectivitat del mes de juny. En Jordi estu-ques a Sara Guillén i Roc Colon que aradiarà matemàtiques i aeronàutica i la Irinifan 1r de batxillerat i la Carla Samaniego idret. La nota de Vila és la segona millorMarta Gironella que ara fan 1r de carrera.nota a les proves d’accés a la universitatEls alumnes que ara fan 1r de batxilleratigualant les obtingudes per dos alumnes ivan anar a València i els que feien 2n denomés per sota d’un alumne. La Irini habatx el curs passat van anar a Londres.estat la vuitena classificada de la demar-L’actevaserjuntamentambJordiViladecació i la cinquena noia.9INS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE curs 2011-12De portes endins\nEl Taller antiestrès a 1r de TAS\nEls alumnes de primer curs de cicles formatius de Tècnic Sanitari i dins de l’assignatura d’Oci i temps lliure en collectius\nespecífics, han treballat l'última setmana d'octubre un taller pràctic de boles antiestrès.\nAmb una ampolla d’aigua petita i buida, arròs, i globus\nhan construït unes pràctiques boles antiestrès.La tasca artística dels nois i noies d’Educació infantil\nAl Mòdul 5 del Cicle superior d’Educació Infantil, Expressió i Comunicació, els alumnes\nestem treballant l’expressió plàstica. Els nostres alumnes aprenen, des de la pròpia experiència, que els nens més petits no tenen cànons, ni idees preconcebudes, tot és impuls i\nun dels objectius primordials com a futurs educadors infantils és aconseguir que els infants al seu càrrec siguin capaços d’expressar emocions i sentiments, al mateix temps\nque van adquirint certs hàbits i destreses manuals per poder desenvolupar capacitats i\nhabilitats com la comunicació,l’observació, el concepte d’espai, l’abstracció, la re-presentació visual, la psicomotricitat fina, el desenvolupament motor, la concentració,\netc. I que tot això els infants ho fan experimentant amb els diferents materials mitjançant\nla manipulació. Els alumnes de Primer d’Educació infantil han expressat la seva creativitat, les seves emocions i vivències treballant l’arbre de tardor. En aquestes fotografies\npodem veure una mostra del resultat d’aquest taller de plàstica. Enhorabona a tots per\nla seva fina dedicació i creativitat.10Gardenia BarreiroINS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE curs 2011-2012De portes endinsParlem amb Elisabeth Cortadellas\nL’any passat els alumnes de 3r d’ESO van fer una obra de teatre sobre Romeu i Julieta\nper recaptar diners per al projecte de collaboració educativa i ocupacional en el\ncamp de les arts plàstiques al Camerun. Hem parlat amb Elisabeth Cortadellas, professora de català el curs passat al centre, que ens ha explicat una mica el seu projecte i\nquè van fer després dels diners recaptats l’any passat. Cada any viatgen al Camerun,\non duen a terme aquest projecte. El projecte allà és portat per gent autòctona, però\nells des d’aquí recapten diners de diferents formes (actes solidaris, informant a la gent...).\nL’objectiu és arribar a l’autofinançament. Cada any inverteixen els diners recollits des\nde l’últim viatge. Els diners recollits l’any passat al centre, doncs, s’utilitzaran aquest any.Alumnes de l’institut participen al cros de Vilafant\nEl dissabte, 19 de novembre,\nes va celebrar el I cros escolar de l’Alt Empordà a Vilafant. Es va realizar una cursa\nentre 1500 metres i 3000 metres, depenent de la categoria. Hi va haver una gran participació de tota la comarca,\namb un gran ambient i amb\nuna molt bona organització.\nEls alumnes participants del\nnostre centre van realizar una\ngran cursa ja que l’objectiu\nera relitzar un matí esportiu i\npassar una bona estona:Fotografia abans de començar el crosINFANTIL FEMENÍ: 2a-Mireia Costa\nINFANTIL MASCULÍ: Elias Harrak, Sergi Ponsetí i Pau Roqué\nCADET FEMENÍ:: 3r-Lea Rodríguez, Fatima Naseri, Ruth Ventós, Cristina Mítrica, Nuria Trayter i Belén\nFernández, Chiyoung Kang\nCADET MASCULÍ: 3r i 4t- El-Bouddethom, Francesc Lisa, Bernat Heras, Alex Llobet i Eloi Bordas\nJUNIOR MASCULÍ 2n-Pedro Almendros, Roc Colon, Gumar Shakirov, Quim Viñas, Jacint Romero\nJUVENIL FEMENÍ: 1a-Júlia Bech, Clara Moral, Joan Vilanova, Mireia BachJúlia Julbe11INS RAMON MUNATER1n TRIMESTRE curs 2011-2012De portes endinsComença el segon any del club de lectura\nEls alumnes de 4t d’ESO també hi poden participar durant aquest curs\nEl club de lectura obre de nou les seves\nportes amb una novetat que a la majoria els agradarà: els de 4t poden anar-hi\na compartir les seves opinions, cada primer dijous de mes. Els professors encarregats són: Mercè Martí, Joan Manel Soldevilla, Maria Barios, Gurutze Irusta i Irene\nLa professora Mercè Martí seguida per la\nresta de professors inauguraren l’acte\nfent una petita introducció del que es\nfaria aquest any en el club de lectura,Lectors del club de lectura.quants i quins llibres es llegirien, com funcionaria el club de lectura virtual en el\nSegons la Mercè serà l’any de la consolidació del club de lectura perquè els de\n4t hi poden participar i s’ha començat\nmolt abans. El moodle s’espera que funcioni perquè l’horari és flexible i va bé\nper les persones que tenen activitats extraescolars.\nLa trobada va anar molt bé i va servirAlumnes de 4t i lectors del club de lectura.perquè els participants es coneixessin entre ells i comencessin a trencar el gel de\ncara a les properes sessions.\nEn el club de lectura hi participen diversos professors, però com que aquest any\nl’Irene Cordero ha començat un club de\nlectura virtual, li farem un entrevista, on\nens explicarà els seus objectius i el funcionament sobre aquest club virtual.\nPofessores organitzadores del club de lectura.12INS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE CURS 2011-2012De portes endinsParlem amb la collaboradora del club de\nlectura virtual, Irene Cordero\nParlarem amb Irene Cordero, que ajuda a organitzar el club de lectura. Concretament ella s’encarrega del club de\nlectura virtual, juntament amb Joan\nManel Soldevilla. El club de lectura presencial està organitzat per Mercè Martí,\nGurutze Irusta i amb la presència i ajuda de Maria Barios. Enguany també\ns’ha comptat amb la presència de\nl’antiga professora Montserrat Roca.\n“Hola sóc la Irene i us parlaré del club\nde lectura en general i del club de lectura virtual, els seus patrocinadors, els\nlectors, els convidats que tindrem etc.\nBé, per començar voldria explicar els\nnostres objectius: aquests serien que tinguéssim més lectors i seguidors al mo-quells no poden venir cada primer dijous deodle. De moment aquest any ha vingutmes, perquè puguin seguir la lectura a travésmolta gent del curs de 1r d’ESO, i alum-d’aquest espai virtual.nes de 2n, 3r i s’han afegit els de 4tNosaltres també ens presentem a convoca-d’ESO perquè aquest any han volguttòries de premis. Ara mateix estem inscrits entornar a venir. De moment tenim unsun premi Bones pràctiques, que el que valo-quaranta lectors. En el moodle hi hauràren és la continuïtat i molta participació. Hiexactament tot allò que hem comentatha molta gent que hi participa. Últimamenta la biblioteca. Trobarem informació ex-també estàvem pensant en crear un blog,tra sobra l’obra, enllaços, fòrums, vide-per donar més difusió a totes les trobades ios... La gent quan escriu és més man-als nostres projectes, als nostres convidats, alsdrosa i no escriu tant, en canvi si co-llibres que estem llegint, potenciar la partici-menten el llibre oralment la gent s’exp-pació... Ens financem de la següent manera:lica millor. També volem ajudar a l’alu-amb l’ajuda del fons de l’institut i amb l’APA.mne i estimular-lo perquè expressi la se-El curs passat, l’Ajuntament de Figueres ensva opinió correctament, de manera es-va otorgar una subvenció i aquest any hacrita. El moodle està pensat per tots a13INS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE CURS 2011-2012De portes endinsrepetit. Tots aquestes diners van destinats a la compra d’exemplars de llibres perquè cada un dels lectors en pugui gaudir d’un. En el club de lectura també hi ha una mica\nde berenar, les coques les fa la Gurutze i la Mercè. De vegades també ve algun convidat, que són illustradors de llibres, autors de llibres, gent que ha influït molt en la literatura del centre...Vénen i ens comenten la seva obra o el seu treball. Els lectors els hi poden fer preguntes i fins i tot s’hi fan una fotografia. També ens vénen a presentar llibres\nque encara no s’han publicat o que es van publicar fa poc, per si algú s’interessa i el\nvol comprar. Ara seguidament us anunciarem el calendari de tot l’any, on podreu saber tots els convidats que vindran i tots els llibres que tenim previstos llegir fins a final de\ncurs. Durant el que portem de curs hem llegit Silenci al cor, de Jaume cela. Va ser una\nnovella que va tenir molt d’èxit, gràcies a que el seu tema principal era la guerra civil\nviscuda a Catalunya. Ara estem llegint Relats d’Edgar Poe, aquesta vegada toca en\ncastellà (anem variant). La propera lectura que esperem llegir és M.A.X d’Àngel Burgues”. Moltes gràcies Irene. Estimats lectors, esperem la vostra visita al club!\nGerard FagedaCLUB DE LECTURA\nTROBADES: EL PRIMER DIJOUS DE CADA MES, DE\nVine i diverteix-te amb la\nlectura!14Fleca i Cafeteria\nDavant el CEIP\nSant PauINS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE curs 2011-12Professors al descobertNou curs, nous professors! (1)\nCom cada any, ens hem trobat canvis en el professorat. Aquest curs hi ha 13 professors\nnous. En aquest apartat donem l’oportunitat de conèixer millor cinc d’ells. Pròximament\na la revista més professors nouvinguts.\nNomVirginia Sindreu GutiérrezEdat______?On viuFigueresLlibre preferit?No en tinc cap, encara que\nm’agrada molt llegirEs passava les hores de\npati jugant a...M’agradava molt saltar a la\ncorda i a les gomes elàstiquesDe què volia treballar de De petita ja tenia força clar\ngran quan era petit/a?\nque em volia dedicar al’ensenyament\nPlans per aquest NadalAniré a Disneyland Paris tres dies amb el meu fillViatge que li ha marcatEn guardo un record molt intens de la tornada a Roma\nl’any 2008NomAlba Mitjà MallolEdat32On viuCastelló d’AmpúriesLlibre preferit?Libro de las Amazonas\nd’Eduardo GaleanoEs passava les hores de\npati jugant a...A saltar corda, a futbol, a “cuit\ni amagar” ... No paràvem!De què volia treballar de Mestre, científica, veterinària...\nQuè té pensat fer aquest\nNadal?A casa, i per cap d’any a algun lloc de sol i coberta.Viatge que li ha marcatUn Nadal a Argentina i Bolívia,\ngenial!15Professors al descobert\nNomXavi VerdaguerEdat34On viuRipollLlibre preferitEl perquè de tot plegat de Quim\nMorzóEs passava les hores de pati jugant a ....Futbol, bàsquetDe què volia treballar de gran\nquan era petit/a?___________________________Plans per aquest NadalPassar-lo amb la famíliaViatge que l’ha marcatUn estiu a la platjaNomJordi Batlle PortasEdat38On viuBesalúLlibre preferitL’últim de Xesco EsparA què jugava de petit/a?A futbol i a bàsquet sobre patinsDe què volia treballar de gran\nquan era petit/a?De professor de gimnàsticaPlans per aquest NadalEstar amb la família i fer l’arbre\nde Nadal amb el meu fill.Viatge que l’ha marcatParís amb la meva donaNomGardènia Barreiro PadínEdat47On viuFigueresLlibre preferitM’agrada llegir i el llibre que\nmés m’ha agradat va ser\nUn equilibri perfecte Wistny\nRohintonEs passava les hores de pati jugant a...Al pati jugava a saltar a la\ncorda i a la goma elàsticaDe què volia treballar de gran\nquan era petit/a?Volia ser metgePlans per aquest NadalVisitar la familíaViatge que l’ha marcatL’Índia i el desert del Namil a\nCristina Gonzalez i Miriam Jaen16INS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE curs 2011-2012Professors al descobert“Sóc una persona activa d’esperit jove”\nPaquita Simón és professora de matemàtiques del centre i en el seu temps lliure\nestà a la protectora d’animals, és àrbitre de waterpolo i collabora amb\nl’associació de parallítics.\n1.Està a la protectora d'animals, quina funció fa allà?\nEstic a la junta, sóc una vocal. La meva\nfunció es la de comprovar que els gossos\nestiguin ben cuidats i també parlem del\nfuncionament general de la protectora.\n2.Li agraden molt els animals, no? En té algun?\nSí, m’agraden molt, per tant tinc 4 gats, 3\nparallítics, de quina manera hi collabora?gossos, 4 peixos i 1 canari.3.Quan fa que collabora amb la protecto- Des de l’any 2000 ajudo amb la secció\nd’esports. Estic a la piscina ajudant a vestir\nJa fa 47 anys, ja que vaig començar amb a les persones amb discapacitats.\n8.Va participar en les últimes olimpíades\n4.També és àribtre de waterpolo i natació, parallímpiques que van tenir lloc a Figueper què es va decantar per aquests es- res?\nEls meus fills van començar a nedar al Club 9.Quina iniciativa la va portar a participar\nNatacióFigueres.Comqueami amb els parallítics?m’agradava l’esport finalment m’hi vaig M’agrada molt ajudar als altres i aquesta\nenredar, i ara sóc àrbitre de waterpolo i na- feina és molt gratificant, ja que agraeixen\n5.Practica algun altre esport?el que fan per a ells.\n10.Quants anys pensa seguir a la protecto-Sí, a part de fer natació faig esquí, ioga, ra d’animals, essent àrbitre de waterpolo i\ncollaborant amb els parallímpics?\naeròbic i també camino.\n6.Quan fa que el practica?Fins que em jubili. Sóc una persona activaLa natació i el caminar des de sempre id’esperit jove, que m’agrada collaborarl’esquí, l’aeròbic i el ioga des de fa deuamb totes aquelles coses que faci falta.anys.\n7.També collabora amb l'associació deJúla Julbe i Anna Revilla17INS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE curs 2011-12\n1r TRIMESTRE curs 2011-12Professors al descobert\nFrancesc Canet torna al Muntaner\nHem entrevistat a Francesc Canet i Coma. Va néixer al 29 d’abril de 1954 a Vilamalla.\nVa fer els estudis primaris al poble i els secundaris a Girona i a l’institut Ramon Muntaner.\nÉs llicenciat en Geografia i Història. Ha estat professor i cap d’estudis a l’escola Centre\nEscolar Empordà de Roses durant 4 anys; també ha estat 2 anys com a cap d’estudis i\n15 anys com a director del nostre institut. Com a periodista d’opinió ha estat\ncollaborador del diari El Punt durant 8 anys, i del Setmanari de l’Alt Empordà durant 4\nanys. També ha collaborat al Diari de Girona i l’Hora Nova. Com ha periodista esportiu\nha treballat a la Cadena SER i a Ràdio Roses.\nDes de quan li va interessar la política?\nCom a professor d’història sempre m’ha\ninteressat la política, però uns exalumnes\nem van convèncer el 2002 per presentarme com a cap de llista de les eleccions\nde Figueres 2003.\nQuè li ha donat la política i què li ha tret?\nM’ha ampliat la meva visió del món i del\nmeu país. Ha estat una gran experiència.\nÉs molt positiu haver conegut gent diversa. M’ha tret sobretot temps de dedicació a la família.\nQuin ha estat el pitjor moment en la política?\nEls insults rebuts per defensar allò que joEn la mort d’un amic meu que em feia els\njoguets de petit.\nHi ha algun plat que li tingui el cor robat?creia convenient per al meu país.\nCom li agradaria que els figuerencs elEls rovellons a la brasa.\nDe les feines domèstiques que té assignadesrecordessin?quina és la pitjor que porta?Bàsicament com un bon professor i bonPel meu ritme de vida no sóc precisament un\nexemple en feines de la llar.\nQuines tres coses s’emportaria a una illa deserta?\nUn llibre i les altres dues me les hauria de\npensar, però alguna que em pogués comunicar: la solitud no és desitjable.director. I políticament, treballador, honest i proper a la gent.\nDe què és més vostè, de regalar flors o\nDe regalar flors.18Quin ha estat l’últim dia que ha plorat?Miriam JaenINS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE curs 2011-2012Professors al descobertTemps era temps...\nEl curs anterior us vam presentar un seguit de fotografies de professors i professores de\nquan eren adolescents. Com que aquella secció va tenir molt d’èxit entre l’alumnat i el\nprofessorat, enguany hem decidit repetir-la, això sí, canviant els protagonistes. Endevineu de qui es tracta? Us donem pistes…\nVirgínia Sindreu, Jordi Batlle, Pilar Solana, Helena Cusí, Xavi Verdaguer, Paquita Simon, Lourdes Garrido,\nAnna LLobet, Gardenia Barreiro, Cristina Franco, Ernest Pons i Muntsa Aragay.19INS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE curs 2011-2012Alumes al descobertL’alumna Giovanna Revilla rep una beca\ncientífica de Catalunya Caixa\nL’alumna de segon de batxillerat, Giovanna Revilla va guanyar una beca Científica\nde Catalunya Caixa. Gràcies a aquesta\nbeca ha pogut treballar en laboratoris\n1. Hola Giovanna, què vas fer per aconseguir aquesta beca?\nHola, quan feia 4t d’ESO em vaig assabentar d’un programa que es deia Joves iel fet de poder estar amb científics queCiència . Havia de fer una carta explicantestan treballant actualment en projectesels motius per aconseguir la beca, tot icientífics per resoldre malalties que enca-que també valoraven les notes . La mevara no tenen cura. Per exemple vaigcarta va ser seleccionada i em van feraprendre a treballar amb cèllules mare, ianar a La Pedrera. Allà em van entrevistarcom utilitzar aquestes per la regeneraciói em van comunicar que havia guanyat lad’òrgans malalts . De moment s’ha acon-beca. Vaig ser afortunada, ja que nomésseguit la regeneració de la retina de rato-van donar 50 places en tot Catalunya.\n2. Quant temps va durar?lins, i en l’àmbit humà s’estan obtenintLa beca dura 3 estius. L’estiu passat vaiggadors del laboratori ens feien conferènci-anar durant dues setmanes a un laborato-es sobre els projectes que estaven portantri de Lleida. Aquest estiu vaig anar 3 setmanes a un de Barcelona. L’estiu que vea terme.\n6.En quins aspectes et va ajudar?encara no tinc molt segur on aniré, peròVaig aprendre a treballar en un laboratori,segurament serà fora d’Espanya.\n3. A Barcelona a quin laboratori vas anar,és a dir la metodologia que es du a ter-és a dir de quina malaltia era?\nVaig anar al Centre de Regulació Genò-que s’estava estudiant en aquell moment\n8.T’agradaria dedicar-te a això?mica. Era un laboratori que estudiava laSí, m’ha agradat molt poder treballar enregeneració d’òrgans malalts a partir deun laboratori. M’agradaria treballar aquícèllules mare.\n5.Tu què n’opines d'aquesta experiència?però millor si pot ser en l’especialitat deHa estat una experiència molt gratificant,Anna Revilla20molt bons resultats. A més diversos investi-me. També vaig poder assabentar-me delreproducció assistidaINS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE CURS 2011-2012D’on venim\nCom cada any, a la revista surten escoles de les quals hem rebut l’educació de primària\ni entrevistem a algun dels seus membres per saber-ne millor el funcionament i fer-nos-en\nuna idea. En aquest número de la revista hem fet l’Anicet de Pagès i de Puig. Es troba a\nla Marca de l’ham i n’hem entrevistat el seu director, Josep Pous Ripoll.Anicet de Pagès i de Puig ( Figueres 1843—2. S’hi treballa a gust en aquest centre?Madrid 1902) va ser un poeta català, fill de\nJosep de Pagès i Nouviles. Va estudiar dretLa veritat és que a la nostra escola hi haa Barcelona i va participar en la creaciómolt bon clima de treball. Ens hemde la societat de La Jove Catalunya. Vad’esforçar molt a fer la nostra feina, peròarribar a ser Mestre en Gai Saber.estem prou motivats i la majoria de mestres que passen per l’escola n’estan contents.1.Per què l'escola es diu així?3. Heu fet algun canvi recenment?L’escola es diu Anicet de Pagès i de PuigL’escola està constantment en canvi.perquè a algunes escoles de Figueres se liHem d’adequar la nostra feina segonshan posat noms de personatges illustresles indicacions que ens fa anualment elde la ciutat. El senyor Anicet de Pagès eraDepartamentun poeta prou reconegut de la seva èpo-canvi important va ser aquell relacionatca (s.XIX) i tenia la casa pairal a Vilatenim,amb el currículum. Ens hem de basar fo-a l’actual restaurant “Pa volador”.namentalment a assolir les competèn-d’Ensenyament.L’últimcies bàsiques.\nD’altra banda, hem hagut de modificar\nla venda de llibres de l’escola. Les famílies no han de comprar el material a la\nllibreria perquè hem encetat un procés\nde reutilització i socialització de llibres i\nmaterial escolar per tal d’abaratir-ne el\nEscola vista per fora.21INS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE curs 2011-12D’on venim\n4. Teniu algun projecte en ment?cada alumne partint de les seves capacitats, progressi i se’l pugui atendre dig-Actualment estem endinsats plenament ennament mitjançant els recursos que dis-un Projecte d’Autonomia de Centre fins alposem.2014. Aquest projecte engloba tota la filosofia educativa de l’escola. El Projecte Ex-8. En què us han afectat les retalladesperimental en Llengües Estrangeres és und’Educació?dels projectes més recents i amb molt bons\nresultats educatius. A part, és molt impor-La nostra plantilla s’ha reduït. Aquest curstant per a nosaltres que les famílies partici-tenim un mestre menys que l’any passat.pin i collaborin amb l’escola. Per això po-D’altra banda, el servei d’acollida quesem a disposició tots els nostres recursos.oferia el Consell Comarcal als alumnes\nd’Infantil amb germans a Primària s’ha5.Quants alumnes hi ha ara mateix al cen-hagut d’eliminar.tre?\n9.S’organitzen en el centre algunes acti-A l’escola hi ha 248 alumnes.vitats extraexcolars?\n6. I professors?\nSí, l’escola ofereix tallers d’estudi assistit,\nL’escola té una plantilla de 24’25 mestres.esports,Amb les reduccions de jornada, treballen acollaboraciól’escolad’Entorn i l’Ajuntament de Figueres.27mestres,unaTècnicateatreiambllengua\nelPlaàrab,enEducatiud’Educació Infantil (TEI) i una Tècnica\nd’Integració Social (TIS), que també fa de\n7. Quina és la línia educativa que seguiu\nen aquest centre?\nEns hem posat de ple a treballar per sistematitzar aquells aprenentatges més bàsics,\ncom la lectura, la comprensió i l’expressió\noral, el càlcul mental, els problemes matemàtics...\nA més, el centre dóna molta importància\na l’atenció a la diversitat. S’intenta que\n22Cristina GonzalezINS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE curs 2011-12The English Corner\nThe Speakings of the fourth’s ESO students\nWelcome to our new English section!!! We’ve decided we are going to publish some of\nyour work in English in every issue of the school magazine. We really encourage you to\nbe a part of it! Let’s enjoy English!\nThis time, the students of 4th of ESO B described some photographs which they liked or\nfound somehow striking. They had to use the vocabulary and structures which they had\nlearnt in the unit. Here are some examples of the work they did.\nAnna LlobetThe woman in the image was called Isak Dinesen and\nshe was a Danishwriter.\nI absolutely adore this picture because it makes me feel really differentemotions.\nI think it's extremely moving and soft but powerful at the\nIt makes me think you don't have to worry about problems which are not really important or about the ones\nyou can't sort.\nThis photo was taken by Richard Avedon in 1958.\nRaul Fernandez GilNational Geographic has got a lot of professional photographers. Last spring some photographers went to\nAfrica to take photos of cheetahs. They're unusual and\nthey live in peaceful places, so it's very difficult to take\na great photo, especially of cheetah's puppies. I like\nthis picture because it's amusing and unusual. Photographers spent one month to take just five dramatic\nimages. This is the best for me.\nWhen they came back they said that it was difficult, especially because cheetahs run a lot, every day, and\nvery fast. Fourtanely they have got very good cameras,\nso the photos were not blurry.\nA cheetah, by National Geographic\nMar Dacosta23INS RAMON MUNTANERThe English CornerThe photographer Robert Doisneau was working for the\nAmerica's life magazine on the project “kisses” in Paris.\nThis is one of the pictures and it is the second most important in this album. Maybe it's a spontaneous photo\nbut it's possible that they were actors like other photos\nin the project “kisses”. This black and white romantic\npicture is beautiful and a bit amusing. It represents love\nin the romantic city of Paris.\nBeatriz Exposito CereveraThis photo of Marilyn Monroe was taken in 1957.\nWhat I like of this photo is that you can see her soul\nthrough her eyes, it’s a kind of photo that shows what\na person is like without any make-up or barrier.\nThe purpose of this photo is to convey feelings, sadness, loneliness … I also like its shadows and lights and I\nthink that if it had been taken in colour it would be\nVictor fernanddez GilIn Zambia’s South Luangwa National Park the photographer saw this tense scene; the female elephant\nand a crocodile engaging in a ferocious “tug of\nwar”. The elephant was drinking from the River Luangwa with her baby when a crocodile leapt out of the\nwater and grabbed hold of her trunk. After a long time\nfighting on the shore of the river the crocodile disappeared without its prey.\nThe photo is spontaneous and striking. It is also unusual\nbecause it is not usual to see this images of wild animals.\nGema Heras241r TRIMESTRE curs 2011-12INS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE curs 2011-2012Esports: especial tennisEls entrenaments\nEls entrenaments poden variar entre diferents horaris. Durant els primers 20 minuts tots fan\nvoltes al voltant d’una pista juntament amb alguns estiraments. Quan s’acaba, s’oorganitzen els grups. Quan ja estan ben collocats, per acabar d’escalfar, fan amb parelles una mica de piloteig. En el piloteig primer es comença a prop de la xarxa amb bolees. Després es va a mitja pista i finalment s’acaba a final de pista. Quan s’ha acabat\naixò, normalment ja ha passat mitja hora de l’hora i mitja que dura l’entrenament. Després d’aquesta mitja hora ja es comencen a fer exercicis. N’hi ha de moltes classes. El\nmés important són els exercicis de “drive”, “revés” i “saque” ja que principalment són la\nbase d’aquest esport. Hi ha exercicis que són de córrer més o menys. Si no fas l’exercici\no et portes malament, hi ha com un petit càstig; els cangurs. Els cangurs consisteixen a\nsaltar amb els genolls amunt.Imatges d’alguns moments d’entrenament de tennis.25INS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE curs 2011-2012Esports: especial tennisTres alumnes de l’institut ens expliquen la seva\n1.Quants anys vas jugar a tennis?\n2,A quin club jugaves?\n4.Quants punts tenies?\n5.Quin és el teu jugador preferit?\n1. He jugat al Club tennis Figueres durant cinc anys\n2. Al Club Tennis Figueres.\n3. Des de que vaig començar ja competia amb altres\nnens ,partits i tornejos oficials.\n4. Amb cinc anys havia arribat a 104 punts.\n5. Ara la veritat és que hi ha molts jugadors espanyols que\nestan triomfant en el món del tennis. Però sempre he sentit\nuna gran admiració per Andy Roddick i Roger Federer.\n1.Des de que tenia nou anys que jugava a tennis, 7 anys.\n2. Jugava al Club Tennis Figueres\n3. Havia fet alguna competició però m’agrada més entrenar.\n4. No me’n recordo gaire bé, però alguna vegada sí que tenia algun punt.\n5. El jugador espanyol més bo és Rafael Nadal, pel meu\ngust. També admiro la seva forma de jugar i la seva valentia.\n1. Des de molt petit que jugava a tennis, catorze anys.\n2. Des de petit que em vaig apuntar al club tennis Figueres\n3. Sí sempre m’ha agradat competir, entrenava molt sovint\nper poder guanyar competicions.\n4. No ho sé exactamnet, però entre 900 i 1000.\n5. Home hi ha molts de jugadors que m’agraden, Rafael Nadal és un jugador molt treballador i ràpid, però crec que en\nRoger Federer és molt exacte, ordenat i molt complet.\n26INS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE curs 2011-2012Esports: especial tennisEntrevista al professor d’educació física\nJordi Batlle és un esportista nat. Des de\npetit ha jugat a tennis, més tard a bàsquet\ni finalment a futbol professional, concretament en l’equip de Sant Jaume de Llierca,\nsempre de porter, durant 7 anys. Ens ha\nconcedit una petita entrevista.\n1.Quan fa que juga a tennis?\nDes de petit que jugava a tennis, fins ara\ntot i que he canviat d’esports sempre he\nsentit una estimació especial per al tennis.\nConcretament fa trenta anys que hi jugo.\n2.A quin club entrena?\nEstic entrenant al club Tennis FGS.\n3.Quin és el seu jugador preferit?practico tots els esports.\n7. També és professor d'Educació Física,La veritat és que hi ha molts jugadors bonsquan fa que ho és?espanyols, però sempre m’ha agradat enFa 12 anys que sóc professor d’educacióFederer.\n4.Quants dies entrena a la setmana?Física.\n8. Sempre li ha agradat l'assignatura d'E-Abans entrenava molt sovint i feia de mo-ducació Física?nitor, de tant en tant faig algun partitDes de petit que m’agradava aquesta as-amistós.\n5.Per què es va decantar cap al tennis isignatura, i quan em preguntaven què vo-no cap a un altre esport?\nLa veritat és que sempre he estat una per-Física.\n9.A quins instituts ha estat fins ara?sona molt esportista, qualsevol esportAmb 12 anys no he anat a molts llocs, dem’anava bé per practicar-lo, i com quemoment Puigcerdà, Cassà, Olot i Figueres.\n10.Per acabar, li està agradant el nostreel meu pare sempre em portava al clublia ser sempre deia professor d’Educaciótennis d’Olot doncs m’hi vaig aficionar .\n6.A part del tennis, fa algun altre esport?institut?Ara mateix no em dedico a cap esport enmolts bons alumnes i l’ambient es immillo-concret. De vegades faig partits de vete-rable.Aquest institut m’està agradant molt, hi harans de futbol o de tennis. De tota manera, essent professor d’educació físicaGerard Fageda Soler27INS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE curs 2011-12PolíticaNou president del govern: Mariano Rajoy\nEl passat 20 de novembre el poble va par-amb un 7,6%. Cap dels alumnes creu quelar i va decidir que en Mariano Rajoy seriaguanyarà esquerra Republicana. A partel nou cap de govern. El PP va guanyarde preguntar qui creuen que serà el futuramb un 44,62% per sobre del PSOE 28,73%,partit que estarà al capdavant del paísConvergència es va quedar més enreretambé vam voler saber qui volen queamb un 4,17%. Finalment els escons vanguanyi. Tot i que la majoria creuen quequedar a 186 diputats per al PP, 110 elguanyarà el PP, molts no volen que gua-PSOE i 16 CIU. El PP va obtenir aproxima-nyi, només ho vol un 11,32%. A una majo-dament uns 11 milions de vots. El PP varia del 52,84% els agradaria que guanyésguanyar a totes les províncies d’EspanyaCIU, mentre un 13,2% ERC i un 22,64% elexcepte les 4 de Catalunya, Sevilla i Viz-PSOE. Contràriament ningú aposta per IU.caya. A Girona, Tarragona i Lleida CIU vaTambé hem volgut saber què pensen delsguanyar de majoria, mentre que a Barce-presidents dels partits que es presenten alona es va alçar el PP. A Sevilla va gua-les pròximes eleccions. Segons les votaci-nyar el PSOE però a Vizcaya va obtenir laons hi ha hagut un empat entre Alfredomajoria absoluta El Partit NacionalistaPérez Rubalcaba i el representant de CIU,Basc.Joan Antoni Duran i Lleida, amb un 4,14.Parlem de política amb 2n de BATAlfred Bosch, s’emporta un 3,97 mentre\nque Cayo Lara té un 3,34. Finalment elAbans de les eleccions, l’equip de la revis-que es prediu que guanyi les eleccions,ta va passar una enquesta als alumnes deMariano Rajoy, té la nota més baixa ambsegon de batxillerat sobre política. A moltsun 2,3.Anna Revillad’ells no els agrada, concretament un\n43,93% , en canvi un 30,3% sí que els agrada. Finalment el 25,75% no els agrada gaire. La majoria dels alumnes no podran votar (89,40%), és a dir, només un 10,60%\npodran anar el 20 de novembre a votar.\nA part d’això també els hem preguntat\nqui creuen que guanyarà, i una majoria\ndel 89,23% creu que guanyarà el PP. Es\nqueden en minoria l’actual partit del Govern, el PSOE, amb un 3%, i finalment CiU\n28Mariano Rajoy, guanyador de les últimes eleccions.INS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE curs 2011-2012MuntartistesEls alumnes de 4t tornen al segle XIX\nEls alumnes de 4t d’ESO de l’instiut, amb l’optativa de dibuix de la profesora Pilar Solana,\nvan tornar a l’època dels seus avantpassats. Amb l’ajuda de vestits, pentinats i maquillatge van intentar transformar-se en personatges com ara Miss Phillys Dare, Vigée Le\nBrun, Sara Bernhard o Òscar Wilde entre d’altres. Aquí en teniu una petita mostra.29INS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE\nRetorna amb força la música dels anys 80\nTot el que és vintage està de moda. Per això no és d’estranyar que els nois de la nostra generació escoltin la música que sonava quan els nostres pares eren uns adolescents.\nVam passar una enquesta a 3r d’ESO, dels cantans i grups espanyols i internacionals que sonaven durant la dècada prodigiosa dels 80. Els dos més votats dels grups i cantants internacionals\nforen Michael Jackson amb 42 vots (recordem que va morir el 25 de juny de 2009, amb 52 anys, i\nque s’han reeditat molts dels seus singles) i Madonna, directora, disenyadora de moda, productora i empresària de 53 anys. Els dos cantants i grups espanyols més votats van ser Mecano, amb\nles seves cançons tan famoses de Hoy no me puedo levantar i Maquillaje, i en el segon lloc tenim la veu inimitable d’Alaska.\nMíriam JaenGRUPS I CANTANTS ESPANYOLS\n1.Mecano16 vots2.Alaska103.Joaquin Sabina74.Rocio Durcal55.Hombres G36.Sau27.Heroes del silencio1GRUPS I CANTANTS INTERNACIONALS\n131INS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE\nZafiro reviu vells moments dels 80\nSempre han estat en contacte, però l’any passat es varen reunir. El seu debut va ser a la sala\nQuijote. Des de llavors varen tenir molt d’èxit perquè els varen sortir actuacions per tota la província. Els varen enviar un telegrama per participar en un programa molt famós en aquella època Gente Joven, però no varen poder anar-hi perquè la mili els ho va impedir. Els integrants d’aquell grup tenien entre 14 a 16 anys. Anys després ens han concedit una entrevista aprofitant el\nrevival dels 80.A part de l’amistat què desitgeu de Zafiro?\nLa barra que teníem en les actuacions, no\nens preocupava estar en un escenari davant del públic. També la facilitat que teníem per compondre les nostres cançons.\nCom us vàreu tornar a trobar?\nSempre hem tingut contacte entre nosaltres, però Pepe ha estat els últims 10 anys\nvivint a Mèxic, Jose Manuel era el més difícil\nde trobar. Feia 25 anys que no estàvem els\ncincs, junts. Ho vàrem aconseguir l’any passat .A on i com va ser el primer concert?\nVa ser a Figueres a la sala de ball Quijote.\nVa ser el nostre debut i la nostra primera\nactuació va ser a la discoteca Scopas.\nVa anar molt bé perquè a partir de llavors\nvan començar a sortir-nos moltes actuacions per tota la província.\n(Les trobareu al facebook)Teniu fills que es dediquen a la música?\nSí, el fill d’en Lluís té un grup des de fa un\nany, són figuerencs i es diuen DESENKANT.\nÉs un grup de rock i són molt bons… Us el\nrecomanem, en sèrio.\nQuin consell li donaríeu a joves grups que\nEls diria que la música és un art, que tinguin\nclar el seu estil, que tinguin paciència perquè ningú els regalarà res. Que no es creguin que són els millors i els més importants.\nÉs el poder de la música i l’amistat el que\nActualment viviu de la música?\nNo, cada un de nosaltres treballem, però\npodríem haver viscut de la música si haguéssim tingut una mica de sort.\n32Els cinc membres del grup en una pedra al ParcINS RAMON MUNTANER1r TRIMESTRE\nÉrem molt joves i allò que guanyàvem en les actuacions era per comprar el que fes falta\nper al grup: instruments, equips de so, vestuari etc.\nExpliqueu-me una anècdota bona i graciosa. I una de dolenta\nPaco: me’n recordo d’una actuació. Estàvem per la meitat d’una cançó i en un canvi\nde ritme estava esperant l’entrada d’un dels instruments, no dic el nom per si de cas, en\nveure que no sonava em vaig girar i vaig veure que el meu company havia caigut de\nl’escenari. La veritat és que l’escenari era molt petit. Com anècdota dolenta no en recordo cap.\nQuin tipus de música tocàveu i de què parlaven les cançons?\nRomàntica, dirigida a un públic femení.A dalt, el grup en l’època d’èxits. A baix, reunits en l’actualitat.33INS RAMON MUNTANEROci i temps lliure\nque ara és professor\nd' història al Muntaner.\n2.Professora de llengua\ncastellana, que porta\nulleres i té un fill al centre.\nque fa anys que està al\ncentre i porta ulleres.\n4.Professor de llengua\ncastellana substitut de la\nmatemàtiques, porta ulleres\ni fa molts anys que està\nal centre.Sopa de lletresL’equip de redacció\nde la revista ens hem\nposat dins la sopa\nperquè ens agraden\nmolt les lletres… Ens\ntrobes?Júlia Julbe34Entreteniments1r TRIMESTRE curs 2011-2012ORIOL ARBUSÍ\nIMAN EL HASKOURI\nANNA REVILLAAll pages:356789101112131415161718192021222324252627282931323334InfoSaveLikeShareDownloadMore2011-12 Published on Feb 23, 2013 2011-12 revista de l'institut ramon muntaner de figueresjapochFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore


MiniBATS: Recurs literari en préstec per a totes les escoles - Rosa Sensat\nFa una setmana, l’Associació de Mestres Rosa Sensat reprenia la seva activitat després de l’estiu amb la presentació i contextualització als CRP i a l’equip LIP del Consorci d’Educació de les maletes de llibres ‘Tothom a taula! Qui menja què, com, on, quan, quant i per què… però, EP!’.\nAquest 2021 Barcelona és la Capital Mundial de l’Alimentació Sostenible. Amb aquesta empenta, la Biblioteca de l’associació, en col·laboració amb el Consorci d’Educació, posa a disposició de docents, educadors i centres una selecció de llibres, de tipologies ben diverses i per a totes les edats, que tenen com a nexe el protagonisme de diferents àmbits de l’Alimentació Sostenible. “Amb aquests llibres per a infants, llegim per distreure’ns i assumim que tothom té dret a una alimentació sostenible, això va des de facilitar l’accés als productes de proximitat a discutir al voltant de què és menjar sa”, explicava Teresa Duran, escriptora i il·lustradora que ha participat en el projecte.\nLes maletes, que estaran disponibles al llarg del curs 2021-2022, estan pensades per derivar preguntes i suggerir el diàleg amb els infants d’educació infantil i primària d’un tema de justícia social des de la realitat, tenint també referents literaris. L’objectiu és que infants puguin llegir, pensar i construir el seu propi discurs. Yolanda Monteiro, coordinadora del Servei de Documentació d’Educació Ambiental (SDEA), expressa que és necessari treballar l’alimentació sana, justa i sostenible als centres educatius “de la manera més transversal possible” per potenciar una “mirada més crítica i conscient de l’alumnat sobre la seva alimentació“.\nQuè hi trobareu a la maleta?\nUn centenar de llibres de ficció i no ficció que tracten diferents àmbits de l’alimentació sostenible senyalitzats per poder ordenar seguint el discurs en forma d’epígrafs.\nUn dossier amb la presentació del material, una graella amb la llista de llibres ordenada per mòduls i cicles, un espai per escriure impressions, idees o comentaris, sobre els llibres i el que us ha suggerit la lectura.\n“La literatura NO ha de ser una lliçó. A partir del neguit de l’autor/a i de l’argument, obrim la mirada, ens derivem preguntes i diàleg”, Amàlia Ramoneda, responsable de la Biblioteca infantil i juvenil de l’associació.\nLes maletes ‘Tothom a taula! Qui menja què, com, on, quan, quant i per què… però, EP!’ se sumen a les Mini Biblioteques Ambulants i Temàtiques (MiniBATS)\nConsulta les MiniBATS disponibles!\nLes Mini Biblioteques Ambulants Temàtiques són un recurs d’altíssima qualitat per afavorir la lectura, el debat i la formació literària a Educació Infantil, Primària i Secundària. El podreu gaudir durant un mes a partir de l’entrega i introducció del material.\nIntegració, empatia, solidaritat\nAlbums en llengua anglesa\nDesenvolupament personal i social, discurs propi democràtic\nIgualtat d’oportunitats, estereotips, coeducació\nFunció i lectura atenta de la imatge, pensament simbòlic\nAspectes ben diversos de l’univers de l’art


Actualment tancat. El restaurant Antic Celler de Valls està situat al centre històric de la població de Valls, a la comarca de l'Alt Camp, on s'ofereix al client cuina de temporada amb els productes més selectes de la terra. A l'Antic Celler disposen de tres sales amb diferents ambients per a cadascuna, enfocades a la ...\nEl restaurant Antic Celler de Valls està situat al centre històric de la població de Valls, a la comarca de l'Alt Camp, on s'ofereix al client cuina de temporada amb els productes més selectes de la terra.\nA l'Antic Celler disposen de tres sales amb diferents ambients per a cadascuna, enfocades a la celebració d'esdeveniments, siguin sopars o dinars d'empresa, celebracions familiars o per festivitats.\nEls serveis del restaurant són: menú diari, menú de cap de setmana, diferents menús de grups i la carta de temporada, elaborada amb productes frescos i de molt bona qualitat. A més, el restaurant també fa calçotades durant la seva temporada.\nL'especialitat de l'Antic Celler són els arrossos, com l'arròs negre de peix i marisc o l'arròs caldós de llagosta. Cada setmana, de dimarts a diumenge es pot gaudir de la carta d'arrossos, ja sigui per a menjar al restaurant o per emportar. Alguns dels plats estrella del restaurant són els cargols a la llauna amb allioli, el tentacle de pop cuit a baixa temperatura i el carpaccio de llom de tonyina vermella.


Santa Maria de Port celebra la seva festa patronal - Arquebisbat de Barcelona\nSanta Maria de Port celebra la seva festa patronal\nEl bisbe Sebastià presideix la missa de la festa parroquial i la tradicional ofrena floral “Escoltar la Paraula de Déu és un goig, però també un atreviment i un risc. Diu les coses molt clares. Per nosaltres serà posar Déu en el centre de la nostra vida. Fixem la nostra mirada avui i sempre en [...]\nEl bisbe Sebastià presideix la missa de la festa parroquial i la tradicional ofrena floral\n“Escoltar la Paraula de Déu és un goig, però també un atreviment i un risc. Diu les coses molt clares. Per nosaltres serà posar Déu en el centre de la nostra vida. Fixem la nostra mirada avui i sempre en Jesús”, diu Mons. Taltavull a l’homilia\nLes parròquies de Mare de Déu de Port i de Sant Bartomeu han iniciat el nou curs amb la celebració de la seca festa patronal amb la celebració de l’eucaristia i la tradicional ofrena floral, presidida enguany pel bisbe auxiliar, Sebastià Taltavull, concelebrada per un bon nombre de preveres, entre ells Mn. Josep Hortet, el rector de la parròquia.\nEn la seva homilia, en la festa de la Nativitat de la Verge Maria, patrona de la parròquia, el bisbe Sebastià ha recordat que Maria és la mare aclamada gràcies al seu fill Jesús, talment com avui els pares reben felicitacions pels èxits dels seus fill i referint-se a l’ofrena floral que la comunitat parroquial fa cada any a la Mare de Déu de port ha dit als feligresos: “¿No és aquesta expressió filial de l’ofrena de flors als peus de la Mare de Déu de Port, tota ella plena de súplica i agraïment?”.\nPlaça Mn. Carles Oller\nEnguany la comunitat parroquial vivia un fet emotivament significatiu. Abans de la missa ha estat inaugurada la placa en record de Mn. Carles Oller, que fou rector a Can Tunis, en la nova placeta oberta al carrer de sant Eloi, pel regidor del districte de Sants-Montjuïc. La placa ha estat inaugurada en presència dels feligresos i dels nebots de Mn. Carles.\nUn moment molt emotiu de la celebració ha estat quan una neboda de Mn. Carles Oller ha lliurat al bisbe Sebastià, com a obsequi per a la parròquia, el calze del seu tiet prevere.\nConstruir una comunitat viva\nL’ofrena floral a la Mare de Déu de Port manifesta la sincera i ferma devoció dels feligresos vers la seva patrona. La celebració eucarística conclogué amb el cants dels goig de la Mare de Déu de Port que en una de les seves estrofes expressa el que sempre ha estat la voluntat d’aquesta comunitat, construir plegats una comunitat viva i un barri obert a tots, especialment als més necessitats:\nAquest barri ple de vida,\njoves i grans en unió,\nsabem que anirà millor\namb voluntat compartida.\nSentim que ens heu de donar\npel camí un impuls ben fort.\nPuig sou Estrella del mar\nen la vida i en la mor:\nVulgue-nos al Cel guiar,\nNostra Senyora del Port.\nCom no podia ser altrament la festa religiosa i popular fou acompanyada pels gegants i diables del Port i una cantada d’havaneres a càrrec del grup Montjuïc.


Arxius de ofertes laborals - Pàgina 169 de 172 - CRAJ Archive | CRAJ\nAuxiliar d’Administració d’Amics de la Gent Gran\nEn dependència de la/el Responsable d’Administració i Comptabilitat, la persona auxiliar administrativa donarà suport al departament d’Adminsitració d’Amics de la Gent Gran i es responsabilitzarà directament de les àrees de tresoreria, gestió amb proveïdors i logística.\n• Suport general al Departament d’Administació\n• Gestió amb proveïdors i de la logística de l’organització\n• Gestió de la tresoreria de l’entitat\n• Gestió de les necessitats materials i informàtiques de l’entiat\n• Donar suport administratiu a l’equip tècnic en els programes, activitats per gent gran.\n• Realitzar la contractació dels diferents serveis i les compres de material a proveïdors, així com el seguiment de la relació amb els mateixos.\n• Elaboració i anàlisi de preus amb proveïdors\n• Gestionar els equipaments de les oficines de l’entitati.\n• Analitzar les necessitats materials de l’organització i gestionar les donacions.\n• Gestionar els espais i subministres de l’entitat.\n• Fer seguiment dels saldos bancaris i controlar els ingressos i despeses de l’entitat.\n• Recepcionar/emetre i realitzar pagament/cobrament de totes les factures de l’organització i fer-ne el seguiment corresponent.\n• Fer seguiment i control de la caixa general: tiquets, rebuts i factures de compres i despeses\n• Donar suport en el seguiment pressupostari d’actes i activitats per a gent gran\n• Resolució d’incidències d’informàtica\n• Formació: Auxiliar Administratiu/Comptable.\n• Experiència: Mínim 3 anys d’experiència demostrable en un departament d’Administració.\n• Informàtica: Domini de les principals eines ofimàtiques (Excel, Word i Power Point).\nData límit d’enviament de CV: 19 de juliol de 2015.\n932 076 773\nResponsable de comunicació i Producció de La Central del Circ\nLa Central del Circ obre una convocatòria per a cobrir la baixa de maternitat.\nLa Central del Circ és una fàbrica de creació de circ dedicada a l’entrenament, assaig, creació, investigació i formació continuada dels professionals del circ ubicada al Fòrum de Barcelona.\nGestionada per l’Associació de Professionals de Circ de Catalunya, forma part de la xarxa de Fàbriques de Creació de l’Ajuntament de Barcelona.\nEl/la responsable de comunicació i producció s’encarrega de la logística de les diferents activitats de La Central del Circ (actuacions, cursos de formació, logística de viatges, etc.) així com la gestió de l’espai en les activitats externes (lloguer per esdeveniments).\nPel que fa a la comunicació, és la responsable de la redacció del butlletí quinzenal, actualització de la pàgina web, dinamització de les xarxes socials i difusió a través de diferents suports, de les diferents activitats promogudes per La Central.\nProducció de les activitats internes i externes del centre : logística i coordinació dels actes, gestió del pressupost, contactes amb proveïdors, organització del personal implicat, recerca de patrocinis puntuals, etc.;\nLloguers d’espais per activitats externes: contacte amb empreses, gestió del pressupost, seguiment de contracte, etc.\nElaboració i seguiment del pla de comunicació (calendaris, suports, etc.).\nRedacció, creació de continguts i imatge, i enviaments d’invitacions, butlletins, notícies del web i xarxes socials a tres idiomes (català, castellà i anglès).\nSupervisió de la imatge corporativa: merxandaising, cartellera, tríptics, etc.\nComunicació interna: pissarra d’activitats, plafó d’anuncis, etc.\nSeguiment de l’aparició en premsa.\nSuport a l’atenció d’usuaris.\nHaver format part d’un departament o equip de comunicació i premsa.\nRedacció de continguts, notes de premsa, notícies, etc.\nProducció i logística d’esdeveniments.\nSector del circ i/o de les arts escèniques.\nProgrames informàtics Paquet Office\nConeixements de WordPress, Mailchimp, Adobe Photoshop i Adobe InDesign (o altres programes de disseny i maquetació).\nBon nivell escrit i oral de català, castellà i anglès.\nConeixements del sector del circ i de les arts escèniques en general.\nBona capacitat de redacció i síntesis.\nContracte de substitució per maternitat.\nCondicions del contracte: Substitució per maternitat (8 mesos amb possibilitat de prorrogar).\n33 hores setmanals en horari de tardes i algun matí.\n1.724, 99€ bruts per 12 pagues.\nIncorporació prevista: Octubre de 2015.\nLes persones candidates han de fer arribar el seu currículum vitae i una carta de motivació a info@lacentraldelcirc.cat abans del 31 de juliol de 2015.\n933 560 931\nCap de l’àrea de Pressupost i Finances de la FaPaC\nSota la supervisió del director general de la FaPaC, i en coordinació permanent amb la Tresoreria de l’entitat, la persona seleccionada serà responsable de l’Àrea de Pressupost i Finances de la FaPaC, encarregant-se de gestionar i coordinar les tasques relacionades amb els aspectes econòmics i financers de la Federació.\nAquest perfil requereix una persona amb experiència en llocs de responsabilitat econòmica en entitats del tercer sector d’acció social, amb formació específica en gestió d’entitats no lucratives, amb capacitat per al treball en equip, iniciativa, constància i flexibilitat.\nTitulació universitària: Economia, Administració d’Empreses, o equivalents.\nEspecialització en gestió d’entitats no lucratives\nAlts coneixements informàtics, ofimàtics, fulls de càlcul i programari comptable i financer.\nImprescindible una experiència de no menys de 2 anys en llocs similars. Coneixement del pla de comptabilitat d’entitats no lucratives (abstenir-se de presentar el CV aquelles persones que no compliu aquest requisit).\nJornada laboral: 35 hores setmanals, distribuïdes de dilluns a divendres.\nSalari segons taules salarials pròpies de l’entitat (Entre 21.000 i 24.000 € brut/anual).\nIncorporació el 27 de juliol de 2015.\nData límit de presentació de currículums: 17 de juliol de 2015.\nPàgina 169 de 172« Primera«...102030...167168169170171...»Última »


Quim Ferriol: Atenció a les persones: pensant en la gent\nTeníem el repte d'obrir l'Ajuntament a la gent, d'acostar-lo, de fer-lo mes accesible a tothom. Quan Esquerra va entrar a l'Ajuntament...\nL'ùnic nexe d'unió amb la ciutadania era un butlletí que sortia quan convenia. Avui totes les cases reben informació quinzenalment i un monogràfic trimestralment, s'ha donat veu a l'oposició i tothom té acces asl acords dels plens i del govern mitjançant el web municipal.\nEls ciutadans només s'atenien a les tardes i fent cua a la sala d'espera. Avui s'atén matí i tarda, es dona hora, existeix una oficina d'atenció al ciutadà, es poden fer molts dels tràmits via internet, els regidors son accesibles i existeix consells i òrgans de participació permanents.\nLa presencia municipal als barris era puntual o inexistent. Avui, gràcies als centres cívics existeix un punt de trobada, una activitat continuada i una presencia municipal permanent als barris.


ELS HUMANS I ELS MICOS ENS ASSEMBLEM MOLT!!\nPublicat per Unknown a dimecres, d’abril 13, 2016 Cap comentari:\nEL RACÓ DELS MICOS\nEl nostre racó de treball està ple d'informació!!\nLES PERSONES SOM ANIMALS?\nHem començat a parlar dels micos i ens ha sorgit la següent pregunta: les persones també som animals?\nHem estat reflexionant i aquesta és la nostra conclusió!\nPublicat per Unknown a diumenge, de març 06, 2016 Cap comentari:\nLA LLIBRETA DELS MICOS\nPer poder treballar el nostre projecte us presentem la Llibreta dels Micos.\nCada dia un nen o nena se l'emportarà a casa i, amb el vostre ajut, l'haurà d'omplir amb informació i fotografies sobre els micos.\nGràcies per avançat per la vostra ajuda!!\nPublicat per Unknown a divendres, de març 04, 2016 Cap comentari:\nHEM COMENÇAT EL PROJECTE DELS MICOS!!!!!\nEls nens i nenes de 1r A hem començat el nostre projecte sobre Els Micos.\nJa sabem moltes coses però volem saber-ne encara més!!\nTREBALLEM PER PARELLES\nLa informació que anem trobant l'escrivim per parelles , ens hem de posar d'acord que fa cadascú i quina informació posem . Despres fem un dibuix a partir de la foto del mico que estem estudiant. Mireu que ve treballem junts!!!\nPublicat per administrador a dilluns, de març 23, 2015 Cap comentari:\nON VIUEN ELS MICOS?\nEstem veient que no tots els micos viuen al mateix lloc , però no coneixem els llocs que diuen que viuen així que demanem un mpa i els anem col.locant .\nMireu on viuen els micos !!!\nMESUREM ELS MICOS\nA partir de la informació que trobem dels micos estem veiet que no tots medeixen igual i decidim agafar la cinta mètrica medir-los i ordenar-los del més gran al més petit i ens donem compte de que : Son molt diferents!!!!!\nHi a micos més grans que nosaltres i altres que caben en una mà.\nMireu les fotos!!!!\nPORTEM INFORMACIÓ DELS MICOS\nEstem molt interessats en saber informacions sobre els micos i cada dia un nen o nena ens porta informació nova que ha trobat interessant. Mireu-los com ens ho expliquen!!\nCREEM EL NOSTRE MURAL\nA partir de la conversa que vam realitzar vam fer un mural amb la informació principal que va sortir i quines preguntes investigables ens feiem . també vam tenir en compte que necessitarem per investigar-ho .\nPublicat per administrador a dilluns, de març 02, 2015 Cap comentari:\nEls nens i nenes de 1r de l'Escola Joan Salvat Papasseit de Santa Coloma de Gramenet estem fen el projecte dels Micos i Primats .\nProjecte de Micos i Primats\nUn mico o mona és un simi antropomorf amb la cua llarga. Els micos són membres de la subfamília dels primats, la qual inclou als éssers humans. Tot i que popularment sovint s'anomena micos qualsevol primat hominoïdeu (ximpanzés, goril·les, orangutans i gibons), aquests no són micos, ja que no tenen cua.\nEls micos són àgils grimpant entre els arbres. Com a adaptacions a la vida arbòria, tenen els ulls en posició frontal i mans i peus prènsils.\nPrincipalment mengen fruits i llavors. Viuen només a l'Àfrica, l'Àsia i Amèrica.\nEl terme mico no s'usa habitualment en taxonomia, ja que, en no incloure la família Hominidae, seria parafilètic.\nMés aportacions - Els alumnes de la classe dels dofins són molt treballadors!!\ncançó (2) Curs 09/10 (26) Curs 10/11 (5) Curs 11/12 (12) Curs 15-16 (5) Informació (5) Per jugar (1) Per saber més (5) Què hem aprés? (13) Treball dels nens (15)\nMicos del Salvat Papasseit de Micos del Salvat Papasseit està subjecta a una llicència de Reconeixement-NoComercial-\nTema Fantàstic, S.A.. Imatges del tema creades per Nikada. Amb la tecnologia de Blogger.


Marea Grana a Almeria | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nMarea Grana a Almeria\nLa Federació de Penyes del Nàstic organitza el desplaçament en autocar a Almeria, per tal d’assistir al partit de lliga de dissabte vinent, 7 de maig, a l’estadi Juegos del Mediterráneo, entre la UD Almería i el Nàstic (18.00h).\nL’expedició partirà la matinada del dissabte 7 de maig, a les 00.05 hores, des de la Plaça Imperial Tarraco, i a les 00.15 hores des de les instal·lacions del Nou Estadi. L’arribada estimada a Almeria serà a les 9.30 hores del mateix dissabte. La tornada tindrà lloc el diumenge 8, a les 11.00 hores. El preu del viatge és de 85€* per persona. El pack inclou el desplaçament, la nit d’hotel de dissabte a diumenge amb esmorzar inclòs i l’entrada pel partit corresponent a la jornada 37 de la Liga Adelante.\nTots els interessats en formar part de la Marea Grana a Almeria es poden apuntar a les oficines de la Federació de Penyes fins dilluns 2 de maig, en horari de 18 a 20 hores (dissabte tancat); i el diumenge 1 de maig, una hora abans de l’inici del matx entre Nàstic i CD Mirandés programat a les 17 hores.\nNo hi faltis en aquest nou desplaçament de la Marea Grana i anima l’equip fins al final!\n*El preu indicat és per a un mínim de 40 places; un cop superada aquesta xifra, el preu baixarà depenent del nombre d’aficionats desplaçats.


Homs planteja una consulta no vinculant en què es pugui votar amb 16 anys\nEn declaracions a RAC1, el conseller de Presidència repta l'Estat a portar la declaració als tribunals\n2 min. Barcelona 24/01/2013 11:47\n260x366 Francesc Homs a l'estudi d''El món' a RAC1 Francesc Homs a l'estudi d''El món' a RAC1\nEl conseller de Presidència i portaveu del Govern, Francesc Homs, ha plantejat la possibilitat que en la consulta per a l'autodeterminació de Catalunya, que no podrà ser vinculant, es pugui votar a partir dels 16 anys amb un cens nou. Homs ho ha dit en una entrevista a 'El món a RAC1' en què també ha desafiat l'Estat a portar la declaració de sobirania als tribunals. "El Parlament està habilitat per aprovar lleis i fixar posicionaments polítics i textos com el d'aquest dimecres. És un plantejament institucional. Ningú impugnarà. I si ho fes, no té cap recorregut", ha dit Homs.\n"La consulta no seria jurídicament vinculant. El caràcter vinculant des d'un punt de vista polític és escoltar la veu del poble", ha afegit Homs, que ha apuntat que la "fase final" de l'elaboració de la llei de consultes "definirà si hi ha marge per fixar la posició per votar a partir dels 16 anys i permetre que el TC estableixi clarament què és competència de l'Estat, com el cens electoral".\nHoms ha considerat que, un cop aprovada la declaració, "el primer és dirigir-nos al govern espanyol", i ha remarcat que al llarg del primer semestre s'establirà la manera d'encarar "la negociació", que podria ser a través d'una trobada entre els presidents Artur Mas i Mariano Rajoy. També ha revelat que Mas es reunirà amb el rei Joan Carles "en els propers dies o setmanes", una trobada que farà pública la institució monàrquica espanyola.


Trakai. El Castell de l'Illa ~ km369 | Viatges, rutes i llocs a descobrir pel món\nTrakai. El Castell de l'Illa\n22:33 Castells , Lituània , Museus , Trakai No comments\nEl Castell de l'Illa és la gran atracció de Trakai i de Lituània. Situada en el llac Galvės, és l´únic castell construït sobre una illa en l'Europa Oriental. Ocupa una mica més de 2Ha de l'illa, que realment eren tres, però es va emplenar amb terra, l'aigua que hi havia entre elles. S'inicià la seva construcció a finals del segle XIV, a mida que el Castell de la Península, situat a poca distància, s'anava enfortint i ampliant. El Gran Duc Kęstutis impulsà la seva creació, i durant el govern del seu fill Vytautas es va finalitzar a inicis del segle XV. El conjunt de la fortalesa està format pel palau dels grans ducs, envoltat per una muralla defensiva, i el castell de proa separat del palau per un profund fossat.\nEl castell va ser construït en diverses fases. Durant la primera etapa (segona meitat del segle XIV, durant el temps de Kęstutis), una residència ducal, en forma d'"U", amb elements romànics, es va construir en la més gran de les tres illes. Fragments van ser trobats en excavacions arqueològiques a 1960 prop del front sud del castell. Durant aquest temps, hi havia decoració policroma. Els treballs al castell de proa es va iniciar en aquest moment, però això no es va completar, i el castell va ser cremat en 1377 durant un atac teutònic a Nova Trakai.\nLa segona fase de construcció es va iniciar després d'un llarg interval i es va perllongar durant un temps considerable. Aquest va ser el període en el qual el príncep Kęstutis va ser assassinat i les lluites de poder tenaç del Gran Ducat. El fill del Gran Duc Vytautas, Kęstutis va continuar el treball del seu pare havia començat al voltant de 1403-1409. Es va canviar el disseny del castell. En lloc del palau, va construir dos edificis de dos pisos rectangulars paral·leles amb soterranis, amb una torre d'homenatge de 35m i 6 plantes en el costat sud. A la planta baixa de la torre hi havia l'entrada i el pont llevadís. La casa de guàrdia era al primer pis, mentre que el quart pis va ser la llar de la capella. El cinquè pis estava reservat per a usos defensius.\nEl pati del palau rectangular (11,5m d'ample per 20,8 m de llarg) va ser pavimentat amb pedres i s'accedia per a la porta de la torre de l'homenatge i per petites portes de la muralla nord-est. El pati estava envoltat de galeries de fusta per les quals s'accedia a l'interior.\nTotes les plantes i els soterranis estaven dividits per parets en tres habitacions i només el primer pis de la zona sud és tot l'espai ocupat per la sala ducal. Tant les voltes del sostre dels soterranis i les del primer i segon pis eran d'arc de creueria.\nUn mur amb contraforts envoltava el palau. La pedra va ser el principal mateirial de construcció, usant-se en els seus fonaments i en gran part de les parets. Les parts superiors de la paret, cantonades, escales i en la decoració interior es va utilitzar el maó vermell gòtic. El mur sud va ser decorat amb maons cremats en un patró geomètric. El castell tenia característiques gòtiques però l'estil romànic va romandre.\nEn la tercera fase de construcció, a principis del segle XV, en la part del castell de proa, tres torres de defensa cil·líndriques i una quarta de quadrangular, van ser alçades. Aquesta última era la torre d'entrada. Les torres tenien quatre plantes, de les quals la terçera estava dedicada a galeries de tir. Les torres van ser ajustades per a tenir un gran nombre de canons. La torre sud-oest es va utilitzar com a presó. Hi havia alguns edificis de fusta separats en el pati. Un fossat separava el castell de proa del palau ducal, i petites embarcacions podien navegar per ell.\nDesprés de la victòria del 1410 del Gran Ducat de Lituània i el Regne de Polònia contra els cavallers teutònics en la batalla de Grünwald, o de Žalgiris, el castell va perdre la seva funció defensiva i es convertí en la residència de Vytautas, i després d'altres grans ducs. Es va fer nous manteniments i es decorà d'acord amb la seva importància. El Gran Saló estava particularment decorat amb vidrieres i pintures murals. Les parets estaven pintades en l'estil provincial bizantí típic de principis del segle XV, i el tema principal era la lloança per al Gran Duc Vytautas i els seus cortesans. Decoració policromada es va aplicar tant a l'interior com a l'exterior del castell.\nAquí es rebia als diplomàtics i es celebraven recepcions i a inicis de setembre de 1430, Vytautas convidà a Trakai a un gran nombre d'hostes per a la seva coronació com a rei de Lituània. Orfebres de Nuremberg ja havien forjat les corones per a Vytautas i la seva esposa Juliana, però l'acte no va tenir lloc per què els nobles polonesos ho van impedir, robant les corones. Al poc temps, el 27 d'octubre, Vytautas va morir. Després de la seva mort, el castell es va anar usant cada cop menys.\nEl Gran Duc Sigismund Augustus va voler instal·lar aquí la seva residència d'estiu, i el castell va ser reconstruït en estil renaixentista, fins a les guerres del segle XVII. En l'estiu de 1655, durant una fracassada guerra contra Rússia i Suècia, els cossacs d'Ivanas Zolotorenka van ocupar la ciutat de Trakai, i el castell va ser parcialment destruït.\nLes ruïnes d'un castell romàntic van atreure l'atenció del públic. En 1822 l'artista V. Smakauskas va anar a Trakai com a estudiant i dibuixar el Castell de l'Illa. Tretze dels seus esbossos encara sobreviuen: un dóna una vista general del castell mentre que 11 es dediquen a fragments dels frescos del Gran Saló del castell. En els anys 1822-1823 i 1837, el topògraf I. Wróblewski va fer fotografies del castell, així com el Castell de la Península, per a un Atles de Castells. El seu objectiu no només era enregistrar aquests monuments nacionals, sinó exhortar a la població per a la seva conservació. Més tard, S. Vorobev, un famós artista, va venir de Sant Petersburg on va dibuixar el castell en 1855. Així, al voltant del 1888, es van redactar els primers documents per a preservar el castell per iniciativa de la Comissió Arqueològica Imperial.\nDurant els següents anys i al llarg del segle XX, es va fer les obres de restauració i conservació d'aquest patrimoni, i des del 1962, el castell alberga el Museu d'Història que disposa, entre altres, d'una rica col·lecció numismàtica, una mostra d'art aplicada i la història, cultura i religió dels caraïtes de Trakai.\nCom hem comentat abans, s'accedeix al Palau Ducal per la seva torre d'homenatge que domina el conjunt del castell, on es trobava el pont llevadís, dues portes i una reixa mòbil. El complex es va formar al voltant d'un petit pati rectangular que donava accés a les diverses galeries i cambres.\nHi havia nou cambres dins de l'interior del palau on els Grans Ducs hi vivien amb les seves famílies i s'allotjaven els seus convidats. Els sostres de totes les cambres van ser construïts en l'estil gòtic primerenc amb voltes de creueria. Les voltes van ser reconstruïdes usant els fragments que van romandre com a guia.\n(Cambra dels ducs) No hi ha cap objecte o element d'aquella època en la cambra que es considera que era on residien els ducs quan estaven a Trakai. Les parets de la cambra estan decorades amb obres d'art del segle XX: relleus que representen als Grans Ducs de Lituània, de V. Kasuba, i les pintures Vytautas i Kęstutis a prop de Trakai, de V. Kazokas. En la paret del costat esquerra penja la pintura de Vytautas esperant la corona, pintat pel pintor contemporani G. Kazimierènas.\n(La Sala del Duc) En la sala que es pressumeix que era utilitzat pel Gran Duc, és la única del palau amb un pas soterrani. En la sala hi ha un bust de Vytautas, el qual va rebre a molts diplomàtics i dignataris en el palau. També va ser a Trakai, en 1409, quan Vytautas inicià els preparatius per a la històrica batalla de Grünwald, juntament amb Jogaila, rei de Polònia, que va passar en l'actual ciutat de Olzstyn (Polònia). La victòria lituana-polonesa sobre l'Orde Teutònica va suposar l'apertura de noves rutes de comerç a l'oest de Lituània. En la sala es pot veure la pintura 'La batalla de Zalguiris' de J. Rudolfas, que és una còpia de l'original de J. Matejko: hi ha 92 figures històriques representades en el quadre, i entre ells el Gran Duc Vytautas (en el centre, vestit de vermell), el Gran Senyor Ulrich von Jungingen (a l'esquerra, vestit de blanc) i el rei Jogaila en la cantonada superior dreta, envoltat pels seus soldats.\nEn la Sala del Tresor, on es guardava el tresor del ducat en el segle XV, s'exhibeixen diverses col·leccions de tresors del segle XIV al XVIII. El tresor era objectes de valor com monedes de metall o joies que eren amagades pels seus propietaris. Cada tresor ofereix una pila d'informació sobre l'època en que es va acunyar, així com la situació política i econòmica i les relacions comercials d'aquells temps. El tresor que s'exhibeix en la vitrina central va ser trobada en una olla de ceràmica en Trakai en 1963 per treballadors de la construcció durant l'excavació dels fonaments d'una casa. Es tracta d'un dels tresors més grans trobats a Lituània i estava format per més de 9.000 peces de monedes de coure de Lituània, Polònia i Suècia, acunyades en el segle XVII.\nEl Gran Saló és la sala més gran i maca del castell de Trakai. El terra cobreix un espai de 200 metres quadrats i ocupa tota l'ala dreta del castell. Entre el terra i el punt més alt de la volta del sostre hi ha una altura de 5,5m. Mentre els murs són els originals, les rajoles del terra i les voltes gòtiques van ser reconstruides. Les finestres estaven decorades amb vidres de colors. Fragments de vidres i part dels marcs de metall van ser trobades en excavacions arqueològiques i serviren com a referència per a la seva reconstrucció.\nTant les voltes com les parets tenien pintures murals, però només fragments de les originals obres d'art es conserven. El motiu trobat en aquestes pintures eren de Vytautas, amb escenes que representen les seves victòries i la vida diària en la cort, així com pintures que representen la cristianització de Lituània i retrats de sants.\nAvui en dia, el Gran Saló està decorat amb dos tapissos d'artistes contemporanis: 'Festival' (1979) de Z. Mickoniene i 'Flux del temps. Retorn de Zalguiris' (1977) de J. Urbiene.\nDurant el regnat de Vytautas i al llarg del segle XV, aquesta cambra s'usava per a rebre els convidats estrangers, com diplomàtics, reis i els seus missatgers, així com la signatura de tractats, les reunions del Consell del Duc i per a diverses festes i celebracions. Actualment, també s'utilitza igualment per a celebrar esdeveniments diversis i concerts, gràcies a la seva bona acústica, així com conferències i el rubricament de tractats. La majoria de delegacions oficials que visiten Lituània, venen a Trakai, i entre les personalitats que han passat per aquí destaquen la reina Beatriu dels Països Baixos, els reis suecs Gustau i Sílvia o els reis belgues Albert II i Paola, entre molts altres.\nEn les altres cambres del palau, es troba la història de Trakai i del seu castell al llarg dels segles, i un apartat està relacionat amb els caraïtes i els tàrtars. Amb la independència de Lituània, el 1992, les comunitats religioses dels tàrtars van ser restablertes en diversos llocs del pais, i actualment hi viuen uns 4.000 tàrtars en Lituània, que han establert enllaços amb les comunitats tàrtares d'altres països com Polònia i Bielorrúsia. També es van reconeixer el dret, el 1992, als caraïtes, encara que són una comunitat més petita: al voltant d'uns 260 a Lituània, incloent els 65 que hi ha a Trakai, aproximadament.\nEl Museu d'Història de Trakai\nEl Museu d'Història de Trakai va ser creat el 28 de juny del 1948, i el 1965 va rebre el rang de museu estatal. Actualment, el museu té al voltant de 300.000 objectes de valor. En el 1992, els edificis occidentals del castell de proa van ser restaurades, i en dotze sales es va establir l'exposició permanent, ensenyant part de les riques col·leccions de mobiliari, trofeus de caça, segells, porcellana, cristalleria, brodats i ivori, entre altres. La majoria de les obres i peces corresponen al període entre el segle XVIII i els inicis del segle XX, que varen ser recollides entre els anys 1965 i 1992.\nUna de les col·leccions, és una llarga llista de treballs amb ivori. L'ivori és un dels materials més antics usats en la joieria, extremadament durador i molt adeqüat per a tallar. S'utilitzava en la fabricació d'articles per a la llar, religiosos i obres d'art de l'antiga Xina, Japó, Índia, Mesopotàmia, Egipte, entre altres. Entre els segles IX i X, escoles de talla d'ivori van ser obertes en Itàlia, França i Alemanya. Des del segle XIII en França i altres països catòlics, l'ivori va usar-se no només per a la producció d'objectes religiosos, sinó també per a fer estatuetes, caixes decoratives per a ornaments i pertinences de caces. A partir del segle XVII la talla de l'ivori va perfeccionar-se, creant productes de gran valor artístic en joieria, bastons de caminar, caixes de tabac, mobiliari amb incrustacions d'ivori...\nEn la sala de cristalleria, s'ensenya part de la col·lecció de cristalleria de l'Europa Occidental i Oriental. El material més antic de vidre es va trobar en Mesopotàmia, i datava del segle XVI a.C. Més tard, el vidre s'inicià a produir-se en Egipte, Síria, Grècia i Pèrsia. Les factories de vidre en l'Europa Medieval eren construïdes en àrees forestals, ja que es necessitava potassa, que s'obtenien de les cendres de la fusta. En l'any 1680, la cristalleria va inventar-se en Bohèmia, i el 1764 la fàbrica Baccarat, famosa pels seus articles de vidre d'estany, va ser fundada en França. Des del segle XVI fins a inicis del segle XX, el vidre venia en gran part a Lituània des de Cracòvia.\nLa porcellana va ser inventada en Xina en el segle VII. En el segle XIII es va estendre per tota Europa, i en el 1710 es va fundar la primera fàbrica de porcellana en Meissen, Alemanya. Centres importants es van establir en Viena i les ciutats franceses de Vincennes i Sevres. La fàbrica russa més important va ser la de Sant Petersburg - la fàbrica imperial - que es va constituir en 1744. Lituània no tenia fàbriques pròpies de porcellana. Des de mitjan segle XVIII els nobles lituans començaren a comprar articles de porcellana de les fàbriques de Meissen, Berlin i Viena.\nEl cavaller flamenc Gilbert de Lanua que viatjava per Lituània en 1414 i va visitar Trakai, va escriure: "... hi ha un parc tancat en la ciutat, on hi ha una varietat d'animals salvatges i bèsties que poden ser trobats en els boscos i camps d'aquesta regió. Hi ha animals similars a bous salvatges, altres coms grans cavalls i els molts anomenats cèrvols. Hi ha cavalls salvatges, ossos, verros, cabirols i un munt d'altres animals...". I és que en l'Edat Mitjana, la caça era molt important. Caceres eren organitzades on el Gran Duc i nobles hi prenien part. La carn dels animals salvatges morts eren salats en barrils i enviats a les finques del Duc, i també se li donaven a l'exèrcit. També aprofitaven les pells, que tenien una gran demanda en l'Europa Occidental, i que era una important font d'ingressos per al Tresor de l'Estat. Els nobles tenien habitacions especials per a les seves col·leccions d'armes i trofeus de caça, i les seves parets estaven decorades amb pintures i tapissos amb escenes de caça.\nEn la Sala de la Caça hi ha una restaurada xemeneia gòtica, que era utilitzada per a calentar la sala i cuinar. L'interior de la sala està decorada amb trofeus de caça que van donar per al museu, apassionats caçadors i homes de negoci.\nUn altra sala està dedicada a les pipes. Cristòfor Colom i els seus homes van ser els primers europeus que van veure fumar, als indis americans. A meitat del segle XVI, la planta del tabaco va ser portada a Espanya i Portugal, i el doctor i diplomàtic francès Jean Nicot va enviar tabac com a herba medicinal a la reina francesa Catalina de Medici. En honor de Jean Nicot, la planta va ser anomenada herba nicotiana. Durant el segle XVII, el tabac es va desplegar per tota Europa, i al voltant de l'any 1600, es fundaren les primeres fàbriques de pipes de fang en Londres, Bristol, Chester i Halle. Les pipes de fang van ser durant molt de temps el tipus dominant de pipes. Al llarg del temps, començaren a decorar-se amb motius ornamentals i a usar altres materials com la fusta, la porcellana...\nEls segells confirmaven l'autenticitat d'un document. Els segells del Gran Ducat de Lituània van evolucionar al mateix temps que el propi Estat. Nobles lituans usaven els segells des del segle XV, mentre que els grems i alguns burgesos ho feren des del segle XVI. Els segells eren classificats en diversos grups d'acord amb el representat en ells: hi havia amb inscripcions, imatges, retrats i escuts d'armes. Eren fets de materials diversos com el bronze, açer, metalls preciosos i pedres precioses. Les nanses de molts segells tenien un alt valor artístic.\nEntrada: 15LT + 4LT (permís per a poder fer fotos)\nAnar a: Trakai. Història i el seu centre urbà | Vilnius | Índex del viatge\nTrakai. Història i el seu centre urbà\nLa galeria-museu d'ambre de Vilnius\nPassejant per Vilnius\nVilnius. El Museu de les Víctimes del Genocidi o d...\nVilnius. El centre històric\nEl Museu-Reserva de Turaida\nSigulda, Turaida i Krimulda\nEl museu d'Art Nouveau de Riga


R&D Management > Barcelona > Postgrau > UPC School > Testimonis - Ús de cookies\n4a EDICIÓ 10% de descompte si et matricules abans del 30 de Juny +info ...Després de finalitzar quatre anys de treball com a investigadora postdoctoral en l'àrea de la biomedicina i tenint una experiència en investigació de 9 anys, necessitava fer un canvi en la meva carrera professional i aquest canvi el s'inclinava cap a la gestió i direcció d'I + D en l'àrea biotecnològica. El postgrau m'ha servit per ampliar els meus coneixements i la meva xarxa professional de contactes i tenir una visió global de la direcció i gestió de projectes d'R+D, brindant-me les eines necessàries per obrir-me el teu propi camí. Gràcies a això en aquest moment em trobo treballant en un sector relacionat amb la gestió de R+D...Maria Victoria Maliandi ...Era investigador, concretament postdoc, i em venia de gust un canvi d'aires, dedicar-me més a la gestió sense deixar la ciència. A més, davant la inestabilitat de la professió, també volia tenir a punt un pla B. Em va sorprendre gratament l'enfocament: res centrat en científics que volen aprendre a gestionar projectes de forma eficient, sinó més aviat, a formar professionals per a la gestió científica a diferents nivells. La similitud de perfils professionals ens ha servit per intercanviar inquietuds del dia a dia i que el resultat en aquest sentit hagi estat molt enriquidor. A més, com vaig trobar feina tres mesos abans d'acabar en una altra ciutat, per part dels professors i del personal del centre he tingut totes les comoditats per a poder seguir algunes classes per videoconferència, tot estalviant-me els desplaçaments innecessaris. En aquest sentit, l'equip de videoconferència amb què funcionen les aules m'ha estat molt útil. En definitiva, una formació molt útil, pràctica i molt interessant per a aquells científics que volen reorientar la seva carrera fora del laboratori, especialment per a la gestió de projectes internacionals...Pedro Fernández ...Portava treballant més de deu anys en el món científic dirigint grups i executant projectes de recerca, tant en institucions públiques com en empreses privades. Malgrat l'ambient fascinant del món de la investigació, sentia que em faltava alguna cosa per poder donar el salt a la direcció d'un laboratori científic i/o a la preparació i gestió de projectes científics competitius. De la formació, destacaria principalment que els coneixements impartits són d'aplicabilitat immediata al món professional. És molt interessant sentir les experiències que han tingut els ponents: els problemes que han sorgit, com els han abordat i que resultats han obtingut. Tot això, de la mà d'un equip docent format per excel·lents ponents procedents tant del món acadèmic com a professionals i empresaris del món de la biotecnologia, TIC, consultories i gestió de projectes R+D +i. Sens dubte, el postgrau en R&D Management m'ha format de forma competitiva i eficient per a la preparació, gestió i direcció de projectes científics, finançats principalment per la Unió Europea...Jordi Aleu Inicia la preinscripció