programa d'ensenyament (315)\nreforma de l'ensenyament (286)\ntítol d'estudis (317)\nORDRE EDU/554/2008, de 19 de desembre, per la qual es determinen el procediment i els documents i requisits formals del procés d'avaluació i diversos aspectes organitzatius del batxillerat i la seva adaptació a les particularitats del batxillerat a distància i del batxillerat nocturn.\nOrganisme emissor Departament d'Educació\nNúm. del document EDU/0554/2008\nData del document 19/12/2008\nData de publicació 30/12/2008\nArticle 10 Apartat 5 afegit per art. únic.1 de l' ORDRE ENS/62/2012, de 15 de març, de modificació de l'Ordre EDU/554/2008, de 19 de desembre, per la qual es determinen el procediment i els documents i requisits formals del procés d'avaluació i diversos aspectes organitzatius del batxillerat i la seva adaptació a les particularitats del batxillerat a distància i del batxillerat nocturn.\nArticle 11 Apartats 4, 5 modificats per art. únic de l' ORDRE ENS/62/2012, de 15 de març, de modificació de l'Ordre EDU/554/2008, de 19 de desembre, per la qual es determinen el procediment i els documents i requisits formals del procés d'avaluació i diversos aspectes organitzatius del batxillerat i la seva adaptació a les particularitats del batxillerat a distància i del batxillerat nocturn.\nArticle 13 Apartat 2 derogat per DD de l' ORDRE ENS/62/2012, de 15 de març, de modificació de l'Ordre EDU/554/2008, de 19 de desembre, per la qual es determinen el procediment i els documents i requisits formals del procés d'avaluació i diversos aspectes organitzatius del batxillerat i la seva adaptació a les particularitats del batxillerat a distància i del batxillerat nocturn.\nArticle 17 Apartat 3 modificat per art. únic de l' ORDRE ENS/62/2012, de 15 de març, de modificació de l'Ordre EDU/554/2008, de 19 de desembre, per la qual es determinen el procediment i els documents i requisits formals del procés d'avaluació i diversos aspectes organitzatius del batxillerat i la seva adaptació a les particularitats del batxillerat a distància i del batxillerat nocturn.\nDESPLEGA el Decret 142/2008, de 15 de juliol, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments del batxillerat.\nDEROGA l'Ordre de 23 de setembre de 1998, per la qual es determinen els efectes acadèmics de la incorporació als ensenyaments de batxillerat de l'alumnat procedent dels cicles formatius de grau mitjà.\nDEROGA l'Ordre de 31 de juliol de 1998, de desplegament de l'organització i l'avaluació dels ensenyaments de batxillerat.\nArticle 1 - Article 27\nObjecte i àmbit d'aplicació\nAtenció a la diversitat de l'alumnat\nFlexibilització de la durada del batxillerat\nOrganització de les matèries\nAvaluació final de curs\nPas de curs\nPermanència d'un any més en el mateix curs\nTítol de batxiller\nQualificació mitjana de batxillerat\nDocuments oficials d'avaluació\nActes finals d'avaluació\nTrasllat de l'historial acadèmic\nInforme personal per trasllat\nAltres documents d'avaluació\nFull de seguiment acadèmic\nSupervisió de la Inspecció d'Educació\nCustòdia de la documentació\nDades personals de l'alumnat\nArticle 28 - Article 33\nCaracterístiques del batxillerat a distància\nMatèries del batxillerat a distància\nBatxillerat presencial i matèries a distància\nPas de curs en el batxillerat a distància\nPermanència en el batxillerat a distància\nCanvis entre el batxillerat presencial i el batxillerat a distància\nArticle 34 - Article 40\nCaracterístiques del batxillerat nocturn\nMatèries del batxillerat nocturn\nOrganització del batxillerat nocturn\nPas de curs en el batxillerat nocturn\nAcció tutorial en el batxillerat nocturn\nPermanència en el batxillerat nocturn\nCanvi del règim de batxillerat\nCàlcul de la qualificació mitjana de batxillerat\nDistribució de les matèries en blocs\nVigència 24/03/2012 - 31/12/2008 - 23/03/2012\nLa Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, en l'article 36 estableix el marc de l'avaluació dels aprenentatges de l'alumnat de batxillerat.\nEl Decret 142/2008, de 15 de juliol, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments del batxillerat, determina els principis i característiques de l'avaluació i de promoció de l'alumnat d'aquesta etapa educativa.\nD'acord amb les disposicions esmentades, l'avaluació dels processos d'aprenentatge de l'alumnat serà contínua i, alhora, global i diferenciada segons les matèries, de manera que es tinguin en compte tant les particularitats dels elements del currículum com la seva coordinació i coherència.\nAquesta Ordre desenvolupa les normes d'avaluació, d'acord amb els objectius proposats per l'esmentada normativa. Estableix el procediment, els documents i requisits formals necessaris que garanteixin la coherència del procés d'avaluació. Ho fa amb l'objectiu que aquest procés informi de l'evolució de l'aprenentatge de l'alumnat i doni la pauta per prendre decisions orientades a rectificar les mancances detectades; decisions que, en definitiva, tendeixin a l'assoliment per part de l'alumnat dels objectius fixats per a aquesta etapa educativa. La formalització de les dades d'avaluació també té la finalitat de permetre l'adequada certificació acadèmica i la seva validesa a efectes administratius.\nAquesta Ordre també regula diversos aspectes referents a organització del batxillerat i a l'autonomia dels centres educatius.\nAquesta Ordre estableix igualment particularitats del batxillerat a distància i nocturn pel que fa a la flexibilitat organitzativa i a la promoció d'alumnes.\nA proposta de la Direcció General de l'Educació Bàsica i el Batxillerat, i de conformitat amb el procediment que estableixen els articles 61 i següents de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat, i d'acord amb el dictamen del Consell Escolar de Catalunya;\n1.1 Aquesta Ordre té per objecte regular l'avaluació del procés d'aprenentatge de l'alumnat de batxillerat, així com diversos aspectes organitzatius del batxillerat en qualsevol dels seus règims, ordinari, nocturn i a distància, i és aplicable a tots els centres públics i privats que imparteixin ensenyaments d'aquesta etapa educativa dins l'àmbit territorial de Catalunya.\n1.2 Per als centres que imparteixin ensenyaments de batxillerat nocturn o a distància s'estableixen normes específiques que complementen les establertes de manera general.\n2.1 L'avaluació del procés d'aprenentatge de l'alumnat de batxillerat ha de ser contínua i, alhora, global i diferenciada segons les matèries, de manera que es tinguin en compte tant les particularitats dels elements singulars del currículum com la seva coordinació i coherència.\n2.2 Els objectius i les competències generals i específiques, que indiquen el sentit en què han de progressar tots els alumnes i les alumnes, donen les pautes que han de regular els processos d'avaluació. Aquests objectius i competències han d'estar recollits a les programacions didàctiques, han de donar significació a les diferents estratègies d'avaluació que s'hi detallin i han de constituir el referent constant de totes les accions formatives.\n2.3 L'avaluació ha de ser contínua, atès que té per objecte constatar els avenços i detectar les dificultats tan bon punt es produeixin, esbrinar-ne les causes i prendre les mesures necessàries a fi que l'alumnat pugui continuar amb èxit el seu procés d'aprenentatge. Per tal que l'avaluació sigui contínua, s'han d'establir pautes per a l'observació sistemàtica i el seguiment de cada alumne al llarg del seu procés formatiu. En qualsevol moment del curs, quan l'avaluació palesi que alguns alumnes tenen dificultats amb el seu aprenentatge, el professorat ha d'establir la realització d'activitats de recuperació. En les actes de les sessions d'avaluació que es facin al llarg del curs hi haurà d'haver constància dels resultats obtinguts per l'alumnat en les activitats de recuperació esmentades.\n2.4 L'avaluació ha de ser diferenciada per a cadascuna de les matèries del currículum. Els referents per a l'avaluació de les matèries seran els criteris d'avaluació. Així mateix, cal prendre en consideració els diferents elements del currículum i el treball fet a classe, així com l'interès i l'esforç demostrat per l'alumnat.\n2.5 L'avaluació també ha de ser global, és a dir, a les sessions d'avaluació que regula l'article 9 d'aquesta Ordre es considera la situació de cada alumne en cada matèria particular i la seva evolució de conjunt.\n2.6 L'avaluació és en si mateixa formativa, i regula i orienta el procés educatiu. La informació que proporciona ha de permetre millorar els aprenentatges de l'alumnat i els processos d'ensenyament emprats i la pràctica docent. L'avaluació també és un procediment que permet constatar i certificar l'assoliment dels objectius de l'aprenentatge.\n2.7 EIs centres educatius han d'incloure en el seu projecte educatiu els criteris generals adoptats respecte a l'avaluació i la promoció de l'alumnat, i respecte al disseny d'activitats d'avaluació i de recuperació.\n2.8 En el cas de les matèries de l'àmbit de llengües, la qualificació de l'expressió oral haurà de representar com a mínim el 25% de la qualificació final de cada matèria. També cal potenciar la producció de textos creatius de tot tipus (descripcions, argumentacions, valoracions, etc.) i l'avaluació d'aquests escrits ha de representar com a mínim el 25% de la qualificació final de cada matèria d'aquest àmbit. Per atorgar aquestes qualificacions, el professorat de les matèries de l'àmbit de llengües ha de tenir en compte les valoracions que respecte a l'assoliment de la competència comunicativa li ha de facilitar el professorat de les altres matèries del currículum.\n2.9 Les programacions de cada matèria han d'incloure els criteris d'avaluació i les activitats d'avaluació i de recuperació previstes.\n2.10 Els centres educatius han de fer públics els criteris d'avaluació concretats en el projecte educatiu i els que s'aplicaran en l'avaluació dels aprenentatges i per a la promoció de l'alumnat. L'alumnat i els pares, mares o tutors legals, quan aquest sigui menor d'edat, han d'estar informats des del començament del curs d'aquests criteris. Aquesta informació, que s'ha de lliurar de manera individualitzada i per escrit, ha de permetre el compromís de l'alumne o alumna i de la família, en cas que sigui menor d'edat, en el procés d'aprenentatge.\n3.1 El batxillerat ha de preparar l'alumnat perquè accedeixi als estudis superiors, i ha de servir perquè el màxim nombre d'alumnes progressi en les competències que necessita per a la seva realització i desenvolupament personal, així com per a l'exercici de la ciutadania activa, la inclusió social i l'accés al treball qualificat. Per aquest motiu s'ha de facilitar l'accés als estudis de batxillerat al màxim nombre possible d'alumnes, s'ha de donar resposta a la diversitat de l'alumnat garantint tant com sigui possible l'excel·lència però també la igualtat real d'oportunitats a tots els i les alumnes i sectors socials sense excepció. Per això s'han d'oferir itineraris adaptats als diferents ritmes d'aprenentatge i a les diferents situacions personals de l'alumnat.\n3.2 L'atenció a la diversitat s'ha de fonamentar en tots els elements que configuren el currículum, principalment en la planificació i l'aplicació de les estratègies metodològiques i organitzatives necessàries per facilitar a tot l'alumnat l'accessibilitat als aprenentatges. Un cop exhaurides les mesures de tipus més general, els centres educatius han d'aplicar les mesures més específiques que es detallen en els apartats següents.\n3.3 Els centres educatius han de fer les adaptacions curriculars, de materials d'aprenentatge i de temporització, si cal, tant de les activitats d'aprenentatge com d'avaluació, incloent-hi els criteris d'avaluació, i facilitar les ajudes tècniques necessàries perquè l'alumnat amb trastorns d'aprenentatge i l'alumnat amb discapacitats puguin cursar el batxillerat amb les mateixes possibilitats d'èxit que la resta de l'alumnat.\nLa direcció general competent ha d'autoritzar les mesures excepcionals a adoptar respecte al currículum i l'organització general que impliquin l'exempció d'una matèria, ateses les dificultats objectives d'aprenentatge de determinat alumnat per causa de discapacitat, trastorns de salut o trastorns greus d'aprenentatge. Aquestes mesures han de ser estrictament proporcionals als problemes o dificultats d'aprenentatge.\n3.4 Amb la finalitat de facilitar l'accés al currículum de l'alumnat d'incorporació recent al sistema educatiu català o del que compagina els estudis de batxillerat amb els estudis de música o dansa, o amb la pràctica intensiva de l'esport, cal adaptar els materials d'aprenentatge i, si escau, les temporitzacions, tant de les activitats d'aprenentatge com d'avaluació, sense perjudici de les convalidacions o exempcions que puguin correspondre.\n3.5 Per a l'alumnat amb altes capacitats intel·lectuals i elevat rendiment acadèmic, identificat mitjançant una avaluació psicopedagògica en els termes que determini la direcció general responsable, s'han de preveure les mesures necessàries d'adaptació de la resposta educativa a fi d'afavorir el desenvolupament de la seva potencialitat intel·lectual i creativa i la seva socialització positiva. Si molt convé, també es pot flexibilitzar la durada de la seva escolarització de batxillerat en els termes que determini la direcció general corresponent i, si escau, a fi d'afavorir més excel·lència acadèmica d'un determinat alumne, el director del centre educatiu, a proposta del tutor i amb la consulta prèvia a l'equip docent, pot promoure mesures excepcionals a fi que aquest alumne pugui cursar determinats continguts d'estudis superiors amb el consegüent reconeixement d'aquests al batxillerat.\n3.6 Les mesures d'atenció a la diversitat previstes en compliment del que estableixen els punts 3.3, 3.4 i 3.5 constituiran el pla individual d'un determinat alumne, que s'han recollir en un document escrit, el qual, perquè s'apliqui, ha de tenir el coneixement i la conformitat de l'alumne mateix i de les mares, pares o tutors legals, quan aquest és menor d'edat. En aquest document també cal fer-hi constar els criteris d'avaluació que s'aplicaran i el tutor ha de vetllar perquè tot l'equip docent el conegui i l'apliqui.\n3.7 El pla individual s'ha de fer constar a l'historial acadèmic de l'alumne, dins l'apartat convalidacions i altres observacions.\n4.1 Per tal d'afavorir l'èxit escolar, els centres poden flexibilitzar el nombre de matèries assignades a cada curs acadèmic, de manera que l'alumnat pugui optar per cursar les matèries de batxillerat en tres cursos i, per tant, amb menys càrrega lectiva en cadascun. Els centres educatius han d'establir els criteris i valorar, a partir de la seva avaluació inicial, la conveniència d'aquesta via per a determinats estudiants, entre altres, els que tinguin identificat un trastorn d'aprenentatge. En tot cas, aquesta opció de l'alumnat serà sempre voluntària i haurà de tenir l'acceptació de les persones interessades i dels seus pares, mares o representants legals, en cas que siguin menors d'edat. La decisió d'aplicar o no un projecte de flexibilització no comporta cap alteració de les condicions generals de permanència d'un any més en el mateix curs que estableix l'article 13 d'aquesta Ordre.\n4.2 Els centres educatius que optin per aplicar aquesta flexibiització han d'organitzar les matèries del batxillerat en tres blocs amb sis o set matèries cadascun. En el bloc que haurà de cursar el primer any l'alumnat que s'aculli a l'opció de tres cursos, totes les matèries han de ser de primer curs de batxillerat.\n4.3 L'alumnat que superi en el primer any un mínim de sis de les matèries cursades en el primer bloc pot realitzar un segon bloc de matèries, a més de la que, si escau, no ha superat. En cas contrari, haurà de repetir el primer bloc sencer.\n4.4 L'alumnat que ha cursat el segon bloc i no superi un total de vuit matèries, com a mínim, entre el primer i segon bloc haurà de repetir el segon bloc.\n4.5 Per poder cursar el tercer bloc de matèries, l'alumnat ha de superar un mínim de vuit matèries entre els dos primers blocs cursats. Els centres poden establir una exigència superior quant a aquest últim nombre mínim de matèries per permetre a l'alumnat passar al tercer bloc. En el cas de l'alumnat que hagi superat vuit matèries i no pugui incorporar-se al tercer bloc, cal que es matriculi del segon curs ordinari de batxillerat amb les matèries que li quedin pendents de primer.\n4.6 Els centres poden optar per altres criteris de promoció entre blocs sempre que es respecti el que estableixen els articles 12 i 13 d'aquesta Ordre.\n4.7 Amb caràcter general, l'aplicació de projectes de flexibilització requereix l'aprovació prèvia del claustre de professorat i el consell escolar del centre. La direcció del centre ha de comunicar al director o directora dels serveis territorials corresponents, en els terminis que s'estableixin, la descripció dels principals aspectes del projecte. En el cas de centres no sostinguts amb fons públics, l'aprovació i comunicació correspon als titulars del centre.\n5.1 En el cas de la modalitat d'arts, els centres poden optar, d'acord amb el Departament d'Educació, per oferir només les matèries d'una de les vies a què es refereix l'article 13.2 del Decret 142/2008, de 15 de juliol.\n5.2 L'alumnat matriculat en centres ordinaris pot cursar excepcionalment alguna matèria de modalitat de segon curs mitjançant el batxillerat a distància si el seu centre no l'ofereix.\n5.3 L'alumnat de primer curs només es pot acollir a la possibilitat excepcional de cursar alguna matèria mitjançant el batxillerat a distància en el cas d'una matèria que tingui continuïtat en el segon curs i que el centre no pugui oferir per motius organitzatius.\n6.1 L'article 14 del Decret 142/2008, de 15 de juliol, determina diversos aspectes de l'oferta i organització de matèries optatives. En una de les franges horàries de modalitat de cada un dels dos cursos de l'etapa, els centres educatius poden proposar i oferir matèries optatives. Aquestes matèries, a més de la segona llengua estrangera, l'estada a l'empresa, la psicologia i sociologia i les matèries d'altres modalitats, poden ser matèries optatives dissenyades pels centres educatius. Les matèries dissenyades pels centres han de tenir una assignació horària mínima de 70 hores. Les matèries optatives dissenyades pels centres requereixen, en el cas de centres sostinguts amb fons públics, l'aprovació prèvia del claustre de professorat i el consell escolar del centre, i s'han d'incloure en el projecte educatiu del centre.\n6.2 A l'annex 1 d'aquesta Ordre es faciliten orientacions per al disseny de l'estada a l'empresa.\n6.3 L'annex 1 d'aquesta Ordre conté els objectius, els continguts i els criteris d'avaluació de la matèria de psicologia i sociologia.\n6.4 El currículum de la segona llengua estrangera es va establir dins l'àmbit de llengües a l'annex 2 del Decret 142/2008, de 15 de juliol, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments de batxillerat.\n6.5 L'alumnat que s'incorpora al batxillerat amb la titulació de tècnic/a o tècnic/a superior de formació professional específica, d'arts plàstiques i disseny o d'esport tindrà dret a la convalidació de les matèries optatives del batxillerat i del treball de recerca.\n7.1 L'oferta de les matèries de modalitat i optatives es pot presentar a l'alumnat en forma d'itineraris formatius.\n7.2 L'assignació horària de les matèries en cada un dels dos cursos del batxillerat, expressada en nombre d'hores setmanals, es recull a l'annex 3 del Decret 142/2008, de 15 de juliol, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments del batxillerat a Catalunya. Aquesta assignació setmanal s'ha d'entendre com a mitjana al llarg del curs. Els centres educatius poden optar per models propis de distribució horària de les matèries, sempre que el còmput final d'hores en el curs coincideixi amb el que resulta de la distribució setmanal homogènia al llarg del curs recollida en l'esmentat annex 3.\n8.1 L'equip docent, integrat per un professor o professora de cada matèria i coordinat i presidit pel professor o professora que exerceixi la tutoria, ha d'actuar com a òrgan col·legiat en tot el procés d'avaluació de l'alumnat del grup corresponent i en l'adopció de les decisions que en resultin.\n8.2 Cada professor o professora ha d'aportar informació sobre el procés d'aprenentatge de l'alumnat en la matèria o les matèries que imparteixi.\n8.3 També poden participar en les reunions de l'equip docent altres professors i professores amb responsabilitats de coordinació pedagògica i altres professionals que intervinguin en el procés d'ensenyament i aprenentatge de l'alumnat, amb veu i sense vot.\n8.4 L'equip docent, en la valoració dels aprenentatges de l'alumnat, ha d'adoptar les decisions per consens. En cas de no assolir-lo, es farà per majoria absoluta dels membres presents, llevat dels casos en què la normativa determini una altra solució. A la decisió sobre l'avaluació de cada alumne hi han d'intervenir els professors de les matèries que hagi cursat l'alumne. Cada professor o professora de l'equip pot emetre un vot únic, amb independència del nombre de matèries que imparteixi.\n9.1 La sessió d'avaluació és la reunió de l'equip docent, presidida i coordinada pel professor o professora que exerceix la tutoria, amb la finalitat d'intercanviar informació i adoptar decisions sobre el procés d'aprenentatge de l'alumnat. A la decisió sobre l'avaluació de cada alumne hi han d'intervenir els professors de les matèries que hagi cursat l'alumne.\n9.2 Per valorar els aprenentatges de cada alumne i el desenvolupament per part del professorat del procés d'ensenyament cal fer almenys una sessió d'avaluació trimestral.\n9.3 Per millorar el coneixement i l'acollida de l'alumnat i prendre decisions sobre el seu procés d'aprenentatge, en el primer trimestre del primer curs, a més de la sessió preceptiva indicada en el punt anterior, cal fer una avaluació inicial.\n9.4 A les sessions d'avaluació, l'equip docent ha d'acordar les decisions que consideri pertinents respecte a les actuacions necessàries per facilitar el procés d'aprenentatge de l'alumnat.\n9.5 La persona tutora ha de coordinar i presidir les reunions d'avaluació del seu grup d'alumnes, estendre acta del seu desenvolupament, fer-hi constar els acords presos, fer-ne el seguiment i responsabilitzar-se de donar la informació adequada, no només a l'alumnat, sinó també als pares, mares o representants legals dels i les alumnes, en el cas que siguin menors d'edat. El vot de la persona tutora és diriment en cas d'empat.\n10.1 El professor o professora de cada matèria és qui decideix, al final del curs, si l'alumne o alumna n'ha superat els objectius, prenent com a referent fonamental els criteris d'avaluació.\n10.2 Els resultats de l'avaluació de cada matèria s'han d'expressar mitjançant qualificacions numèriques de zero a deu sense decimals. Es consideren superades les matèries amb qualificació igual o superior a cinc.\n10.3 En el cas de les matèries amb continuïtat en els dos cursos, l'alumnat que tingui cursada i no superada la matèria de primer curs no pot ser qualificat de la matèria de segon curs. Aquesta circumstància s'ha de consignar a les actes finals amb la menció .pendent de qualificació de 1r curs. (PQ). En cas que, a causa d'un canvi de matèria o de modalitat autoritzat per la direcció del centre o perquè l'alumne s'hagi incorporat al batxillerat en el segon curs, no hagi cursat la matèria de primer curs, sí que podrà ser qualificat de la matèria de segon curs.\n10.4 A fi de garantir la coherència dels processos d'avaluació entre els diferents grups del centre, a la sessió d'avaluació final de cada curs hi ha de ser present, amb veu i sense vot, un membre de l'equip directiu.\n10.5. En la sessió d’avaluació final ordinària de cada curs de batxillerat, s’adopten les decisions sobre el pas de curs i, si escau, d’obtenció del títol de batxiller per a l’alumnat que compleixi els requisits establerts als articles 12 i 14. En el cas de l’alumnat que tingui matèries pendents després de la sessió d’avaluació final ordinària, la decisió definitiva sobre la qualificació d’aquestes matèries i, si escau, sobre la promoció de curs o la superació de l’etapa d’aquest alumnat, queda pendent de la realització de les proves extraordinàries i de la posterior avaluació final extraordinària.\n11.1 Amb posterioritat a l'avaluació final del curs, el centre ha de realitzar les proves extraordinàries de recuperació, ja programades prèviament, per a l'alumnat que no hagi superat totes les matèries en l'avaluació final.\n11.2 Els resultats de les proves extraordinàries s'han d'expressar mitjançant qualificacions numèriques de zero a deu sense decimals, o amb la menció .no presentat. (NP), quan calgui. Es consideren no superades les matèries amb qualificació inferior a cinc i el no presentat.\n11.3 El departament didàctic corresponent ha d'elaborar les proves extraordinàries de cada matèria i establir-ne els criteris per qualificar-les, d'acord amb la programació dels currículums dels quals són responsables.\n11.4. En el primer curs de batxillerat, els centres han d’organitzar aquestes proves extraordinàries en els primers dies del mes de setembre, d’acord amb les dates que determini el calendari escolar anual.\nEn el segon curs de batxillerat, aquestes proves extraordinàries s’han de realitzar al llarg dels cinc darrers dies de classe del curs, segons el periode lectiu establert d’acord amb el calendari escolar del curs, per tal que l’alumnat que les hagi de realitzar pugui presentar-se a les proves d’accés a la universitat que es realitzen en el mes de setembre, en el cas d’obtenir el títol de batxiller.\n11.5 Després de les proves extraordinàries ha de tenir lloc una nova sessió d’avaluació final extraordinària. En aquesta, vistos els resultats obtinguts en les proves extraordinàries, cal prendre les decisions definitives del curs acadèmic respecte a la superació de matèries.\nL’equip docent, actuant de manera col·legiada, ha de valorar la maduresa acadèmica de l’alumne o alumna en relació amb els objectius del batxillerat. Per a aquesta valoració, i vista l’avaluació de totes les matèries cursades, es considera que els resultats en algunes matèries poden compensar els obtinguts en altres atenent l’assoliment de les competències, i també les possibilitats de progrés de l’estudiant en opcions posteriors. Si la decisió de l’equip docent, a efectes de pas de curs o d’obtenció del títol de batxiller, implica modificar la qualificació d’alguna matèria, cal l’acord de la majoria de dos terços dels membres presents en la sessió. En el cas que es produeixi aquesta votació, cada membre de l’equip docent ha d’exposar raonadament la justificació del seu vot, la qual s’ha de fer constar en l’acta d’avaluació. La modificació de la qualificació es pot aplicar a un màxim de dues matèries.\n11.6 En aquesta sessió d'avaluació són aplicables les previsions de l'article 10.3 i 4 d'aquesta Ordre.\n12.1 Els alumnes i les alumnes passaran al segon curs quan hagin superat totes les matèries cursades o no tinguin superades dues matèries com a màxim.\n12.2 L'alumnat que passi al segon curs sense haver superat totes les matèries s'ha de matricular de les matèries pendents del curs anterior. Els centres han d'organitzar les consegüents activitats de recuperació i l'avaluació de les matèries pendents.\n12.3 Els alumnes i les alumnes poden romandre al batxillerat en règim ordinari un màxim de quatre anys, consecutius o no.\n13.1 Els alumnes i les alumnes que no passin a segon curs han de romandre un any més en el primer curs i l'han de cursar novament en la seva totalitat si el nombre de matèries amb avaluació negativa és superior a quatre.\n13. [No vigent]\n13.3 Els alumnes que en finalitzar el segon curs tinguin avaluació negativa en algunes matèries es poden matricular d'aquestes matèries sense necessitat de tornar a cursar les matèries ja superades.\n13. Els alumnes i les alumnes no hauran de tornar a cursar les matèries treball de recerca i estada l'empresa un cop les tinguin superades, encara que no passin al curs següent.\n14.1 Els alumnes i les alumnes que superen totes les matèries de batxillerat en qualsevol de les seves modalitats reben el títol de batxiller.\n14.2 L'alumnat que finalitza els ensenyaments professionals de música i dansa obté el títol de batxiller en superar les matèries comunes del batxillerat.\n15.1 Als alumnes i les alumnes que hagin superat el batxillerat, se'ls ha de calcular la qualificació mitjana. El càlcul d'aquesta mitjana s'ha de fer d'acord amb la fórmula que indica l'annex 2 d'aquesta Ordre.\n15.2 Als alumnes i les alumnes que obtinguin una qualificació mitjana de batxillerat igual o superior a 9, se'ls pot consignar la menció de .matrícula d'honor., .MH., en les observacions de l'acta de qualificacions finals, en l'expedient acadèmic i en l'historial acadèmic. Se'n pot concedir una per cada vint alumnes, i una altra, si en resulta una fracció sobrant, sobre el total d'alumnes avaluats de segon curs. En aquest cas, s'entén per alumnes avaluats de segon curs tots els que han cursat les matèries necessàries per completar l'etapa, si bé poden no haver-les superat.\n16.1 Són documents oficials del procés d'avaluació: les actes finals d'avaluació, l'expedient acadèmic, l'historial acadèmic del batxillerat i l'informe personal per trasllat en el cas que preveu l'article 21.1. Aquests documents s'han d'ajustar als models i a les característiques que estableix l'annex 3 d'aquesta Ordre.\n16.2 El director o directora, com a responsable de totes les activitats acadèmiques del centre, ho també és de les avaluacions i ha de visar amb la seva signatura els documents oficials.\n16.3 Els documents oficials d'avaluació han de romandre al centre i la persona que exerceixi les funcions de secretari o de secretària és la responsable de custodiar-los, tant en format imprès com en suport electrònic, així com d'emetre les certificacions que se sol·licitin. En el cas de supressió d'algun centre, els serveis territorials d'Educació han d'adoptar les mesures corresponents per conservar-los o traslladar-los.\n16.4 Les signatures dels documents han de ser autògrafes i a sota hi han de constar el nom i els cognoms de les persones signants. A mesura que s'implementi la signatura electrònica, aquests documents es poden anar substituint pels seus equivalents en format electrònic en els termes que el Departament d'Educació determini.\n17.1 En les actes de qualificacions finals i en les actes de qualificacions extraordinàries hi ha de constar la relació nominal d'alumnat amb les qualificacions de les matèries del curs i de les matèries no superades de cursos anteriors. També han d'incloure les decisions de pas de curs i, si escau, la proposta per a l'expedició del títol de batxiller.\n17.2 Les actes de qualificacions finals s'han d'emplenar en la darrera sessió d'avaluació del curs i es tancaran abans de les proves extraordinàries.\n17.3 Les actes de qualificacions extraordinàries s’han de complimentar i tancar en la sessió d’avaluació extraordinària posterior a les proves extraordinàries.\n17.4 Les actes de qualificacions finals i les actes de qualificacions extraordinàries les han de signar tots els membres de l'equip docent i hi ha de constar el vistiplau del director o directora del centre.\n18.1 L'expedient acadèmic de l'alumne o alumna és un document que té la funció de recollir de manera acumulativa els resultats de l'avaluació obtinguts per l'alumne al llarg del batxillerat i totes les dades personals i acadèmiques rellevants.\n18.2 L'expedient acadèmic conté: les dades d'identificació del centre, les dades personals de l'alumne o l'alumna, les dades i la documentació de la seva incorporació a l'etapa, els resultats de les avaluacions finals, les decisions de promoció i titulació, les observacions que l'equip docent consideri oportú fer-hi constar, les dades i documentació d'acabament o de sortida de l'etapa i qualsevol resolució administrativa de caràcter singular que afecti acadèmicament l'alumne o l'alumna.\n19.1 L'historial acadèmic de batxillerat és el document oficial que reflecteix els resultats de l'avaluació i les decisions relatives al progrés acadèmic de l'alumnat en tota l'etapa i té valor acreditatiu dels estudis realitzats. La seva custòdia correspon al centre educatiu en què l'alumnat estigui escolaritzat.\n19.2 L'historial acadèmic de batxillerat s'ha de lliurar a l'alumnat a l'acabament dels estudis de batxillerat.\n19.3 L'historial acadèmic de batxillerat ha de recollir les dades identificatives de l'alumne o alumna, les matèries cursades en cada un dels anys d'escolarització i els resultats d'avaluació obtinguts, les decisions sobre el pas al curs següent i sobre la proposta d'expedició del títol de batxiller, junt amb la data en què es van adoptar aquestes decisions, així com la informació relativa als canvis de centre. Hi ha de figurar, així mateix, la indicació de les resolucions de caràcter singular que afectin acadèmicament l'alumne.\n20.1 Quan l'alumne o alumna es traslladi a un altre centre per prosseguir els estudis, el centre d'origen ha de remetre al de destinació, i a petició d'aquest, l'historial acadèmic del batxillerat i, si escau, l'informe personal per trasllat, i ha d'acreditar que les dades que conté concorden amb l'expedient que guarda el centre.\n20.2 El centre receptor ha d'obrir el corresponent expedient acadèmic.\n20.3 La matriculació de l'alumne o alumna adquireix caràcter definitiu un cop s'ha rebut l'historial acadèmic degudament formalitzat.\n21.1 A fi de garantir la continuïtat del procés d'aprenentatge de l'alumnat que es trasllada a un altre centre sense haver conclòs el curs, s'ha d'emetre un informe personal on cal fer constar la informació recollida per l'equip docent necessària per a l'adequada continuïtat del procés d'aprenentatge. Com a mínim, han de consignar els elements següents:\na) Resultats parcials d'avaluació, en el cas que ja hagués tingut lloc alguna sessió d'avaluació.\nb) Aplicació, si escau, de mesures educatives complementàries de reforç i suport, així com els plans individuals aplicats.\nc) Totes les observacions que es consideren oportunes sobre el progrés general de l'alumne o alumna.\n21.2 L'informe personal per trasllat, que només s'ha d'emetre en el cas que preveu l'apartat anterior, l'ha d'elaborar i firmar la persona que exerceix la tutoria, amb el vistiplau del director o directora, a partir de les dades facilitades pels professors de les matèries.\n21.3 En el cas d'alumnes que es traslladin a centres d'altres comunitats autònomes en què el català no sigui llengua oficial, l'informe personal per trasllat i l'historial acadèmic s'han de fer en versió bilingüe, català i castellà.\n22.1 Les actes de les sessions d'avaluació realitzades al llarg del curs, el full de seguiment acadèmic i els butlletins de qualificacions són documents obligatoris del procés d'avaluació.\n22.2 Correspon a cada centre, en el marc de la seva autonomia, adoptar els models més adequats per a aquests documents.\n22.3 Les signatures dels documents han de ser autògrafes i a sota hi han de constar el nom i els cognoms de les persones signants.\n22.4 En tots els documents elaborats s'hi ha d'incorporar un ús no sexista ni androcèntric del llenguatge.\n23.1 La persona tutora ha de tenir un full de seguiment acadèmic de cada alumne o alumna, en el qual ha de fer constar les observacions pertinents respecte al seu procés d'aprenentatge.\n23.2 Els fulls de seguiment acadèmic s'han de conservar en el centre fins que l'alumne finalitzi l'escolarització. El tutor o tutora ha de guardar aquests informes i posar-los a disposició dels altres professors de l'alumne o alumna.\n24.1 EI centre educatiu, per mitjà d'informes escrits, entrevistes individuals i reunions col·lectives, ha d'establir una comunicació periòdica amb els pares, mares o representants legals de l'alumnat que sigui menor d'edat per tal de mantenir-los informats del procés d'ensenyament i aprenentatge i de l'avaluació.\n24.2 La persona tutora ha d'informar per escrit l'alumnat i, en cas que siguin menors d'edat, als seus pares, mares o representants legals, almenys un cop per trimestre, després de cada sessió d'avaluació. Aquests informes han de descriure el desenvolupament general del procés d'aprenentatge de l'alumne o alumna en les diverses matèries i els resultats d'avaluació.\n24.3 En finalitzar cada curs s'ha d'informar per escrit l'alumne o alumna i, en cas que siguin menors d'edat, els pares, mares o representants legals, sobre els resultats de l'avaluació final. Aquesta informació ha de contenir, almenys, les qualificacions obtingudes per l'alumne o alumna en les diverses matèries, la decisió respecte a l'accés al curs següent o a la superació de l'etapa i, si escau, les mesures previstes per a l'assoliment dels objectius educatius.\nCorrespon a la Inspecció d'Educació supervisar el procediment d'avaluació de cada centre, vetllar per la seva adequada integració en el procés educatiu de l'alumnat i la seva correcció formal, així com per les mesures adoptades d'atenció a la diversitat, i proposar les mesures que contribueixin a millorar-ho.\nTots els documents oficials d'avaluació s'han de conservar en el centre a disposició de la Inspecció per a possibles comprovacions. Amb aquesta mateixa finalitat, el professorat ha de conservar el propi registre de qualificacions i cal mantenir en el centre el material que hagi pogut contribuir a atorgar les qualificacions en les avaluacions extraordinàries, fins a tres mesos després de la finalització del curs. L'alumnat, per la seva banda, ha de conservar fins a final de curs tot el material que se li lliuri i que hagi contribuït a la seva avaluació continuada (proves escrites, treballs, quaderns de pràctiques, etc.).\n28.1 Els ensenyaments de batxillerat a distància s'adrecen fonamentalment a persones que exerceixen una activitat laboral que els impedeix l'assistència a classe o bé que per causes diverses no troben encaix en l'oferta horària o geogràfica dels centres de secundària ordinaris. Excepcionalment, també s'adreça a l'alumnat que cursa batxillerat en un centre ordinari on no es pot oferir tota la gamma de matèries de modalitat.\n28.2 Només es pot matricular en el batxillerat a distància l'alumnat que tingui 18 anys o més i el que, en edat compresa entre 16 i 18 anys, acrediti, per motius laborals o altres que ho justifiquin, la impossibilitat de seguir estudis en règim diürn. També pot cursar matèries en el batxillerat a distància l'alumnat de règim ordinari que es matriculi d'algunes matèries, segons el que preveu l'article 5 d'aquesta Ordre.\n29.1 Tot l'alumnat ha de cursar les matèries següents:\nFilosofia i ciutadania.\nLlengua catalana i literatura I i II.\nLlengua castellana i literatura I i II.\nLlengua estrangera I i II.\n29.2. Les matèries de modalitat i optatives que ha de cursar l'alumnat són les mateixes que per al règim presencial diürn, amb les adaptacions que es puguin observar per a les persones adultes.\nRespecte dels alumnes que cursin el batxillerat presencial en centres ordinaris però que, acollint-se a la possibilitat que estableix l'article 5 d'aquesta Ordre, s'hagin matriculat simultàniament d'alguna matèria en el batxillerat a distància, el centre on cursin els estudis no presencials ha de trametre la informació referent al seguiment i l'avaluació de les matèries en qüestió per tal que el centre ordinari pugui incorporar-la als documents oficials d'avaluació.\nEn ensenyaments de batxillerat a distància no regeixen les normes de pas de curs del règim diürn. Els alumnes han de repetir només les matèries no superades.\nEn el règim de batxillerat a distància no hi ha limitació pel que fa a la permanència de l'alumnat.\n33.1 L'alumnat que ha cursat ensenyaments de batxillerat presencial es pot incorporar al batxillerat a distància amb el reconeixement dels estudis fets.\n33.2 L'alumnat que ha cursat ensenyaments de batxillerat a distància i vol canviar-se al batxillerat presencial, ho ha de fer aplicant les condicions de pas de curs del règim, diürn o nocturn, al qual s'incorpori.\n34.1 Els ensenyaments nocturns de batxillerat s'adrecen fonamentalment a persones que per causa de la seva activitat laboral, dels seus interessos o per altres circumstàncies, troben un millor encaix en una oferta horària diferent de la del règim diürn o de les característiques dels ensenyaments no presencials.\n34.2 Només poden ser matriculats de batxillerat nocturn els i les alumnes que tinguin 18 anys o més i els que, en edat compresa entre 16 i 18 anys, acreditin, per motius laborals o altres que a criteri del consell escolar ho justifiquin, la impossibilitat de seguir estudis en règim diürn.\n35.1 Tot l'alumnat ha de cursar les matèries següents:\n35.2 Les matèries de modalitat i optatives que ha de cursar l'alumnat són les mateixes que per al règim presencial diürn, amb les adaptacions que es puguin observar per a les persones adultes.\n36.1 Les matèries de batxillerat s'han d'organitzar en tres blocs, que l'alumnat ha de cursar al llarg de tres cursos.\n36.2 La distribució de les matèries en els tres blocs es determina en l'annex 4 d'aquesta Ordre.\n36.3 L'alumnat s'ha de matricular d'un bloc complet o, en el cas d'haver cursat els tres blocs, de les matèries soltes que li restin.\nEn ensenyaments de batxillerat nocturn no regeixen les normes de pas de curs del règim diürn. L'alumnat ha de repetir només les matèries no superades.\n38.1 El centre ha d'assignar un tutor o tutora a cada grup d'alumnes.\n38.2 El tutor o tutora de cada grup d'alumnes de batxillerat nocturn n'ha de coordinar l'activitat tutorial, que correspon a tot l'equip docent.\nL'alumnat pot estar matriculat de batxillerat nocturn un màxim de sis cursos acadèmics. A efectes d'aquest còmput, cal tenir en compte els cursos en què l'alumne o alumna s'hagi matriculat d'aquesta etapa en règim diürn.\nL'alumnat que hagi cursat ensenyaments de batxillerat en règim diürn o nocturn i vulgui canviar-se de règim amb reconeixement dels estudis fets, ho ha de fer aplicant les condicions de pas de curs del règim diürn.\n- 1 Horari escolar de l'alumnat de batxillerat\n1.1 Té la consideració d'horari escolar de l'alumnat l'horari corresponent a les hores de classe de les matèries que s'estiguin cursant i, si escau, de la tutoria.\n1.2 Els centre educatius han d'establir mesures d'atenció a l'alumnat que romangui al centre fora del seu horari escolar.\n- 2 Proves lliures per a l'obtenció del títol de batxiller\nEl Departament d'Educació organitzarà anualment proves lliures perquè les persones majors de vint anys puguin obtenir directament el títol de batxiller, sempre que demostrin haver assolit els objectius del batxillerat, que estableix l'article 33 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, així com els que fixa el Decret 142/2008, de 15 de juliol, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments del batxillerat. Aquestes proves s'organitzaran de manera diferenciada segons les modalitats del batxillerat.\n- 1 Validesa del llibre de qualificacions de batxillerat\nEls llibres de qualificacions de batxillerat tenen els efectes d'acreditació que estableix la legislació vigent fins a la finalització del curs 2007-2008. Es tancaran mitjançant diligència oportuna en finalitzar aquest curs i s'inutilitzaran les pàgines restants. Quan l'obertura de l'historial acadèmic suposi la continuació de l'anterior llibre de qualificacions de batxillerat, cal consignar-ne la sèrie i el número en el nou document. Aquestes circumstàncies també s'han de reflectir en el corresponent expedient acadèmic.\n- 2 Extinció del pla d'estudis anterior\nL'alumnat que, havent iniciat estudis del pla de batxillerat que estableix la Llei orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'ordenació general del sistema educatiu, no els hagi finalitzat, es pot incorporar al batxillerat que estableix la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, i ho ha de fer d'acord amb les condicions de pas de curs que estableix el Decret 142/2008, de 15 de juliol, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments del batxillerat.\nQueden derogades les ordres següents:\nOrdre de 31 de juliol de 1998, de desplegament de l'organització i l'avaluació dels ensenyaments de batxillerat (DOGC núm. 2716, de 2.9.1998).\nOrdre de 23 de setembre de 1998, per la qual es determinen els efectes acadèmics de la incorporació als ensenyaments de batxillerat de l'alumnat procedent dels cicles formatius de grau mitjà (DOGC núm. 2746, de 19.10.1998).\nQualsevol altra norma de rang igual o inferior que s'oposi al que estableix aquesta Ordre.\nAquesta Ordre entrarà en vigor l'endemà de la publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.\nL'estada a l'empresa és una matèria optativa que té com a objectiu fer conèixer a l'alumnat la realitat del món laboral. L'estada a l'empresa consisteix bàsicament en un període de permanència i activitat de l'alumnat en una empresa, entesa com a unitat de producció, distribució o de serveis.\nL'estada a l'empresa ha de tenir una durada mínima de 140 hores, de les quals se'n poden utilitzar fins a 70 hores per desenvolupar continguts teoricopràctics al centre educatiu. Durant l'estada, l'alumnat pren contacte amb un camp professional vers el qual se sent motivat i, així, pot enfocar millor el seu projecte de futur, acadèmic i professional.\nL'estada a l'empresa té una funció bàsicament orientadora i, per tant, no s'ha de confondre amb unes pràctiques laborals o amb el preaprenentatge d'un ofici.\nLa matèria ofereix a l'alumnat la possibilitat de conèixer l'estructura organitzativa d'una empresa i la gestió dels seus recursos humans, materials i energètics; les condicions legals que afecten les relacions laborals; i la identificació de les capacitats pròpies referides al món laboral per tal d'establir el seu itinerari formatiu i professional d'acord amb els seus interessos.\nAixí mateix, l'estada permet posar en pràctica un seguit de procediments, habilitats i actituds generals que són indispensables per a la bona adaptació de l'alumnat al món laboral futur (assistència, puntualitat, curiositat, creativitat, afany de superació, capacitat de treball individual i en grup, etc.). Es tracta d'un recurs que serveix a la funció orientadora del batxillerat, amb independència de la modalitat cursada, ja que permet que l'alumnat canalitzi les seves preferències i capacitats en un context diferent de l'acadèmic i amb l'orientació adequada.\nL'alumnat ha de cursar l'estada a l'empresa amb la intenció de viure de prop les activitats professionals. Sense detriment de les activitats teoricopràctiques que, si escau, pugui realitzar l'alumnat al centre, convé fer l'estada en empreses o en els departaments d'empreses, que tinguin relació amb els continguts treballats en les matèries del batxillerat cursades, o bé amb els àmbits i les ocupacions en què l'alumnat voldria, posteriorment, exercir la seva tasca laboral.\nL'estada s'ha de centrar, doncs, en empreses que ofereixen un ventall de possibilitats per realitzar activitats. Entre les activitats més significatives es poden esmentar les següents: contacte entre els diferents departaments de l'empresa; entrevista amb diferents professionals de l'empresa perquè l'alumnat adquireixi coneixement sobre el tipus de tasca que duen a terme i la responsabilitat dins el lloc de treball; observació de les activitats realitzades en els diversos llocs de treball; col·laboració en determinades activitats dels diferents llocs prèviament observats; i participació en les visites tècniques a altres empreses.\nContribució de la matèria a les competències del batxillerat\nL'estada a l'empresa és una matèria que contribueix a l'exercici de les competències del batxillerat, especialment la comunicativa, la personal i interpersonal i la competència en el coneixement i interacció amb el món.\nLa competència comunicativa és essencial en l'àmbit laboral. Avui, en qualsevol empresa es duen a terme feines professionals específiques que alhora impliquen parlar, escoltar, exposar i dialogar amb els altres a fi de compartir coneixements, objectius i tasques.\nEl treball en una empresa també requereix, a més de saber-se expressar oralment i per escrit, tenir la competència personal i interpersonal, per tal d'emprendre tasques noves conjuntament amb altres persones, treballar en equip amb esperit de col·laboració, tenir autocontrol emocional i de conducta, saber escoltar i buscar el consens profitós per a l'empresa, etc., en resum, ser eficaç i eficient en les relacions amb els altres en l'assoliment d'objectius comuns.\nLa competència en el coneixement i interacció amb el món també es desenvolupa en aquesta matèria, atès que en l'àmbit laboral s'aprenen coneixements, metodologies, tècniques i valors que tenen repercussions personals i socials, com la igualtat de drets entre homes i dones o el compromís ètic i social des del punt de vista empresarial, entre altres.\nConsideracions sobre el desenvolupament de la matèria\nAtès el caràcter orientador de la matèria, abans del període d'activitat de l'alumnat a l'empresa, poden desenvolupar-se continguts teoricopràctics al centre sobre els temes següents: la inserció professional i l'itinerari formatiu i professional; l'empresa com a unitat productiva; la legislació i les relacions laborals; i la salut laboral.\nPel que fa al seguiment de l'estada a l'empresa de l'alumnat, convé tenir un quadern per consignar-hi les dades del centre educatiu, de l'entitat col·laboradora i de l'alumnat.\nLa direcció del centre educatiu ha de signar l'autorització a l'alumnat per realitzar l'estada en centres de treball en règim de conveni de col·laboració.\nEn el quadern de seguiment, l'alumnat hi ha de consignar les activitats realitzades a l'empresa, el període o períodes, els dies i les hores, i fer-ne una valoració. Al final de les activitats, l'alumnat ha de fer una valoració raonada de l'estada en relació amb les expectatives inicials.\nL'avaluació de l'estada a l'empresa ha de tenir en compte, a més de la valoració del professorat que en fa el seguiment, la valoració realitzada per l'empresa sobre la tasca de l'alumnat, juntament amb l'avaluació de les activitats teoricopràctiques que, si escau, s'hagin efectuat prèviament.\nEn el quadern de seguiment, el professorat responsable hi ha de consignar la qualificació que l'alumnat ha obtingut i fer-hi les observacions que convingui. Així mateix, la persona responsable de l'empresa ha d'avaluar les actituds de l'alumnat durant l'estada d'acord amb el barem de puntuació que recull el quadern de seguiment. Les actituds que cal valorar en l'alumnat són les següents:\nAssistència regular i puntualitat.\nResponsabilitat i mètode en l'execució de les tasques assignades.\nOrdre, pulcritud i conservació de materials, equips, eines, aparells i altres estris que faci servir en la seva activitat i manteniment de les normes de seguretat individual i col·lectiva.\nIntegració en el treball de grup, amb manifestació d'iniciativa en la resolució de problemes.\nActitud crítica en l'avaluació del propi treball i predisposició vers la recerca de la qualitat.\nAtenció a la importància de realitzar les tasques encomanades en els terminis previstos.\nCura de la higiene i de la presentació personal.\nCompliment de les tasques concretes encomanades dins l'equip o del pla de treball.\nÚs correcte de la terminologia tècnica en la comunicació oral i escrita.\nActitud favorable a treballar sota normes.\n1. Prendre contacte amb el món de l'empresa i amb el seu sistema de relacions socials i laborals, així com amb la gestió dels seus recursos.\n2. Adaptar-se d'una manera responsable i participativa a les normes de funcionament i a les situacions pròpies del centre de treball.\n3. Orientar-se en el món laboral i adquirir informació complementària útil per enfocar el propi projecte acadèmic i professional de futur.\n4. Afrontar les tasques encomanades amb progressiva autonomia, organització i iniciativa.\n5. Desenvolupar i treballar les capacitats professionals per a les quals l'alumnat té predisposició i una actitud positiva.\n6. Reconèixer situacions de risc, amb observació dels elements que hi intervenen i les mesures de prevenció i protecció que en deriven.\n1. Reconèixer l'estructura organitzativa d'una empresa i les funcions que desenvolupa en el món econòmic i productiu.\n2. Observar activitats realitzades en diferents llocs de treball i les relacions professionals i humanes que s'hi estableixen.\n3. Executar adequadament les tasques assignades per l'empresa, i valorar-les d'una manera raonada i crítica.\n4. Assistir amb regularitat i puntualitat a l'empresa.\n5. Treballar en equip, i participar-hi de manera activa.\n6. Usar correctament la terminologia tècnica en la comunicació oral i escrita.\n7. Identificar situacions de risc derivades del treball i aplicar els mitjans de prevenció i protecció adequats.\nLa matèria optativa psicologia i sociologia contribueix a la consecució de les finalitats del batxillerat, atès que els seus continguts pretenen consolidar la maduresa personal i social de l'alumnat perquè actuï de manera informada, responsable i autònoma i desenvolupi el seu esperit crític en les diverses situacions i realitats complexes del seu entorn. L'interès dels adolescents per aconseguir una millor comprensió d'ells mateixos i dels grups en què estan immersos fa de la psicologia i sociologia una matèria especialment apropiada com a optativa del batxillerat. La matèria, a més, també pot ser un bon ajut a l'hora de perfilar les futures opcions acadèmiques i professionals de l'alumnat, amb independència de la modalitat cursada.\nLa matèria s'orienta cap a la formació de ciutadans i ciutadanes actius i conscients de la complexitat del món i de les accions humanes; crítics i participatius en la societat; disposats a comprendre les diferències individuals i socials i col·laborar amb els altres en la construcció d'un món més just i equitatiu. L'estudi d'aquesta matèria porta l'alumnat a comprendre que el comportament humà, divers i complex, és susceptible de diferents interpretacions i, d'aquesta manera, estimula la seva obertura mental, la comprensió i el respecte mutu.\nLa psicologia i la sociologia proporcionen a l'alumnat alguns sabers científics sobre el comportament humà i la dinàmica social, alhora que els familiaritzen amb les seves aplicacions pràctiques.\nLa matèria ofereix una interpretació científica de l'activitat humana, individual i social, amb l'objectiu que l'alumnat assoleixin més rigor i objectivitat en la comprensió del comportament de les persones, així com una actitud crítica que permeti afrontar les trivialitats i excessos que sobre les realitats humanes i socials promouen sovint els mitjans de comunicació.\nEl currículum de la matèria fa referència als elements conceptuals i els marcs teòrics més significatius de la psicologia i la sociologia, els seus instruments metodològics, els seus resultats més importants i les seves aplicacions pràctiques, i pretén fer-ho amb rigor i precisió, però de manera introductòria a aquests coneixements.\nTambé es proposa l'aplicació de procediments de caire general, com l'anàlisi de casos, la realització de senzilles investigacions de camp, l'aplicació de protocols d'observació i enquestes, l'ús de tècniques de recollida i interpretació de dades, i l'anàlisi quantitativa i qualitativa de resultats.\nDes del punt de vista actitudinal, aquesta matèria fomenta entre l'alumnat l'autoconeixement, el sentit crític davant les diferents interpretacions del comporta-ment humà, la comprensió i flexibilitat en relació amb conductes diferents a la pròpia i la valoració negativa d'actituds discriminatòries.\nCa remarcar la incidència positiva que pot tenir aquesta matèria en la maduració personal dels adolescents, en ple procés de construcció de la pròpia imatge i d'assumpció dels primers rols socials. També cal destacar la intenció de promoure entre l'alumnat les pautes de comportament i estils de vida que afavoreixen un desenvolupament personal harmònic i saludable, així com les actituds que milloren el control de la pròpia conducta, la interacció social i el civisme.\nLa matèria de psicologia i sociologia es pot impartir durant un curs o repartir-se al llarg dels dos cursos de batxillerat. En qualsevol cas, ha d'incloure un enfocament pràctic i interactiu, que integri, en la mesura que sigui possible, les experiències i vivències de l'alumnat. Aquesta estratègia ha de possibilitar no només una més fàcil recepció i seguiment de la matèria, sinó, segurament, una més eficaç i positiva influència en l'autoconeixe-ment i en la maduració intel·lectual, afectiva i social de l'alumnat.\nCompetències específiques de la matèria\nLes competències específiques de psicologia i sociologia són essencialment dues: la competència en la comprensió científica, reflexiva i crítica del comportament humà, propi i aliè, en les seves dimensions individual i social, i la competència personal, social i cívica que ha d'acompanyar aquesta comprensió.\nLa competència en la comprensió científica, reflexiva i crítica del comportament humà implica tenir mètodes d'anàlisi de la realitat que es puguin aplicar a situacions derivades de l'experiència pròpia i aliena.\nLa competència personal, social i cívica engloba la dimensió del creixement personal i la dimensió social dels comportaments humans, que ajuden a situar-se i interaccionar en una societat complexa.\nLa matèria de psicologia i sociologia pot contribuir al desenvolupament de les competències generals del batxillerat, en la mesura que treballa competències transversals, com la competència comunicativa (obtenció i ús d'informació, organització del coneixement, comunicació d'idees, reflexió crítica i argumen-tació de conclusions), la competència de gestió i tractament de la informació, la competència digital i la competència en recerca (recollida de dades, anàlisi quantitativa i qualitativa de resultats, interpretació de dades). També es relaciona amb la competència personal i interpersonal i amb la competència en el coneixement i interacció amb el món, atès que col·labora perquè l'alumnat relacioni els continguts d'aprenentatge amb l'experiència humana, estableixi connexions amb altres àmbits del saber i s'impliqui en el debat sobre l'acció humana en el món actual.\nL'anàlisi del comportament humà en la seva dimensió indivi-dual i social és la temàtica al voltant de la qual s'organitza la matèria. Dividida en dos apartats, cadascun dels quals s'estructura en blocs de continguts, la matèria de psicologia i sociologia a estableix, a més, un conjunt de destreses generals i d'actituds que són comunes a tots i que resulten imprescindibles perquè els aprenentatges esdevinguin competencials.\nL'apartat de psicologia planteja l'aproximació a la disciplina, les seves branques i escoles; la metodologia i àmbits d'aplicació; l'anàlisi dels fonaments biològics del comportament i de la influència social a què estan sotmesos; l'estudi dels processos psicològics i l'anàlisi d'alguns trets significatius del comportament.\nEn relació amb la sociologia, els temes proposats són l'aproximació a la sociologia, metodologia de treball i àmbits d'aplicació; els conceptes de societat, cultura i procés de socialització, així com les seves interrelacions; i l'estructura i organització social i l'anàlisi del canvi i del conflicte social, considerant la situació actual.\nConnexions amb altres matèries\nLa matèria de psicologia i sociologia comparteix alguns temes amb altres matèries del currículum, especialment amb filosofia i ciutadania i amb les matèries de la modalitat d'humanitats i ciències socials, atès que aprofundeix en algunes qüestions ja esbossades sobre l'ésser humà, la dimensió social i cultural de l'acció humana, les modalitats de societat, les institucions socials i els mons del treball i de l'empresa. També té relació amb algunes matèries de la modalitat de ciències i tecnologia, com la biologia i la química, amb les quals comparteix temes i mètodes de recerca.\nConsideracions sobre el desenvolupament del currículum\nL'ensenyament de la psicologia no es pot convertir en un conjunt d'observacions, dades, conceptes i teories heterogènies i inconnexes, sinó que cal ordenar i vertebrar adequadament tota aquesta informació. L'observació de la conducta humana, la seva anàlisi i la reflexió posterior han de comportar un treball intel·lectual i pràctic. Els conceptes guanyen sentit quan l'alumnat els pot relacionar amb experiències pròpies i alienes. Per aquest motiu, la biografia de cadascú, en les seves experiències del passat i vivències del present, ha de formar part de l'estudi de la psicologia. No es tracta que l'alumnat arribi a dominar un conjunt de conceptes generals i abstractes desconnectats de la vida quotidiana. L'estudi i la reflexió psicològica no s'acaba en l'adquisició de nous coneixements, sinó que han de tornar cap a si mateix i potenciar la identitat personal, l'autodomini i la racionalitat o coherència de la conducta pròpia. La psicologia, doncs, no ha de ser considerada un simple saber, sinó un saber fer.\nReflexions semblants serveixen per als continguts de sociologia, que han d'oferir una visió general de la dimensió social de la conducta humana i fer-la present en el seu context més concret i real. Cal, doncs, estudiar els agents de socialització, els grups humans, el paper de les ideologies i les normes, els conflictes socials, els fenòmens migratoris, els conflictes socials i polítics, de manera que es vegin com a realitats que l'alumnat no pot obviar, perquè hi viu immers i haurà d'implicar-s'hi. Així plantejats, els conceptes es transformaran en vivències i l'aprenentatge esdevindrà plenament significatiu. És a dir, s'ha de procurar presentar el comportament humà i els resultats d'aquest comportament en la vida social, no com un fenomen aïllat i indepen-dent de la realitat quotidiana, sinó relacionat amb la societat on sorgeix i es desenvolupa, tot considerant alhora les dimensions individual i social, atès que aquests dos vessants formen un tot complex i inseparable en la realitat humana.\nD'acord amb la manera real d'aprendre de les persones, lligant teoria i pràctica i aplicant el que s'ha après a la resolució de situacions problemàtiques, el professorat ha de conduir l'alumnat cap a la construcció de nous coneixements, farcint i completant les seves idees sobre els continguts de la matèria. El lligam entre els continguts exposats més amunt i l'orientació didàctica que es recomana ha de ser el mitjà per desenvolupar les competències de l'alumnat, ajudar-lo a aprendre aspectes sobre ell mateix i la societat on viu i fer-lo créixer com a persona.\nLa matèria de psicologia i sociologia té com a finalitat el desenvolupament de les capacitats següents:\n1. Reconèixer la dimensió teòrica i pràctica de la psicologia i la sociologia, els seus trets característics i les seves limitacions metodològiques i explicatives.\n2. Assolir el coneixement dels principis i formulacions bàsiques de la psicologia i la sociologia, i aplicar-los a la comprensió del comportament humà individual i col·lectiu.\n3. Reconèixer les correlacions biològiques, ambientals, socials i culturals del comportament humà, i entendre com aquests factors són les condicions que fan possible l'acció humana, individual i col·lectiva.\n4. Entendre les relacions entre els diferents processos psicològics (cognitius, afectius i motivacionals) i l'activitat humana.\n5. Identificar alguns trets de la personalitat i la seva projecció en el comportament individual i social.\n6. Explicar la relació entre cultura, socialització i comportament humà.\n7. Reconèixer l'organització i estructura de la societat pròpia i identificar-hi alguns conflictes latents i raons per al canvi.\n8. Analitzar i valorar el comportament propi i l'aliè, tant en la seva dimensió individual com social, mitjançant les aportacions de la psicologia i la sociologia.\n9. Rebutjar els intents de manipulació o dirigisme del comportament individual i social de persones, grups o institucions, i especialment dels que se serveixen dels mitjans de comunicació de massa per persuadir les persones receptores.\n10. Valorar de manera positiva la independència de criteri, la coherència i la racionalitat en l'elecció d'objectius vitals i en la presa de decisions individuals i col·lectives orientades a l'acció.\nContinguts comuns a tots els blocs\nObtenció, processament i anàlisi crítica d'informació.\nUtilització bàsica dels mètodes d'investigació propis de la psicologia i de la sociologia.\nÚs correcte de la terminologia psicològica i sociològica en les exposicions orals i els treballs escrits.\nDescripció i anàlisi en termes psicològics i sociològics d'aspectes de la realitat propera.\nParticipació en espais de reflexió i d'intercanvi d'informació i opinió, amb aprofitament de les tecnologies de la informació i la comunicació.\nElaboració de treballs de recerca aplicant mètodes d'investigació propis de la psicologia i la sociologia.\nValoració positiva de la diversitat humana.\nPosició crítica envers els valors, normes i actituds contraris als drets humans. Reconeixement de la importància de la convivència pacífica i de tenir cura del medi ambient.\nCaracterització de la psicologia i les seves branques.\nCaracterització de diferents tendències i escoles psicològiques.\nReconeixement dels mètodes d'investigació en psicologia i valoració del seu estatus científic.\nIdentificació de les aplicacions de la psicologia en diferents àmbits.\nBases biològiques i ambientals del comportament\nReconeixement de la base biològica del comportament humà i de les seves influències ambientals.\nDistinció entre els factors heretats i els adquirits del comportament.\nCaracterització dels processos psicològics cognitius: atenció, percepció, memòria, intel·ligència i aprenentatge.\nCaracterització dels processos psicològics afectius: motivació i afectivitat.\nEstabliment de relacions entre el desenvolupament del llenguatge, la intel·ligència i la creativitat, com a processos psicològics superiors.\nCaracterització de la personalitat individual i del desenvolupament humà.\nDescripció d'alguns comportaments socials interpersonals (agressivitat, altruisme o atracció) i intergrupals (identitat social, conflicte o canvi d'actituds).\nEstabliment de relacions entre societat, cultura i comportament humà.\nAproximació a la sociologia\nCaracterització de la sociologia, els seus models d'anàlisi i escoles sociològiques.\nReconeixement dels mètodes d'investigació en sociologia i valoració del seu estatus científic.\nIdentificació de les aplicacions de la sociologia en diferents àmbits.\nSocietat, cultura i procés de socialització\nCaracterització de conceptes sociològics bàsics: grup social i acció social; posicions i funcions socials; creences, ideologia i normes socials.\nCaracterització del procés de socialització, mecanismes i agents de socialització, conformitat social i desviació.\nReflexió sobre els problemes d'integració en les societats actuals, processos de regulació, adaptació i cohesió social.\nL'organització i l'estructura social\nReconeixement del model econòmic i polític de la societat pròpia, anàlisi d'exemples i comparació amb altres societats.\nIdentificació d'alguns problemes i valoració d'alternatives en relació amb l'organització social (poder, burocràcia, classisme, pobresa, desigualtat, mundialització de l'economia o fonamentalisme religiós).\nConflicte i canvi social\nCaracterització d'algunes formes de conflicte social i identificació crítica de les seves causes.\nIdentificació de causes i agents del canvi social.\nReflexió sobre els canvis que experimenta la societat actual i les perspectives de futur.\n1. Explicar els trets característics de la psicologia i la sociologia, les seves finalitats, mètodes de treball i camps d'aplicació.\n2. Descriure les principals estructures biològiques del comportament humà, e identificar aspectes innats i adquirits i reconeixent la influència de la societat i la cultura en la seva configuració.\n3. Explicar els models de funcionament dels processos psicològics cognitius, afectius i motivacionals. Relacionar processos psicològics superiors.\n4. Explicar el dinamisme de la personalitat i la vida afectiva de l'ésser humà i analitzar conductes individuals i col·lectives, emprant els recursos i vocabulari de la matèria i fent valoracions argumentades.\n5. Identificar els elements culturals que són objecte de socialització, els mitjans a través dels quals se socialitza i els principals agents socialitzadors.\n6. Descriure l'organització i l'estructura de la societat de què es forma part. Analitzar alguns fenòmens socials representatius i valorar els factors que s'interrelacionen en un fenomen social.\n7. Explicar el canvi i el conflicte social, i identificar les circumstàncies i els agents del canvi i valorar els resultats obtinguts i les conseqüències.\n8. Mostrar interès i actitud crítica envers la realitat social. Participar activament en la recerca d'alternatives per millorar la realitat social a la qual es pertany.\n9. Exposar oralment i per escrit anàlisis i valoracions sobre el comportament humà i la societat, usant amb propietat la terminologia de la matèria i mantenint una actitud respectuosa.\n10. Dissenyar activitats de recollida d'informació empírica sobre conductes individuals i fenòmens socials, escollir el tipus més adient d'instruments per a la situació que s'analitza, i contextualitzar i relativitzar els resultats.\nPer obtenir la qualificació mitjana de batxillerat s'ha de calcular la mitjana aritmètica de les qualificacions de les matèries cursades (M), exceptuant el treball de recerca. Si QT és la qualificació del treball de recerca, la qualificació mitjana de batxillerat es calcula de la manera següent:\nQualificació mitjana de batxillerat = 0,9 · M + 0,1· QT\nAquesta qualificació s'ha de consignar amb dues xifres decimals. Quan les mil·lèsimes siguin iguals o superiors a 5, cal arrodonir per excés; quan les mil·lèsimes siguin iguals o inferiors a 4, cal arrodonir per defecte.\nA fi de garantir el principi d'igualtat i la lliure concurrència entre tot l'alumnat, d'acord amb la disposició addicional 4.4 del Decret 142/2008, de 15 de juliol, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments del batxillerat, no es tindrà en compte per a aquest càlcul la qualificació obtinguda en l'ensenyament de la religió.\nEn les matèries que permetin diverses opcions (llengua estrangera, religió) s'ha d'identificar quina opció ha cursat l'alumne.\nEn cas que s'utilitzin codis o abreviatures, han de quedar explicitats en algun apartat de l'acta.\nNre. mat.: en aquesta casella s'ha de fer constar el nombre de matriculacions en el batxillerat que ha formalitzat l'alumne, inclosa l'actual.\nQual. batx.: en aquesta casella s'ha de consignar la qualificació mitjana de batxillerat dels alumnes que l'hagin superat.\nLes matrícules d'honor s'han de fer constar a l'apartat d'observacions.\nEn les actes de qualificacions finals s'indiquen amb la lletra A les qualificacions obtingudes en cursos anteriors.\nEn les actes extraordinàries només hi han de constar els alumnes que s'havien de presentar a les proves extraordinàries. S'indiquen amb la lletra E les qualificacions atorgades en aquesta convocatòria extraordinària i amb un asterisc (*) les qualificacions atorgades per l'equip d'avaluació.\nEl número d'identificació de l'alumne s'ha de fer constar a partir del moment en què el Departament d'Educació implanti aquest sistema d'identificació.\nEn les dades dels pares o representants legals s'ha de fer constar el tipus de document d'identitat (DNI, NIE, passaport) que s'ha presentat, i el número.\nEn cas que l'alumne hagi tingut llibre de qualificacions, en l'apartat corresponent cal fer-ne constar la sèrie i el número.\nPàgines de qualificacions\nSe n'ha d'emplenar una per cada any acadèmic que l'alumne hagi estat escolaritzat en el batxillerat. S'hi faran constar només les qualificacions obtingudes en aquell any acadèmic.\nEl contingut d'aquestes pàgines ha de reflectir el de les corresponents actes d'avaluació final.\nEn la casella .Convoc.. s'ha de consignar:\nORD: si la matèria es va aprovar en l'avaluació ordinària.\nEXT: si la matèria va quedar suspesa en l'avaluació ordinària, tant si després es va aprovar en proves extraordinàries com si es va mantenir suspesa.\nLes anotacions de finalització del batxillerat o de trasllat a un altre centre són mútuament excloents, només i ha de formalitzar la que escaigui.\nL'historial acadèmic és un document oficial que reflecteix els resultats de l'avaluació i les decisions relatives al progrés acadèmic de l'alumnat al llarg de l'etapa i té valor acreditatiu dels estudis realitzats; així mateix, s'ha d'expedir i trametre en cas de trasllat a un altre centre educatiu. Sempre és un document únic, és a dir, que, si un alumne ha estat escolaritzat en diversos centres, el centre que expedeixi l'historial hi ha d'incorporar els resultats acadèmics obtinguts en centres anteriors.\nEn cas que l'alumne hagi tingut llibre de qualificacions de batxillerat, en l'apartat corresponent, cal fer-hi constar la sèrie i el número.\nEn l'apartat .Matriculacions en el batxillerat. s'han de consignar en ordre cronològic tots els centres on l'alumne hagi cursat alguna part dels seus estudis de batxillerat, inclosos el centre d'inici i el centre de finalització. Cada matriculació, encara que sigui parcial, s'ha de consignar en una línia diferent.\nS'ha d'incloure un únic quadre resum de les qualificacions obtingudes, on s'ha de fer constar la qualificació que va obtenir l'alumne en cada matèria l'últim any acadèmic en què la va cursar, tant en la convocatòria ordinària com en l'extraordinària, si escau, i l'any acadèmic en què es va obtenir la qualificació.\nEl contingut d'aquest quadre resum ha de reflectir el de les corresponents actes de qualificacions.\nEn les dades de l'alumnat, pares o representants legals s'ha de fer constar quin tipus de document d'identitat (DNI, NIE, passaport) s'ha presentat, i el número.\nEn l'informe personal per trasllat s'han de recollir les matèries que cursa l'alumne en el curs en què es produeix el trasllat.\nCal adjuntar a l'expedient acadèmic de l'alumne una còpia de l'informe personal per trasllat.\nEl batxillerat en règim presencial nocturn s'organitza en tres blocs anuals. La distribució de les matèries, expressada en hores setmanals, és la següent:\nLlengua estrangera I\nLlengua castellana II\nC. món contemporani\nLlengua estrangera II\nEl treball de recerca es pot dur a terme al bloc I o al bloc II.\nTotal d'hores (56)


Màster en Direcció i Gestió de Projectes a Barcelona per INSA Business, Marketing & Communication School - educaweb.cat\nMàster en Direcció i Gestió de Projectes és un programa que incorpora els coneixements i tècniques de gestió necessàries per a la direcció de projectes. És una forma de diferenciar-se al mercat, adquirint coneixements pràctics i fonamentals per a un dels perfils professionals més demandats actualment al mercat.\nEs potencien també les Skills de cada alumne. S'ensenya a desenvolupar aspectes de lideratge tan importants com la senzillesa per guanyar-te el respecte del teu equip. Ser ostentós en actitud potser t'ajudi a que fingeixin tenir-te respecte, ja que la por es fa respectar per si sol, però això no deixa de ser fútil. Quan les coses vagin tortes tots els que et tenien por ja no ho tindran i no tindràs gairebé cap fidel escuder. No obstant això, el respecte que necessita tot líder, aconseguit mitjançant la senzillesa, genera confiança i lleialtat que desemboca a una motivació conjunta capaç de superar totes les adversitats i aconseguir l'èxit.\n• El Pla de Treball de el Projecte. Introducció\n• Associacions relacionades amb la Gestió de Projectes\n• Sortides Laborals dels Gestors de Projecte\n• Les Cinc Etapes de la Gestió de Projectes\n• Les Nou Àrees de el Coneixement en la Gestió de Projectes: Integració de Projectes (Integration Management)\n• Definició de l'Abast de Projecte (Scope Management)\n• Cronograma de el Projecte (Time Management)\n• Cost i Finançament de Projectes (Cost Management)\n• Gestió de Persones (Human Resource Management)\n• Direcció de les Comunicacions de el Projecte\n• Gerència de Riscos (Risk Management)\n• Compres i Aprovisionament (Procurement Management)\n• Eines Informàtiques. Microsoft Project\n• Responsabilitat Social (RSC) en els Projectes\n• Pla de Projecte Final\n• Nous llicenciats que vulguin ampliar els seus coneixements en l'àrea de Project Management.\n• Professionals, emprenedors i empresaris que vulguin actualitzar-se o afegir un diferencial a la seva experiència.\nEl sistema d'avaluació de l'programa està compost per l'assistència a les sessions, una avaluació parcial a meitat de curs i l'elaboració i presentació de el projecte final.\n• Preparar i formar professionals capacitats amb el més actual en gestió de projectes.\n• Capacitar professionalment en totes les àrees de gestió mitjançant una visió transversal de l'empresa.\n• Conèixer els principals conceptes i eines per a la direcció, planificació, gestió i programació de qualsevol tipus de projecte.\nDesprés d'haver superat amb èxit les proves d'avaluació de el programa i sempre que es compti amb l'assistència mínima requerida, l'alumne obtindrà el títol del Màster en Gestió de Projectes d'INSA Business, Marketing & Communication School.\nProject Manager. Consultors.\nMàster en Direcció i Gestió de Projectes encara no ha rebut opinions


Catifes per rescatar de l’oblit la rajola modernista\nHidraulik és una ‘start-up’ que reprodueix sobre material sintètic els terres antics i els converteix en estores que poden comprar-se per internet\nLa rajola modernista clàssica viu el seu propi revival reinventada com a element decoratiu en moltes llars i oficines. Hidraulik, però, vol aprofitar aquest ressorgiment per reinventar els antics dissenys i que tornin on havien estat sempre, al terra, però reconvertits en catifes. Aquesta start-up catalana es dedica a dissenyar i comercialitzar estores que reprodueixen les típiques sanefes de colors pròpies del modernisme però sobre un material sintètic derivat del PVC, un tipus de linòleum. El fundador, Eloi Rossinés, ja n’ha comercialitzat 150 en només tres mesos a través de la web i de les botigues que li han demanat de vendre el producte. La previsió per a aquest any és una facturació que rondi els 200.000 euros, però la xifra pot variar depenent de l’interès dels clients, perquè el producte està en fase de promoció tant a Catalunya com a la resta d’Espanya, gràcies sobretot, a l’altaveu de les xarxes socials, explica. I també a reconeixements com el premi a la innovació i el disseny (ENISA 2015) que va rebre l’any passat.\nLes catifes d’Hidraulik tenen avantatges respecte a una catifa tradicional de roba. Estan fetes amb un material que ha rebut tractament bactericida, no genera problemes als al·lèrgics i, a més, és ignífug, sosté Rossinés. I té una textura “més flonja i càlida” que qualsevol terra tradicional o parquet, afegeix.\nLa primera idea va ser reproduir catifes de llana però Rossinés explica que ho va descartar per un motiu de practicitat. La catifa de PVC, sosté, també és apta per a les famílies amb fills petits que han de sacrificar les altres perquè acaben brutes o tacades per sempre. “Aquest material es neteja només amb una baieta, i el ritme de degradació del color és molt lent”, defensa.\nEl material s’importa des de Bèlgica i l’imprimeix una companyia de Lleida que rep les comandes d’Hidraulik. El 60% de les vendes en els primers mesos han arribat a través de la web de l’empresa, on l’usuari pot triar entre un catàleg de 12 dissenys diferents o bé demanar-les personalitzades triant colors i mides o fins i tot proposant un disseny propi, explica l’empresari. Les catifes poden comprar-se en tres mides. La més petita, de 120x180 centímetres, val 230 euros i la catifa més cara costa 540 euros.\nRossinés ja distribueix el producte en prop d’una vintena de botigues, gairebé totes a Catalunya, però també en té al País Valencià i a les Balears. De fet, aquests són els dos primers llocs on ha situat un comercial però ampliarà els enviaments a altres punts d’Espanya al llarg de l’any. De moment, sortir a fora és un projecte a mitjà termini, quan el negoci estigui més consolidat. Entre les botigues que venen els seus productes hi ha els centres de mobles de disseny i decoració Pilma.\nRossinés, que és dissenyador gràfic de professió, ha llançat aquest Nadal una versió més reduïda de les catifes (de la mida d’una rajola) que són prou grans per ser una mena d’estovalles individuals. De moment, encara en fase de proves, i només es troben a les botigues Pilma.\nEn paral·lel, Hidraulik treballa per ampliar el catàleg amb reproduccions de la rajola modernista del passeig de Gràcia de Barcelona. També traurà aviat la catifa que reprodueix el panot de les voreres que reprodueix una flor. En aquest cas, explica, hi ha botigues i oficines que ja s’han interessat per aquest disseny. Hidraulik no té de moment botiga física, sinó un showroom a Barcelona per rebre sobretot visites de professionals, com decoradors i arquitectes que van descobrint el producte per als seus projectes.


Territori impulsa una comissió de seguiment de les obres del Corredor del Mediterrani a les Terres de l’Ebre – Agrupament Ferroviari de Barcelona\nTerritori impulsa una comissió de seguiment de les obres del Corredor del Mediterrani a les Terres de l’Ebre\n· Estarà integrada pel Departament de la Vicepresidència i de Polítiques Digitals i Territori juntament amb els representants de la Taula de Mobilitat de les Terres de l’Ebre i Adif\n· En la reunió d’avui de la Taula de Mobilitat també s’ha constatat el procés de recuperació de viatgers del transport públic després de la pandèmia\nEl Departament de la Vicepresidència i de Polítiques Digitals i Territori impulsarà una comissió de seguiment de les obres del tram Castelló-Tarragona del Corredor del Mediterrani que Adif ja ha licitat. El secretari de Territori i Mobilitat, Isidre Gavin, ho ha explicitat avui en el decurs de la reunió de la Taula de la Mobilitat de les Terres de l’Ebre.\nLa comissió, que també estarà integrada per representants dels ajuntaments i consells comarcals del territori, juntament amb la Generalitat i Adif, té com a objectiu “valorar les possibles afectacions que aquests treballs puguin tenir en la prestació del servei ferroviari de les Terres de l’Ebre”, ha explicat Gavin. Es preveu que la primera reunió de treball es celebri a principis de l’any que ve.\nD’altra banda, Gavin ha tornat a remarcar la necessitat de recuperar la parada de trens Euromed a l’estació Aldea-Amposta-Tortosa. “Des del Departament hem enviat una carta al Ministeri competent exigint un mínim de quatre trens Euromed diaris en direcció Barcelona i quatre en direcció València i recuperar el servei que s’oferia l’any 2019”, ha explicat el secretari de Territori i Mobilitat a la Taula. Gavin ha recordat que “hi ha una Proposició no de llei aprovada l’any passat que instava al Govern espanyol a garantir-ho i resulta incomprensible que a hores d’ara encara no s’hagi complert”. En la trobada, els integrants de la taula s’han refermat en la necessitat de millorar les connexions amb alta velocitat i, concretament, en reclamar les parades de l’Euromed.\nRecuperació en les xifres de viatgers\nEn el decurs de la Taula de Mobilitat de les Terres de l’Ebre també s’han donat a conèixer les darreres xifres de viatgers de transport públic a les Terres de l’Ebre. Unes xifres que s’han incrementat respecte al 2019 després del descens provocat per les restriccions de mobilitat ocasionades per la pandèmia.\nSegons les xifres presentades s’ha passat de 643.601 viatgers interns el 2020 a 748.741, aquest 2021.\n“Una xifra que segurament s’incrementarà un cop haguem pogut tancar l’any” ha dit el secretari de Territori i Mobilitat, Isidre Gavin.\nEn aquest sentit, Gavin ha explicat que en l’increment de demanda interna ha contribuït de forma important la línia exprés (e3) Tortosa Alcanar, a la qual aquest any s’ha incorporat un nou vehicle amb més capacitat i adaptat per a persones amb mobilitat reduïda. “La demanda d’aquest servei ha crescut de forma sostinguda en un 15% i el 2019 va superar els 420.000 viatgers. Ara després de la pandèmia, s’estan recuperant les xifres i amb les dades que tenim fins ara ja s’ha assolit gairebé els 317.000 passatgers”, ha destacat el secretari de Territori i Mobilitat.\nEls corredors a Tarragona i Barcelona també estan recuperant passatgers. Cal recordar que totes dues rutes abans de la pandèmia van registrat xifres rècord de viatgers amb 81.646 passatgers i 427.220 passatgers el 2019, respectivament. Aquest 2021 s’han registrat 49.510 viatgers al corredor de Tarragona –el 2020 en va haver 45.349–, i 211.726 al de Barcelona.\nMillores a la Ribera d’Ebre En el decurs de la reunió de la Taula de Mobilitat de les Terres de l’Ebre s’ha constatat el bon resultat de les millores implementades en el transport per carretera a la Ribera d’Ebre. A partir del mes de juny es va incrementar l’oferta a l’eix de la C-12 nord amb una millora de la coordinació horària amb altres serveis que comuniquen amb altres capitals de comarca. Gavin ha explicat que “tot i que encara és massa aviat per fer una avaluació acurada s’aprecia, malgrat l’impacte de la pandèmia de la Covid-19, un increment de la demanda a partir del mes de juliol respecte a les xifres prepandèmia”. Així, el mes de juliol el nombre de passatgers s’igualava al registrat el 2019 i entre l’agost i l’octubre les xifres ja superaven lleugerament les registrades abans de la pandèmia.\nGavin també ha destacat les millores introduïdes en el servei de transport per carretera entre Tortosa i Sant Jaume d’Enveja els caps de setmana, el reforç introduït ja el 2019 en el servei de bus dels municipis de l’oest del Montsià amb Amposta i Tortosa o l’increment d’expedicions cap a l’aeroport de Barcelona.\n“Tot plegat suposa una inversió de 5,5 milions a través de les aportacions que el Departament realitza als diferents operadors través del contracte programa”, ha afirmat el secretari. Entre el 2012 i el 2021 la inversió en aquest àmbit ha crescut un 228%.\nEl secretari de Territori i Mobilitat ha explicat que els treballs per l’elaboració del Pla Director de Mobilitat de les Terres de l’Ebre encaren la recta final. L’objectiu és presentar-lo a la Taula durant el primer trimestre del 2022 i, a partir d’aquí, iniciar el procediment d’avaluació ambiental estratègica. Un cop superat aquest tràmit, es procedirà a la seva aprovació inicial.\nCorredor del Mediterrani, Generalitat de Catalunya Territori i Sostenibilitat, Infraestructures, terres de l'Ebre


Trempera literària: de setembre 2015\nViatge literari per les comarques de Catalunya: avui el Barcelonès\nEl Barcelonès a través de La plaça del Diamant de Mercè Rodoreda.\nEl barri de Gràcia de Barcelona amb la plaça del Diamant, la plaça del Sol, el carrer Gran, el carrer Montseny i molts altres són els escenaris -no pas els únics- on es mou la Natàlia-Colometa. El monòleg ple de poeticitat de la protagonista ens transporta cap a la seva experiència teixida de conflictes íntimament relacionats amb els fets històrics: la proclamació de la ll República, la Guerra Civil i la postguerra.El seu talent natural, la seva bonhomia i la seva actitud vitalista l’alliberen de les dificultats que li han tocat viure. Una veu empàtica i, alhora, senzilla on s’hi pot sentir identificada tota una societat.\nMercè Rodoreda, La plaça del Diamant. Barcelona: Club Editor, 1962. 253p. (El Club dels novel·listes, volum XXll)\nInformació molt completa a LletraA: la literatura catalana a Internet, (UOC). A continuació els capítols XXII a XXX reflectits a la sèrie de F. Betriu (1983)\nQuina altra obra proposaríeu per fer una passejada pel Barcelonès?\nEtiquetes de comentaris: El Barcelonès\nViatge literari per les comarques de Catalunya: avui el Montsià\nEl Montsià a través de Terres de l'Ebre de Sebastià Juan Arbó\nL’acció se situa a la ribera del delta de l’Ebre i a Amposta pels volts dels anys trenta del segle XX. El tema és la marginació que pateixen els pagesos que conreen els arrossars i les hortes. A través de la figura del vell Joan, el seu fill Joanet i les seves relacions descobrim unes vides encadenades a la terra marcades per l’aïllament i la incomunicació, l’esclavitud a l’amo, la supervivència, la soledat, la violència i l’autodestrucció. Dos camins generacionals antagònics: el carreró sense sortida del pare, l’escletxa de llum del fill.\nSebastià Juan Arbó, Terres de l’Ebre. Barcelona: Llibreria Catalònia, . 259 p.\nQuina altra obra proposaríeu per fer un viatge literari diferent pel Montsià? Tinc la bicicleta a punt per recórrer aquesta part del delta de l’Ebre i els voltants amb vosaltres.\nEtiquetes de comentaris: El Montsià\nViatge literari per les comarques de Catalunya: avui la Garrotxa\nLa Garrotxa a través de La Punyalada de Marià Vayreda.\nL’acció de la novel·la se situa a l’Alta Garrotxa on hi viuen els trabucaires: un grup d’homes armats, guerrillers de la primera carlinada (1833-1840) que no s’integren a la societat rural. Viuen del bandidatge i realitzen actes d’una criminalitat extrema. L’Ibo, el capitost, renyirà amb l’Albert Bardals, el seu amic, a causa de la Coralí. Un triangle amorós ben servit. El punyalet de l’heroïna amb la ferida profunda i la sang vessada redimirà un dels protagonistes amb el triomf de la raó sobre els instints primaris dels bandolers d’una terra feréstega.\nMarian Vayreda, La punyalada. Novela montanyenca. Barcelona: Ilustració Catalana, 1904. 392 p. Disponible a text complet aquí , on a la pàgina 4 apareix un dibuix de l'autor fet per Ramon Casas. Escena de la pel·lícula de Jordi Grau de 1990, que correspon al final del capítol XI de la novel·la, visionable aquí:\nQuina altra obra proposaríeu per fer un nou viatge literari per la Garrotxa? Jo tinc la motxilla a punt per venir-hi amb vosaltres.\nEtiquetes de comentaris: La Garrotxa\nProjecte de viatge literari per les comarques de Catalunya\nA partir del divendres dia onze de setembre s’iniciarà, setmanalment en aquest blog, un recorregut literari per les comarques catalanes. Consistirà a proposar i a comentar, en cada ocasió, una obra on els nostres literats hauran situat les vivències dels seus personatges. Tot planificat per tal d'acabar configurant un MAPA LITERARI complet de les comarques de Catalunya. El nostre propòsit és poder oferir un tria atractiva, suggerent i didàctica que posi de relleu la riquesa expressiva que els nostres autors desgranen en les seves pàgines i sobre les seves terres.\nComençarem doncs, divendres pròxim, el nostre itinerari per l’Alta Garrotxa a través de La punyalada, novel·la pòstuma de Marià Vayreda (Olot, 1853-1903) editada per primera vegada l’any 1904.\nDolors Ayats i Pinadella. (Imatge d'una Englantina d'Or, guardó dels Jocs Florals)\nEtiquetes de comentaris: Planificació del viatge: començarà divendres.\nDavid Grossman, Gran Cabaret*\nA Cesarea, una petita ciutat de la costa israeliana, hi ha un cabaret decadent anomenat Natanya. Alguns dels seus habitants hi assisteixen cada nit per veure actuar Dóvale, un còmic de cinquanta-set anys, que duu unes ulleres tortes i grans damunt el nas i uns tirants i un mocador vermells de pallasso de circ. Comença la funció. L’humorista dalt de l’escenari explica un allau d’acudits provocadors sense pausa (paròdies existencials, caricatures polítiques...) que causen rialles i més rialles entre els espectadors així com una torrentada d’ aplaudiments. Avui serà la seva darrera interpretació atès que té un càncer de pròstata. Convida Avishai Lézer, el narrador de la novel·la, un jutge prejubilat i amargat, amb qui havia compartit un any de classes particulars de matemàtiques durant la infantesa, i havien coincidit més endavant, a l’adolescència, a un campament juvenil militar. No s’havien vist durant tot aquest temps i li encarrega que l’observi i anoti tot el que vegi a l'última representació..La primera part de l’espectacle-novel·la respon a les expectatives dels assistents habituals però a mesura que va avançant, els espectadors-lectors ens submergim amb molta intensitat envers la vida personal del còmic amb una ferida molt profunda a l’ànima esdevinguda als catorze anys, que mai se li ha cicatritzat.El públic exigent de Cesarea, que vol riure i amortitzar els diners de l’entrada, respondrà amb esbroncades grolleres abans d’abandonar el local on només hi romandran l’amic i la dona petita.\nAquesta novel·la dura, plena de símbols i molt recomanable presenta una doble lectura: el drama del personatge en la seva última actuació i una altra vinculada a la història d’ Israel plena de referències històriques del passat i el present. Recordem que David Grossman ( Jerusalem, 1954) té una extensa obra, entre assajos, llibres per a nens, novel·les per a adults, per les quals ha rebut nombrosos guardons. A més, forma part d’un comité que treballa pel diàleg entre israelians i palestins, i, ni tan sols la mort del seu fill Uri, caigut en combat l’agost del 2006 a la guerra del Líban, l’ha fet renunciar al seu compromís a favor de la pau.\n*David Grossman, Gran Cabaret. traduït per Roser Lluch i Oms. Barcelona: Edicions 62, 2015.190 p. (El balancí, volum 734)\nViatge literari per les comarques de Catalunya: av...\nProjecte de viatge literari per les comarques de C...


7 COSES QUE NECESSITEU PER COMENÇAR A DIR NO A AVUI - DIRIGIR\nPrincipal Dirigir 7 coses que necessiteu per començar a dir no a avui\nTot i estar composta per només dues lletres petites, la paraula 'no' és extremadament poderosa i extremadament difícil de dominar. És clar, ho podeu pronunciar bé, però en realitat treure’l de la boca en els moments adequats és sovint una de les habilitats més difícils d’aprendre pels emprenedors principiants. Tot i això, és una habilitat essencial per a l’èxit.\nquants anys té Jeremy McKnonnon\nAprendre a dir que no estratègicament augmenta la vostra productivitat, aclareix les vostres prioritats i us garanteix el temps que necessiteu per dedicar a les persones i als projectes més importants per a vosaltres. Un bon lloc per començar és una simple 'llista de tasques pendents' que redueix les pràctiques poc òptimes i que el temps comú no us pot sortir del dia. Però, segons el gestor i empresari de fons de cobertura James Altucher, cal aprofundir en això, aprenent a dir que no a categories senceres d’experiències i persones destructives.\nAquest és el principi subjacent del seu nou llibre, El poder del no: perquè una petita paraula pot aportar salut, abundància i felicitat , que va escriure amb la seva dona, Claudia Azula Altucher. Llavors, quin tipus d’aspectes nocius de la vida necessiteu aprendre a rebutjar? Altucher ha ofert recentment una vista prèvia de les seves idees en forma de Slideshare presentació. Aquí hi ha algunes de les coses que creu que hauríeu de començar a rebutjar ara mateix.\n1. Pressió social\n'Quan érem nens', escriu Altucher, 'ens van ensenyar a ser educats, a ser simpàtics i a dir que sí en tots els moments equivocats. Això ens porta a ser pressionats per col·legues, institucions, caps, amics i familiars per atendre les seves necessitats '. Voleu ser amable (vegeu el punt 7 més avall), però no voleu ser un felpís. Per aconseguir aquest equilibri, Altucher us recomana que seguiu un senzill procediment A-B-C: a reconegueu en què us pressionen, configureu el vostre b oundary, i després c perdre (és a dir, enganxar-s’hi).\n2. Xerrades negatives\nMoltes persones són menys amables amb elles mateixes que amb les altres. Deixeu de lliurar-vos a aquest xat negatiu i apagueu la desagradable veu del vostre cap preguntant: 'Em sembla lletja?' o 'Per què el treball és tan miserable?' o fins i tot 'Caram, aquest noi sembla un idiota total'.\nD'acord, probablement mai conquistareu totalment la gelosia, però podeu dir que no a la gelosia que us fa desgraciats. En lloc de deixar que els sentiments d’enveja afectin la vostra vida, preneu-vos un moment per examinar què diuen aquests sentiments sobre els vostres objectius i preocupacions. 'La gelosia és una guia del que passa dins teu', escriu Altucher. 'Mai no es tracta de l'altra persona'. Utilitzeu la vostra gelosia per aclarir el que voleu i el que us fa por i digueu que no en tingueu vergonya o el que penseu que us falta.\n4. Atacs de pensament\nAltucher confessa ser una d'aquestes persones que sovint es desperta amb preocupació a les tres de la matinada. Només cal dir que no a aquests 'atacs de pensament' sobtats ', aconsella. Aquest tipus de pànic no aconsegueix exactament res. 'Mirant enrere, res del que vaig predir a les 3 de la matinada no va passar mai', diu.\nquants anys té Richard Lewis\n5. Mala sort\nLa mala sort no és una cosa que et maleeixi. És una cosa que feu: una manera d’enfocar la vida i tancar (o perdre completament) les oportunitats. Per tant, simplement es pot negar a embolicar-se amb la mala sort (i fins i tot entrenar-se per tenir més sort).\n6. Desguàs de persones\nÉs senzill, insisteix Altucher: la gent us dóna suport o us arrossega cap avall. Per a cada persona de la vostra vida, identifiqueu a quin campament pertany i, per a aquells que col·loqueu al costat equivocat d’aquesta divisió fonamental, és hora de començar a dir que no a les invitacions d’aquests.\nCreieu que ser jo primer és essencial per a l’èxit? No del tot. Els autèntics assolits són gairebé sempre motivats pel desig de ser de servei. Així que deixeu de pensar la implacabilitat que sustenta l’èxit i comenceu a dir que no a l’egoisme. Proveu aquest truc, suggereix Altucher: tot i que pugui semblar morbós, feu de la vostra intenció en les interaccions quotidianes 'tractar a la gent com si fos el seu últim dia' i veure què passa.\nVoleu afegir alguna cosa a aquesta llista?\n10 signes que t'has casat amb el teu millor amic\nquè significa tenir un cap gran\ncom passar un llarg dia de feina\nestà embarassada de Rachael Ray 2013\npeus verds anne-marie