el nen de les oques: de febrer 2008\nArriben els Tres Tombs de Reus\nUn any més arriba a la nostra ciutat la tradicional cavalcada dels Tres Tombs, serà el proper diumenge dia 2 de març.\nEls Tres Tombs de Reus arriben enguany a la seva 22a. edició. I amb motiu d’aquesta celebració, el protagonista del conte El Tro ha visitat quatre escoles de la ciutat, per tal que els nens i nenes el puguin conèixer i gaudir del seu carruatge.\nEl Tro també participarà en la cavalcada de diumenge.\nA continuació us detallo el programa d’actes per tal del que podeu seguir, si es aquesta la vostra intenció.\nA les 9 del matí. Esmorzar i concentració d’animals i carruatges als terrenys que hi ha entre el camí d’en Roquís i les piscines municipals (o sigui on la nostra estimada rexidora vol fer les Barraques de Festa Major)\nA les 11:30 Sortirà la Cavalcada amb el següent recorregut: Avinguda Països Catalans, Carrer Doctor Vilaseca, Plaça Del nen de les Oques, Carrer Sant Joan, Plaça Prim, Tombs de Ravals (on es faran els Tres Tombs), Carrer Salvador Espriu, Carrer de l’Amargura, Avinguda Prat de la Riba, Camí de l’Aleixar, Avinguda Països Catalans i finalment arribaran de nou al Parc dels Capellans.\nA les 12:00 a la Plaça de la Puríssima Sang, hi haurà una actuació dels Xiquets de Reus. A la mateixa hora a la Plaça Prim actuaran unes Colles Geganteres (no sabem quines) i a la Plaça de Catalunya hi haurà una actuació infantil. I per finalitzar a la apedaçada Raval del Pallol hi haurà una exhibició d’Agility organitzada pel centre d’ensinistrament Tossuts.\nA les 13:00 a la Plaça de la Puríssima Sang hi haurà la benedicció dels animals.\nSi voleu més informació podeu vistar la plana web dels Amics del Cavall del Baix Camp.\nDir-vos finalment que la fotografia que acompanya aquest post està extreta del Bloc de Cultura Popular de Lo Consueta de Reus, Moltes Gràcies\ncomentat per el nen de les oques a les 9:42 3 comentaris:\nDesprès d’unes setmanes d’inactivitat provocada per la falta de temps, el carnaval i d’altres esdeveniment tant esperats com inesperats, ja tornem a estar voltant pels mons virtuals.\nDins l’apartat musical d’aquest bloc, avui us ensenyo un altre disc indispensable en la prestatgeria de casa.\nEn 1994 arribava el tercer disc dels Blur, Parklife, una barreja d’influències d’alguns dels millors grups anglesos com per exemple la ironia dels Kinks, l’energia dels Jam o la diversió i optimisme dels Madness etc...\nL’idea de Parklife, era de fer un disc que representés a una radio i nosaltres buscant emissores d’allò més variades, i sens dubte va demostrar els múltiples registres que es poden encabir en el seu concepte del pop: des la gran peça euro-pop la mítica (Girls & Boys), al punk-rock de “Benk Holiday”; des del classicisme de peces antològiques com “To the End” o “This Is a Low” al tecno-pop de “London Loves”.\nParklife va ser un dels grans treballs de l’anomenat bri-pop (pop britànic), dels anys 90, un disc de plenitud vital i optimista en que el sarcasme juvenil i ironia serveixen per caricaturitzar a la societat anglesa dels anys 90.\ncomentat per el nen de les oques a les 10:11 4 comentaris:\nArriba la 4arta. Temporada de Lost!!!\nEl passat dijous dia 31 de gener, a banda de que començava el carnaval, també s’esdevenia un fet el qual ens tenia a tots els seguidors de LOST atents a les pantalles de l’ordinador, en concret el passat 31 era el dia que s’estrenava la 4arta temporada d’aquesta gran sèrie. Bé doncs ahir ja es trobava a la xarxa el primer episodi d’aquesta nova temporada en versió original subtitulada, ara només cal que disposar d’una mica de temps lliure per gaudir del capítol tal i com s’ho mereix.\nLa nova temporada compta amb algunes incorporacions, com les de Ken Leung (Los Soprano) i Jeremy Davies (Rescate al alba).\nDe moment i a causa de la vaga de guionistes que es fa als Estats Units, només s’han pogut fer vuit episodis en lloc dels setze que originalment s’havien d’enregistrar. Esperem doncs que els vuit restants no triguin massa en arribar, ja que si ara estàvem acostumats a veure les temporades de vint-i-dos o vint-i-tres capítols, ara amb la nova temporada que només té vuit, quasi no en tenim ni per començar.........\nPer anar fent boca us deixo amb el tràiler promocional de la quarta temporada amb subtítols inclosos.\ncomentat per el nen de les oques a les 15:18 4 comentaris:\nPerò quina “cutrada” es aquesta?\nAixò mateix m’ho van preguntar ahir al vespre a la Plaça del Mercadal, abans d’acabar el que havia de ser l’espectacle d’arribada del Rei Carnestoltes.\nAquesta es la manera de celebrar els trenta anys de la recuperació del Carnaval? Més aviat ahir es veia que com al Carnaval li queden dos telediaris, a excepció de la Rua, que serà l’únic acte que es salvarà de la defunció de la festa.\nLa FRAC ha estat capaç d’ensorrar una festa que anys enrere era una de les més importats del país, i ara no deixa de ser una festa, que com la marca el calendari, es obligada i ja està.\nSort que enguany toquen eleccions a la FRAC i esperem que algú amb cara i ulls presenti alguna candidatura amb una mica de sentit comú i que compleixi els estatus de la federació que segons sembla ara com ara no es compleixen massa que en diguem.\nFem un punt i a part i parlem de com es fa el veritable Carnaval de Reus, i es que per aquest mateix vespre el col•lectiu dels portadors del Bou de Reus ha organitzat per a aquest divendres una cercavila popular emulant la festa de Sant Fermí de Pamplona. La cercavila s’iniciarà davant la taverna El Carrasclet a les vuit del vespre, i a dos quarts de nou arribarà a la plaça del Mercadal. Des d’allà es tirarà el tradicional 'txupinazo' i la gent començarà a córrer davant el bou, simulant els 'encierros' navarresos. Felicitem doncs a la gent del Bou per fer viure veritablement l’autèntic Carnaval de Reus!!!!\ncomentat per el nen de les oques a les 16:50 3 comentaris:


\t<Espècies gemmològiques > Òxids> zincita\nzincita, n f\nÒxid de zinc, mineral que cristal·litza en el sistema hexagonal.\nNota: És de color vermell. Es tracta d'una gemma rara i és de col·lecció. El nom deriva de zinc, metall que forma part de la composició química d'aquest mineral.\n\t<Espècies gemmològiques > Silicats> zircó\nzircó, n m\nSilicat de zirconi, mineral que cristal·litza en el sistema tetragonal i que estructuralment és un nesosilicat.\nNota: Pot ser de diversos colors i s'utilitza força com a gemma. Cal destacar-ne l'espectre d'absorció característic i la birefringència. El nom és d'etimologia incerta, però sembla que prové de la paraula persa zargoon, 'daurat'.\n2755393 zircó baix\n\t<Espècies gemmològiques > Silicats> zircó baix\nzircó baix, n m\nes zircón bajo\nfr zircon bas\nit zircone basso\nen low zircon\nZircó, generalment verd i translúcid, en el qual l'estructura original ha estat destruïda i hi ha variacions en les propietats físiques.\nNota: És monorefringent i l'espectre d'absorció queda molt reduït.\n\t<Productes artificials > Materials sintètics> zircònia\nzircònia, n f\n<Productes artificials > Materials sintètics>\nDiòxid de zirconi cúbic obtingut al laboratori amb el mètode de fusió en calavera.\nNota: És el substitut del diamant per excel·lència, i va aparèixer al mercat el 1976. La zircònia s'ha conegut també amb les denominacions comercials Djevalita i Fianita.\n\t<Espècies gemmològiques > Silicats> zoisita\nzoisita, n f\nSilicat d'alumini i calci hidratat, mineral que cristal·litza en el sistema ròmbic i que estructuralment és un sorosilicat.\nNota: Pot ser de color blau, verd, gris o rosa, i presenta un pleocroisme destacat. El nom és dedicat a S. Zois (1747-1819), austríac interessat pels minerals que va finançar diverses expedicions.\n\t<Morfologia de les inclusions> zonació\nzonació, n f\nNota: Es pot observar sovint en el safir, l'ametista i la turmalina.


La companyia catalana Trukitrek es va formar l'any 1998. Els seus integrants provenien de diferents móns artístics i es van unir amb la idea de formar una companyia itinerant de teatre de titelles.\nLa companyia s'ha especialitzat en produir espectacles que combinen el teatre gestual amb el món dels titelles. El teatre gestual aporta un tipus d'humor universal que es basa en la interpretació dels actors. Els titelles aporten riquesa i dinamisme a la història de cada espectacle.\nPel que fa als titelles la companyia té un estil lliure i ha treballat amb tècniques diverses: des de titelles clàssics de fils fins a titelles de manipulació directa. En podem destacar l'estil "humanette", on els personatges són meitat humans, meitat ninots.\nEls espectacles de la companyia proposen una posada en escena còmica i sense paraules, on titelles, poesia visual i música son elements constants al servei dels actors.\nLa mímica com a llenguatge universal i l'originalitat de la proposta escènica, han portat la companyia a nombroses gires internacionals. Trukitrek ha actuat a 32 països d'Europa, Àsia i Llatinoamèrica.\nTrukitrek a més de produir les seves pròpies obres, també participa en la coproducció d'espectacles amb altres companyies.\n: : . INTEGRANTS


El Gremi de Llibreters afronta amb "optimisme" la diada, que caurà en dia laborable després de dos anys\nper ACN Barcelona. 10 d’abril de 2018 20:12\nLes Rambles de Barcelona són protagonistes cada Diada de Sant Jordi\nEl Gremi de Llibreters de Catalunya afronta amb optimisme el Sant Jordi d'aquest any perquè caurà en dia laborable després de dos anys de fer-ho en cap de setmana. Segons han explicat, el gremi espera que les vendes s'accentuïn el divendres, dissabte i diumenge anteriors a la Diada i estima repetir els resultats de l'any passat, una facturació de 21,80 MEUR i un creixement del 4% respecte el 2016. "No tindrà res a veure la política amb el dia de Sant Jordi perquè és una festa de tots", ha afirmat la presidenta del Gremi de Llibreters de Catalunya, Maria Carme Ferrer.\nFruit d'un acord amb l'Ajuntament de Barcelona, a la ciutat s'incorporaran nous espais per facilitar el passeig entre parades i es descongestionaran zones saturades. En concret, s'incorporarà com a "connector" el carrer Consell de Cent en el tram comprès entre Passeig de Gràcia, Rambla de Catalunya i Balmes. "Podem tenir un Sant Jordi espectacular si el temps acompanya", ha celebrat Ferrer.\nSegons ha previst, moltes persones compraran el llibre per regalar els dies previs a la jornada i en compraran algun altre el 23 d'abril acompanyats per amics i familiars. "El que menys ens importa són els llibres més venuts que representen un 5% del total. Ens interessen els títols més enllà de la desena posició que són els que recomanem els llibreters o els que els clients escullen", ha manifestat.\nFerrer: "El que menys ens importa són els llibres més venuts que representen un 5% del total"\nTant la presidenta del Gremi com el responsable de la Cambra del Llibre de Catalunya, Patrici Tixis, han recordat que els dos darrers anys han estat "els millors" tot i que les circumstàncies "han anat sent diferents". "Creiem que aquest any, amb les xifres en què ens movem, hauríem d'intentar repetir les de l'any passat. Ens agradaria superar-les", ha confessat Tixis.\nEn aquest sentit, des del Gremi han apuntat que les principals llibreries de Barcelona obriran divendres, dissabte, diumenge i dilluns i que algunes "de comarques" també. De nou, es mantindrà un descompte del 10% en llibres el dia de Sant Jordi i del 5% els dies previs.\nProcés català, novel·la negra i feminisme, tendències\nEl president de la Cambra del Llibre de Catalunya, Patrici Tixis, ha explicat que en l'última temporada des del sector han percebut un augment de les vendes en temàtiques al voltant del procés sobiranista, el thriller, la novel·la negra i el feminisme. "Des de l'octubre s'han venut molts volums sobre Catalunya. Primer sobre Puigdemont i després sobre l'1-O. Tot i això, no crec que aquest tipus de llibres siguin els més venuts de Sant Jordi", ha opinat la presidenta del Gremi de Llibreters, Maria Carme Ferrer. "La novel·la negra ha registrat un augment de lectors i s'està consolidant al costat dels grans fenomens", ha manifestat Tixis.\nDes de la Cambra del Llibre han lamentat que en l'últim trimestre han notat un "fre" en la venda de llibres que s'ha afegit amb el canvi d'hàbits de consum. "Estem en una situació en què no podem llençar coets i esperem que amb el Sant Jordi les vendes es recuperin", ha apuntat Tixis.\nEls llibreters facturen 21,8 milions per Sant Jordi\nEls majoristes esperen mantenir els 6 milions de roses per Sant Jordi


TAC12 TV - Eleccions 10N. Partit dels Socialistes de Catalunya\nEleccions 10N. Partit dels Socialistes de Catalunya\nDijous, 07 Novembre 2019 06:00\nTAC12 entra en la recta final de les entrevistes electorals als candidats per la demarcació de Tarragona de cara a les eleccions d’aquest diumenge 10 de Novembre. Avui conversem amb el cap de llista del Partit Socialista, Joan Ruiz.\nMés en aquesta secció: « Junts per Catalunya assegura que els seus vots fan por a Madrid Eleccions 10N. Esquerra Republicana de Catalunya »


Usuaris: 27 [ordenats alfabèticament]albaAnnacaoElisabetEstherF.GloriajoelJuditBFLaiaLaiaLauraLidiaLorallorMarcmartaMartíOscarPatriRosaSergiSilviaSílviaSilviasoniaToniTrish\nHe vingut a Galway fa nomes un parell de dies I estic buscant allotjament. Per si em podeu donat un cop de ma.\nCom va conèixer la web?: -Fa temps que visc a Irlanda. Ja he estat en contacte amb vosaltres abans-\nArribem a Galway el 2 de setembre!!\nCom va conèixer la web?: -Buscant "catalans a Galway"-\nEstic fent un doctorat en farmacologia a la Universitat de Galway.\nHola a tots! A finals d'agost aniré a fer d'auper a un poble que està a 14 milles de Galway, és diu Corofin. Tinc 27 anys i sóc nova en aquest tipus d'experiències. Vinc per aprendre Anglès perquè realment no en tinc ni idea. Sincerament estic una mica espantada, encara que alhora en tinc moltes ganes, és una sensació estranya. En principi vinc per estar 9 mesos aquí, però mai se sap...! M'agradaria conèixer a gent nova per tal de sentir-me acompanyada en aquesta nova experiència.\nCom va conèixer la web?: -Una amiga va estar vivint a Dublín 5 anys i l'altre dia em va parlar d'aquesta pàgina web.-\nEstic fent de Au Pair a Galway des de principis del 2012.\nCom va conèixer la web?: -Ja estava inscrita a Catalans a Dublin.-


Un altre Sant Cugat: 01/06/10 - 01/07/10\nLa Floresta i les seves deficiències\nSóc una veïna de la Floresta, terme municipal de Sant Cugat del Vallès. Més concretament de l'avinguda Pere Planas, carrer de primer ordre amb dues línies d'autobusos urbans i sense asfaltar. A l'hivern el fangueig és continu i a l'estiu la pols produïda pels vehicles no deixa viure. Però aquesta lamentable situació no és una excepció. Més de la meitat dels carrers de la Floresta són encara per urbanitzar, la neteja és deficient, les zones boscoses estan brutes, la manca de senyalització fa que la gent de fora es perdi, els voltants de l'estació són zones dominades per ocupes, drogoaddictes i joventut que deambula pels carrers i places produint malestar als veïns...\nPerò la Floresta no és l'únic perjudicat; Mira-sol i les Planes també pateixen la marginació de l'Ajuntament d'alt standing de Sant Cugat del Vallès i del seu alcalde, Sr. Lluís Recoder, totalment insensible a la problemàtica dels districtes que componen l'esmentat terme municipal. Per comprovar-ho només cal fer-hi un volt i veure-ho.\nEdith Gutiérrez Calla - La Floresta-Sant Cugat del Vallès\nPublicat per Un altre Sant Cugat a 10:49 0 comentaris\nMANIFEST: Coordinadora de Barraques 2010\n- Que des de l’Assemblea s’ha treballat degudament i s’ha acceptat les condicions i la ubicació que va decidir l’Ajuntament sense generar conflictes, sempre en un marc de diàleg i treball;\n- Que la única condició que es va posar des de l’Assemblea va ser que l’espai havia d’estar adequat degudament;\n- Que l’Ajuntament es va comprometre fermament a adequar l’espai, amb paraules dels mateixos regidors Xavier Escura i Ester Salat;\n- Que després d’haver-se compromès des de fa mesos i reiterades vegades a adequar degudament l’espai, a una setmana vista les millores que s’han fet són pràcticament nul•les i l’espai es troba en un estat lamentable, absolutament gens condicionat per poder-hi fer Barraques.\n- Que la realització de Barraques 2010 ara mateix està en joc;\n- Que des de l’organització de Barraques s’ha treballat degudament i s’ha fet la feina que tocava fer i que és l’Ajuntament qui no ha complert amb la seva part, amb promeses que no ha complert;\n- Que com a mesura per mostrar la nostra preocupació i decepció al respecte, convoquem aquesta roda de premsa, perquè tothom tingui constància del que està passant i convidant a tot el poble a mostrar el seu desacord amb l’espai actual de Barraques;\n- Que dilluns l’Assemblea tornarà a reunir-se n caràcter urgent i extraordinari i que prendrà les mesures convenients si la situació segueix sent la mateixa.\n- Una resposta i actuació immediata per part de l’Ajuntament;\n- Un espai adequat per realitzar les Barraques 2010, ja sigui Can Solà o un espai alternatiu, sempre amb les condicions mínimes per poder realitzar-les.\nPublicat per Un altre Sant Cugat a 15:23 0 comentaris


Trencar les normes del joc | Des de la Mediterrània\nPàgina d'inici › Cultura i Societat › Trencar les normes del joc\nTrencar les normes del joc\nPosted on 15/09/2014 by elbixo\nAl principi tot això de romper las reglas del juego democrático (sic) no em feia res, ho considerava una mostra més de l’estratègia unionista de la por. Com allò de que els títols universitaris catalans no serviran en la Catalunya independent, com allò de que el sobiranisme espantaria les inversions estrangeres o com allò de que la Catalunya independent no podrà pagar les pensions. Però cony, el temps passa i resulta que de totes les ximpleries que hom pot sentir cridar des del bàndol unionista —quan falten arguments i falla la raó, la imaginació esdevé essencial— aquesta de les regles del juego sembla ser la que més perdura. I sincerament, quan veig que algú esgrimeix l’argument —per anomenar-ho d’alguna manera— que en democràcia votar és il·legal (o que “respectar” una norma aprovada per l’Espanya de fa trenta-sis anys “és més democràtic que votar“), em pixo —gairebé literalment— de riure. Si ens poséssim seriosos podríem rebatre tanta bajanada fàcilment girant-nos ja no cap a Escòcia —Madrid és a les antípodes de Londres pel que fa a fair play democràtic— si no cap a Lituània, que es va declarar independent de l’URSS al març del 1990, tot i que Gorbatxov assegurava que la independència era impossible (això em sona molt). El 1991 el poble lituà va ratificar massivament la declaració d’independència en referèndum (referèndum il·legal segons l’URSS, of course). Parin especial atenció a la crònica que en feia en Herman Tertsch, el qual avui ha esdevingut un biliós i violent unionista anti-consulta.\nEntenc que les lliçons que dóna la Història són segurament massa difícils de seguir per a algú que té com a únic argument el fet que en democràcia no es pot votar. Per tant, atès que per a aquest tipus de persones la democràcia no deixa de ser un juego del qual ningú en pot trencar “les normes”, els posaré un altre exemple que —amb una mica d’atenció, una micona de voluntat i una miqueta de sort— potser sí que entendran: futbol.\nEl futbol, esport del qual jo em declaro afeccionat absolut, pot tenir diferents reglaments segons les federacions de cada Estat o país on es practiqui. De fet, pot tenir diferents normes depenent del tipus de partit que es jugui. En un amistós de pretemporada, per exemple, podem veure que els equips tenen permès de fer quatre o cinc substitucions de jugadors. Això, tanmateix, seria impensable de veure a la Champions League, on el nombre màxim de canvis permesos és de tres. També hi ha lligues, o tornejos, on és permès d’utilitzar segons quins dispositius tecnològics per tal de facilitar la feina a l’àrbitre i als assistents. En d’altres lligues i tornejos, no es poden fer servir (almenys, de moment). També és destacable l’abismal diferència entre el reglament del futbol sala i el del futbol platja, començant, sense anar més lluny, per les característiques del terreny de joc on s’ha de practicar cadascun.\nEl bonic del cas és que tot i aquestes diferències de reglament esmentades —algunes certament notables— de tot això en podem dir igualment FUTBOL. Per què? Doncs perquè hi ha certes cosetes bàsiques i essencials que per nassos són comunes en tots els reglaments i modalitats. Parlo de coses com ara el fet de no poder jugar amb les mans (tret dels porters o porteres), o el fet que quan la pilota creua la línia de gol, és gol. Podríem dir que no, podríem dir que s’hi val fer gol llençant la pilota amb les mans, o podríem dir que si la pilota entra dins la porteria no és gol sinó córner. Ho podríem fer perfectament, però aleshores, senyores i senyors, això ja no seria futbol. N’hauríem de dir bàsquet, o handbol, o potser fins i tot hauríem d’empescar-nos un nou nom per al nostre esport, però és obvi que no en podríem dir futbol. Em penso que ningú amb dos dits de front discutiria aquest extrem.\nDoncs bé, amb la democràcia passa exactament el mateix. El dret a la lliure determinació és un principi fonamental dels Drets Humans, recollit també al Pacte Internacional dels Drets Civils i Polítics de les Nacions Unides. Un pacte, per cert, que l’Estat espanyol va ratificar el 1977. (Oh, quina casualitat, es va ratificar tot just quan l’Estat volia transicionar —o fer-ho veure— de dictadura a democràcia. Per què serà?). L’autodeterminació és GOL, benvolgudes i benvolguts. No ens poden dir que hem de treure des del córner perquè hem enviat la pilota al fons de la xarxa. Bé, sí que ens ho poden dir, és clar. Però aleshores, si votar no està permès —si un gol no és gol— vol dir que aquí no estem jugant a la democràcia. En podríem dir pseudodemocràcia, o potser semifeixisme, però democràcia no. Mai. De cap manera. I si a pesar de prohibir el vot s’entesten a continuar dient que aquí hi ha democràcia, seran precisament ells els qui n’estaran trencant les normes més essencials.\n‹ El Roto és un frau\nUn nou bòlid travessa el cel de Catalunya ›


La plataforma en suport a Hasel convoca una manifestació el 15 de maig a Lleida amb motiu dels tres mesos de presó La República\nLa plataforma en suport a Hasel convoca una manifestació el 15 de maig a Lleida amb motiu dels tres mesos de presó\nPla conjunt dels representants del grup de suport de Pablo Hasel en roda de premsa al Parlament. 21 d'abril del 2021. (Horitzontal)\nLa plataforma en suport al raper Pablo Hasel convoca una manifestació el 15 de maig al rectorat de Lleida amb motiu dels tres mesos d’empresonament del raper. La protesta es farà a les 17 hores precisament al lloc on Hasel va ser detingut per portar-lo a la presó. Així ho ha anunciat el portaveu de la plataforma Adam Camón des del Parlament després de reunir-se amb ERC, Junts, CUP i comuns. Camón ha fet una crida als ciutadans de tot Catalunya i de l’estat espanyol perquè vagin a Lleida a participar de la manifestació. Per la seva banda, els quatre grups parlamentaris han expressat el seu suport a la plataforma i s’han compromès a treballar conjuntament des del Parlament per denunciar la causa.


Prioritat, les persones? - Parets del Vallès\nEl ple extraordinari del 15 d’octubre, sol·licitat conjuntament per ARA PARETS ERC i PxR-Junts, ha tornat a posar davant del mirall a les forces que integren el Govern de la moció de censura.\nLluny del que proclamaven, la seva prioritat no és el veritable benestar dels paretans i paretanes.\nNou mesos després dediquen gran part dels seus esforços a una intensa campanya de neteja d’imatge amb propaganda pagada amb diners públics en els nostres mitjans: Parets al dia, web, publicitat en mitjans privats (l’han quadruplicat en 6 mesos) i a la nova televisió.\nPrioritzen en despeses com el projecte de la passarel·la per veure les pintures de la Tipel, on s’invertiran 30.000€, i en canvi rebutgen la majoria de propostes constructives que presenta l’oposició.\nEls vots en contra del PSC i Sumem Esquerres va servir per tombar tres propostes positives per Parets:\n-Pla d’Ocupació especial Covid-19 dotat en 80.000€ per contractar 6 joves aturats de Parets, durant 6 mesos, per fer tasques de caràcter social o de suport a serveis municipals.\n-Pla de reactivació cultural de suport a les entitats i associacions dotat en 100.000€.\n-Avantprojecte millora del polígon sector Mollet dotat en 15.000€.\nL’única proposta aprovada va ser la de sol·licitar a la Generalitat la inclusió de Parets dins de l’àrea de mercat d’habitatge tens de lloguer per contenir els preus al nostre municipi.\nPUJADA DE TAXES PEL 2022\nDes d’ARA PARETS ERC encara ens fem creus per l’increment d’un 35% de la taxa de recollida de residus pel 2022, quasi 20 euros en el rebut.\nI ens sorprèn aquesta pujada, perquè ha estat arbitrària i poc raonada, sense definir un nou model de residus pel futur, sense distingir els habitatges on viuen menys persones, els locals sense activitat o els solars.\nDonada l’actual situació econòmica post pandèmia i amb pujada generalitzada dels preus de la llum, gas, benzina i amb l’IPC pels núvols, ara no tocava la pujada tan gran i no ens serveix d’excusa que el servei és deficitari.\nPerquè ho és des de la seva arrencada, fa més de 20 anys.


Va ser a les 18 hores a la plaça de la República del municipi i l’acte també va incloure una ofrena floral. I és que va ser el 5 de febrer de 1939 quan les tropes franquistes, venint de Santa Pellaia, van acampar a la plaça, camí de l’ocupació de la Bisbal. Els masos i cases de Sant Sadurní de l’Heura eren plens de gent de la Bisbal que havia fugit dels terribles bombardejos del dia 3. I així començà una ferotge repressió.\nL’any 1939 el Consell de Guerra va afusellar al Josep Bosch Piferrer, pagès de Can Vidalet de 55 anys. Al mateix consell, també van condemnar a pena de mort a Agustí Leal Iglesias, però li va acabar essent commutada per cadena perpètua. Jaume Gener Deulofeu, també anomenat “Toro”, de Can Cabarroques, també va ser afusellat el 1942.\nD’altra banda, Ricard Alsina Lloveras fou condemnat a 20 anys de presó. José Solano Serradell i José Alsina Moner, a 12 anys i un dia de presó. Joan Bassa Comas també fou condemnat a presó l’any 1939. El mestre de l’escola, Sr. Tomàs, va ser depurat. Molts d’altres van exiliar-se a França. L’acte també va incloure un recordatori a les dones, que malgrat tot, van tirar endavant de la família.


Glaucoma - Clinica Oftalmologica Rubi\nEl glaucoma en 1 minut\nÉs una malaltia silenciosa\nEl glaucoma sol afectar els dos ulls encara que de forma asimètrica\nÉs recomanable fer exploracions anuals per prendre la pressió intraocular, explorar el nervi òptic i fer un camp visual\nEs pot tractar amb fàrmacs\nEl Làser SLT és una solució alternativa per no haver d’utilitzar fàrmacs\nEl glaucoma és una malaltia ocular que afecta el nervi òptic. Pot arribar a produir ceguesa i molts dels que pateixen aquesta malaltia no ho saben fins que perden la visió. Això passa perquè el glaucoma va danyant l’ull sense cap tipus de senyal prèvia. Es calcula que a Espanya hi ha un milió de persones afectades pel glaucoma de les quals la meitat ho desconeixen. Per aquest motiu és recomanable fer-se revisions oftalmològiques anuals i així detectar la patologia a temps.\nEl nervi òptic porta les imatges que percebem des de l’ull fins al cervell. Si la pressió a l’ull és massa alta, aquesta anirà fent malbé el nervi fins que, si es destrueix totalment, el pacient pot quedar-se cec. Desafortunadament, els símptomes apareixen només després que el glaucoma hagi causat un dany sever i irreversible. Dins de l’ull flueix permanentment un líquid anomenat humor aquós, que res té a veure amb les llàgrimes que banyen la part externa de l’ull. Aquest líquid es drena a través del trabècul que funciona com un desguàs. Si aquest es tapa, l’aigua s’acumularà i la pressió augmentarà, danyant al nervi òptic.\nHi ha quatre tipus de glaucoma:\nGlaucoma crònic d’angle obert: en algunes persones, l’angle de drenatge no funciona bé a mesura que envelleixen. La majoria dels casos diagnosticats de glaucoma en adults és d’aquest tipus. Danya la vista de manera tan lenta i indolora que el pacient no s’adona fins que el nervi òptic es troba seriosament danyat.\nGlaucoma d’angle tancat: algunes vegades l’angle es pot obstruir sobtadament com si un objecte es posés sobre el desguàs i bloquegés el drenatge de líquid. L’iris pot actuar com aquest objecte que obstrueix la sortida del líquid provocant un glaucoma agut. Aquest fenomen pot causar els següents símptomes: visió borrosa, fort mal d’ull, mal de cap, halos multicolors al voltant de les llums, nàusees i / o vòmits. Si no es tracta el problema de manera ràpida, el pacient pot quedar-se cec en poc temps.\nGlaucoma secundari: té lloc quan el drenatge de l’ull és afectat per traumatismes, medicacions (com els esteroides), inflamacions, tumors o vasos sanguinis anormals (que es presenten típicament en pacients amb diabetis mal controlada de llarga evolució).\nGlaucoma congènit: apareix en nadons, i per sort, és molt poc freqüent. Els pares poden notar que alguna cosa passa als ulls del nen: ulls molt grans, llagrimeig de forma contínua o picor d’ulls davant la llum intensa. Si s’observa algunes de les característiques esmentades és urgent acudir a un oftalmòleg.\nEn general, el tractament sol realitzar-se mitjançant l’aplicació d’un o diversos fàrmacs que aconsegueixen baixar la hipertensió de l’ull. Per als pacients que no volen haver de posar-se gotes cada dia, no toleren bé la medicació o simplement no aconsegueixen baixar prou la pressió, hi ha el làser SLT. Aquest làser és capaç de netejar el “desguàs” fent que funcioni molt millor. Es tracta d’una teràpia indolora i que no requereix hospitalització. Per a altres pacients, l’única solució al seu problema és la construcció d’un drenatge nou mitjançant la cirurgia.\nLes 10 raons per preferir el làser SLT a les gotes\n1 Entre un 25-40% dels pacients amb prescripció farmacèutica mai utilitza la medicació.\n2 El 42% dels pacients amb glaucoma fa servir la medicació de forma incorrecta.\n3 El pacient no depèn de l’ús de la medicació de forma diària i per tant millora la seva qualitat de vida.\n4 És una teràpia indolora.\n5 És repetible.\n6 No produeix danys ni en les cèl·lules ni en les estructures adjacents.\n7 Si més tard es necessita tractament mèdic, els fàrmacs tindran la mateixa eficàcia que si no s’hagués realitzat el làser.\n8 S’eviten els efectes secundaris més freqüents que produeix la medicació amb gotes contra el glaucoma:\nModificació en el sentit del gust (disgèusia)\nAugment en la pigmentació de l’iris, parpelles i pestanyes\n9 Si el pacient ja s’ha començat a medicar amb gotes pot igualment. Beneficiar-se d’aquesta alternativa terapèutica.\n10 Es disminueix el cost de la medicació a mig-llarg termini.


Trencant la barrera de l'invisible - Sabers en acció\n—Dos instruments creats gràcies al saber i la perícia dels artesans del vidre –el telescopi i el microscopi– van suposar una gran aportació al desenvolupament de la nova filosofia experimental del segle XVII.—\nDes de final del segle XV i durant tot el segle XVI, el saber sobre la natura es va anar fent cada vegada més visual, a mesura que s’estenia l’ús de dispositius i recursos tècnics derivats de la impremta i el gravat, però també a mesura que s’imposava la nova valoració social d’artistes i filòsofs naturals. El fet de fer visibles mitjançant representacions iconogràfiques objectes, espècimens o fenòmens que d’una altra manera no podrien ser totalment entesos, va acabar tenint importants conseqüències per al coneixement científic, així com per a la manera com es construïa i es comunicava. En aquest context, la invenció, els últims anys del segle XVI, de dos instruments que permetien visualitzar objectes que no estaven a l’abast de l’ull humà tindrà un enorme impacte en la manera d’entendre el cosmos, les formes de vida i la composició de la matèria durant les dues centúries següents. Ens referim al telescopi i al microscopi. Però, el seu pas de l’entorn artesà on es van inventar a altres espais socials, entre els quals el dels estudiosos de la natura, va ser un llarg procés no exempt d’interessants aspectes, tant en l’ordre del coneixement com, sobretot al principi, en el pla dels prejudicis culturals i socials sobre la construcció i interpretació de la realitat.\nEls dos telescopis de Galileu, datats cap al 1609, conservats al Museo Galileo (Florencia). Wikimedia.\nAixí, l’ús del telescopi i del microscopi en mans dels filòsofs naturals del segle XVII va contribuir de manera substancial a establir nous criteris de prova i versemblança, criteris que es van plasmar de manera especial en la demostració experimental. El fet de mirar allò que és enormement llunyà a través del telescopi i infinitament petit a través del microscopi va donar forma a pràctiques experimentals que són invenció de la ciència europea del segle XVII, encara que els seus efectes es van deixar notar en tot el globus. Els programes sistemàtics d’observacions experimentals van mobilitzar una quantitat de gent cada vegada major i els flamants instruments que permetien aquestes observacions van viatjar en les naus dels exploradors i en l’equipatge de marins, soldats, evangelitzadors i colonitzadors.\nUn cavaller holandès observa per un telescopi. Gravat de Jan van de Venne (1624). Wikipedia.\nD’una banda, la configuració d’una espècie de nova ètica per a l’experimentació filosòfica (encara que s’emparara sovint en les seues innegables arrels clàssiques) feia adoptar i adaptar una sèrie de regles que regiran, a partir de llavors, l’obtenció dels fets científics dels quals la filosofia experimental es nodria. D’altra banda, publicar els resultats de les observacions fetes mitjançant el telescopi o el microscopi en llibres o en les primeres revistes i periòdics científics serà des de llavors un component més del comportament inherent a la cultura científica de la República de les Lletres. Així, ara se sotmetien a la palestra pública tant els fruits de les especulacions filosòfiques i de les indagacions sobre la natura, com els resultats de les observacions a través d’aquests instruments basats en els coneixements del maneig de les lents i del saber sobre l’òptica.\nGravat de les taques solars observades per Galileu mitjançant el seu telescopi (1613). Galisphere.\nCom ja van assenyalar en el seu moment Steven Shapin i Simon Schaffer, la producció experimental de fets científics es va basar en consensos, en certs acords tàcits entre els actors implicats. Un d’aquests acords tàcits va ser la garantia de la fiabilitat del testimoniatge a força d’acatar normes de conducta en la comunicació «entre cavallers» del resultat de les seues observacions i experiments. Per això, comunicar experiències (i fer-ho de manera adequada a les expectatives dels agents implicats) va esdevenir una pràctica essencial de la filosofia experimental en el seu afany per assolir major visibilitat social. Per aquest motiu van cobrar tanta importància aquests dos instruments que permetien aportar no solament visions inèdites del món celeste o de les estructures internes dels éssers vius o de les produccions terrestres, sinó també proves fiables, socialment acceptables, de diversos aspectes de la realitat natural.\nGravat d’un fragment de pell de gat observat al microscopi, publicat al Journal des Savants (1666). Pablo Lines, Biblioteca Salvador, Institut Botànic de Barcelona.\nLa fabricació dels nous instruments era lluny d’haver aconseguit una producció estandarditzada a mitjan segle XVII. Era imprescindible el contacte estret entre el fabricant de l’instrument i el seu ulterior usuari. Aquest contacte va ser l’origen de les primeres observacions telescòpiques o microscòpiques amb finalitats científiques. De fet, el coneixement sobre la fabricació, el maneig i l’ús de les lents no va eixir dels filòsofs naturals, sinó dels artesans. Les fronteres entre artesans i filòsofs experimentals no estaven, per descomptat, gens clares. Robert Hooke va ser considerat durant generacions com un mer ajudant de Robert Boyle, perquè construïa telescopis i microscopis amb les seues pròpies mans, utilitzant un saber artesà desproveït del prestigi social del gentleman filòsof. També molts entusiastes de l’observació telescòpica, i bona part dels que van contribuir a perfeccionar els instruments, eren persones mancades tant de posició social com de formació acadèmica convencional.\nGravat d’un mosquit observat al microscopi por Francesco Redi, 1688. Pablo Lines, Biblioteca Salvador, Institut Botànic de Barcelona.\nUna altra característica rellevant de les cultures artesanes va ser la seua relació directa amb objectes, materials i instruments que, degudament manipulats o tècnicament modificats, serviran per mesurar, quantificar i controlar els protocols experimentals dels filòsofs naturals. Finalment, les cultures artesanes van aportar també espais on desenvolupar aquestes pràctiques experimentals. El taller artesà –del fabricant de lents, del pintor dibuixant o de l’apotecari que, en aquest sentit, no deixava de ser un altre artesà més– irrompia així en la nòmina d’espais per a la ciència.\nEn l’actualitat, resulta evident la forta relació entre espais i instruments. Per exemple, quan una comunitat acadèmica necessita realitzar observacions mitjançant un microscopi electrònic, és habitual que es configure una determinada arquitectura de laboratori, amb unes característiques definides i unes regles peculiars per situar-lo en el si d’edificis que alberguen també indústries de medicaments, hospitals o universitats. És suggeridor imaginar el que va poder representar, des d’aquest mateix punt de vista, la introducció del telescopi en la pràctica de matemàtics de cort com Galileu, o l’arribada de l’observació microscòpica en el quefer de naturalistes, anatomistes o filòsofs naturals. Les dependències universitàries, els palaus cortesans, els salons dels particulars, igual que les naus o els magatzems dels comerciants, van anar adaptant-se a aquestes novetats, a les exigències de la pràctica d’una filosofia experimental cada vegada més i millor vista socialment i políticament.


El 080 Barcelona Fashion guardonat amb un Premi Mirall de sensibilització social de l’ACAB | 080 Barcelona Fashion\nEl 080 Barcelona Fashion guardonat amb un Premi Mirall de sensibilització social de l’ACAB\n17 nov. 2017 - 00:00\nEl 080 Barcelona Fashion ha estat guardonat amb el Premi Mirall a les “Millors Iniciatives en sensibilització social contra els Trastorns de la Conducta Alimentària” de l’Associació Contra l’Anorèxia i la Bulímia de Catalunya (ACAB). El director del certamen de moda, Miquel Rodríguez, va recollir ahir aquest guardó en el marc de l’acte de celebració del 25è aniversari d’aquesta entitat celebrat al Recinte Modernista de Sant Pau.\nAquest reconeixement de l’ACAB celebra la tasca realitzada des del 080 Barcelona Fashion en sensibilització social i també en la difusió del treball realitzat des de l’associació envers col·lectius especialment vulnerables. En l’acte celebrat ahir, l’ACAB va reconèixer diferents iniciatives que treballen en la prevenció i detecció dels Trastorns de Conducta Alimentària (TCA). En la mateixa categoria que el 080 Barcelona Fashion, també van ser reconeguts Carme Basté i Francesc Escribano, com a impulsors del Decàleg de Bones Pràctiques; i el programa “Islàndia”, de Rac1, presentat i dirigit per Albert Om.\nEn l’acte, Miquel Rodríguez va destacar “la força que té una passarel·la de moda, comunicativament parlant, i per aquesta raó el 080 Barcelona Fashion seguirà fent tot el possible perquè es reflecteixi la necessària diversitat de canons de bellesa, i per ser difusors de totes aquelles mesures de prevenció dels TCA”. Per la seva banda, Ramón Guardia, president de l’ACAB, va assenyalar “que el sentit d’aquest acte és donar les gràcies a tots aquells que han treballat per arribar a aquests 25 anys”.\nEn aquest sentit, el 080 Barcelona Fashion i l’ACAB van signar el 2016 un conveni de col·laboració per promoure accions de prevenció dels trastorns de la conducta alimentària entre col·lectius, professionals i entitats vinculades a la passarel·la catalana. Un acord amb què el 080 va esdevenir pioner en la defensa i promoció de la salut i prevenció dels TCA en el sector de la moda a través de diferents iniciatives de sensibilització social.


La societat està obsessionada. Els greixos són un macronutrient essencial per a una alimentació saludable, però demonitzat en gairebé totes les dietes. Se les relaciona amb malalties cardiovasculars, amb el temut sacsó de greix abdominal i amb l'augment del colesterol. Però hi ha greixos i greixos. Entre els favorits, l'oli d'oliva i els aliments amb àcids omega-3 i omega-6, que a més de ser essencials per a portar una dieta sana, cuiden la salut i protegeixen el cor. Els experts recorden que en nutrició no res és tan obvi com sembla i que, abans d'acusar-los de tots els mals, cal conèixer les característiques de cadascun. Els matisos són essencials.\nJa siguem atletes dels Jocs Olímpics o models per a un estudi de pintura de talla Rubens, el nostre cos necessita greixos. És cert que atresoren més calories que altres macronutrients: 9 quilocalories en cada gram, el doble de les que conté un gram de proteïnes o d’hidrats de carboni (que tenen 4 quilocalories). Però l’organisme els necessita. “Els greixos són el nutrient energètic per excel.lència”, afirma Emili Ros, cap del grup d’Obesitat i Nutrició del Centre de Recerca Biomèdica en Xarxa de l’Institut Carlos III. “Els lípids, a més, són font dels anomenats àcids grassos essencials que el cos necessita, però que no pot sintetitzar per si mateix, primordials per al bon funcionament de les cèl.lules i el metabolisme”, sentencia Ros, també director de l’informe “Consens sobre els greixos i olis en l’alimentació de la població espanyola adulta”, de la Federació Espanyola de Societats de Nutrició, Alimentació i Dietètica.\nEls greixos o lípids estan presents en plantes, animals i fins i tot en alguns organismes microbians. A més, no només aporten a l’organisme el combustible requerit, sinó que moltes vitamines importants, com la A, la D, la E i la K només viatgen en aquestes (per alguna cosa es diuen liposolubles).\nET SOBRA GREIX, PERÒ NO TOT\nEls dietistes-nutricionistes coincideixen: els greixos han de formar entre el 25 i el 30% de la dieta saludable. El problema és que no tots són iguals ni actuen de la mateixa manera en el cos. “Encara que constitueixen la nostra font principal d’energia, el tipus i la qualitat dels que mengem tenen una influència profunda sobre la salut”, adverteix Ros. L’estat de la qüestió es resumeix, per tant, en quin tipus de greix prenem.\nD’una banda hi ha els que els experts anomenen “greixos recomanables”. Són els olis i greixos insaturats, especialment aquells que aporten àcids grassos essencials, com els àcids omega-3 i els omega-6, que el cos necessita incorporar per mitjà de l’alimentació, ja que no és capaç de sintetitzar-los per si mateix. Podem trobar-ne en aliments com la fruita seca, l’oli d’oliva, el peix blau, les llavors, la soia i algunes fruites com l’alvocat. Són de dos tipus: poliinsaturats i monoinsaturats.\nGreixos monoinsaturats. Són els més saludables: els experts recomanen que la meitat dels greixos que prenguem siguin d’aquest tipus, pel valor nutricional i els beneficis que tenen per a l’organisme. D’origen vegetal, sobretot l’oli d’oliva.\nGreixos poliinsaturats. En trobem sobretot en olis vegetals (gira-sol, blat de moro o soia) i en el peix (més en el blau, com ara anxoves, tonyina, sardines, verat i salmó). Destaquen els àcids grassos poliinsaturats omega-6: en olis vegetals com el de gira-sol, blat de moro, soia i els omega-3 del peix, vegetals i oli de soia. Altres aliments que aporten greixos insaturats amb àcids grassos essencials són la fruita seca, l’oli, algunes llavors i fruites com l’alvocat. Una nota més: l’oli de gira-sol alt oleic és cada vegada més freqüent en alguns aliments. Aquest greix substitueix part dels seus omega-6 per àcid oleic (monoinsaturat), que és l’àcid gras majoritari en l’oli d’oliva, per la qual cosa l’oli de gira-sol alt oleic té una composició més semblant a la de l’oli d’oliva.\nEl podi de la salut, de millor a pitjor\nMonoinsaturats: Oli d’oliva verge extra (78,2 g), oli de colza (65,3 g), maionesa amb oli d’oliva (62,3 g), avellana (46,4 g), sobrassada (28,91 g).\nPoliinsaturats: Oli de gira-sol (63,5 g), nous (43,7 g), pipes de gira-sol (37,5 g), pasta fullada (22,2 g), areng salat (11,6 g), tonyina en oli vegetal (5,5 g).\nMantega (55,1 g), coco dessecat (49,9 g), bacó (29,4 g), formatge castellà (26,4 g), nou moscada (25,9 g).\nMargarina de blat de moro (4,8 g), crema de xocolata amb avellanes (4 g), massa de pasta fullada (2,9 g), dau de brou (2, 3 g), formatge tetilla (1,8 g).\nQuantitats de greix sobre 100 grams de producte. (Font: Base de dades Espanyola de Composició d’Aliments).\nRiesgos en las dietas\nEL PERILL DE LES DIETES ANTIGREIX\nIntentar perdre quilos eliminant lípids -o reduint-los dràsticament-de l’alimentació pot implicar, a més, conseqüències nefastes per a la salut. Un estudi exhaustiu presentat en el congrés de la Societat Europea de Cardiologia a Barcelona el 2017 va comparar les dietes de 135.000 persones en 18 països durant més de set anys per saber quina incidència tenen sobre la salut. L’estudi es diu PURE (Prospective Urban Rural Epidemiology) i conclou que les dietes baixes en greix augmenten el risc de malalties cardiovasculars. Les persones que feien una ingesta més baixa de greix tenien un risc un 13% més alt de mort primerenca.\nEncara que aquesta recerca no estableix una relació causa-efecte, ja que es tracta d’un estudi observacional, sí que serveix per a posar en dubte alguns mites repetits fins a la sacietat, com ara el mantra que “els greixos en la dieta provoquen infarts”. Els resultats de l’estudi PURE, contràriament, indiquen que els greixos saturats d’origen animal no incrementen necessàriament el risc de malalties cardiovasculars. De fet, els consums de greixos van reduir el risc de mort primerenca fins en un 23%. Això sí: amb consums excessius, el risc tornava a augmentar lleugerament. Segons els experts, el punt just està a consumir un 35% de les calories diàries de greix. Les seves conclusions han estat publicades en la prestigiosa revista mèdica Lancet.\nPerò el perill d’oblidar-se dels greixos no es redueix al cor. Desenes de recerques han identificat la relació que hi ha entre la manca d’aliments rics en àcids grassos poliinsaturats amb un risc més alt de patir depressió. El motiu, segons un estudi publicat pel neurobiòleg Gary Wenk (autor d’El menjar al teu cervell, 2010) en la revista Phycology Today, és que els àcids grassos poliinsaturats abunden en el cervell. I en concret són importants els àcids grassos omega-3, ja que normalment se’ls atribueix una capacitat antidepressiva més gran (almenys, potencial).\nL’OMS recomana que els greixos saturats no superin el 10% de l’energia diària.\nCal prendre 250 mil.ligrams d’àcids grassos essencials omega-3 (peix, verdures…) al dia.\nUna restricció severa de la quantitat de greix en l’alimentació pot aturar la producció de les hormones que el cos necessita per a l’ovulació. L’amenorrea, pèrdua o retard de la menstruació és un problema freqüent en esportistes de fons o en gimnastes olímpiques, ja que l’exercici intens, l’estrès, el baix percentatge gras i una mala alimentació augmenten el risc que desaparegui la regla, ja que sol implicar baixos nivells d’estrògens i progesterona. La falta prolongada de menstruació en una dona en edat fèrtil pot provocar pèrdua òssia i augmenta el risc d’osteoporosi.\nELS DOLENTS NO SEMPRE SÓN ELS DOLENTS\nSi hi ha greixos recomanables, d’altres no ho són tant, sobretot quan són consumits en altes quantitats. Perquè la clau es troba en la moderació.\nEls greixos saturats (greixos animals, oli de coco) consumits a l’excés poden contribuir a l’augment del colesterol dolent, anomenat tècnicament lipoproteïnes de baixa densitat (LDL). No obstant això, l’estudi PURE afirma que no resulten perjudicials si són consumits amb moderació. Els greixos dels lactis i la carn blanca (pollastre) són lleugerament beneficiosos. I els greixos de la carn vermella són neutrals, no perjudicials, segons la recerca, des del punt de vista de les malalties cardiovasculars.\nGreixos “trans”. S’obtenen de forma artificial per a transformar greixos líquids en greixos sòlids en l’elaboració de margarines, brioixeria, galetes, pizzes congelades, crispetes i altres aliments preparats que es fan servir en la indústria alimentària. Són els més perjudicials per a la salut cardiovascular, i avui la seva presència ha disminuït notablement. L’OMS insta els països a la seva prohibició definitiva abans del 2023.\nAixí es detecten eufemismes en l'etiqueta\nPer a saber si un aliment, com certes galetes o una pasta dolça, té greixos trans (els més perniciosos) o no cal mirar l’etiqueta. “Els trans figuren sota la denominació de greixos hidrogenats o greixos parcialment hidrogenats, una terminologia que pot confondre molt, ja que no apareixen sota l’etiqueta clara de greixos trans”, adverteix el dietista-nutricionista Aitor Sánchez. Aquestes substàncies són especialment abundants en algunes galetes, pizzes congelades o crispetes, on poden arribar a suposar la meitat dels greixos, segons un estudi de la Comissió Europea. L’Organització Mundial de la Salut (OMS) ha demanat que els greixos trans desapareguin dels aliments a partir del 2023. Per la seva banda, l’Agència Nord-americana de Fàrmacs i Aliments s’ha avançat i ha prohibit l’ús dels greixos trans artificials en els aliments aquest 2018, tret d’autorització específica. No ocorre el mateix a Europa, on només quatre països han legislat per limitar els greixos trans (al voltant del 2%): Dinamarca, Àustria, Hongria i Letònia. No és el cas d’Espanya, encara que l’Agència Espanyola de Consum, Seguretat Alimentària i Nutrició, del Ministeri de Sanitat, convida a reduir la seva presència en els aliments en el seu Pla de col.laboració per a la millora de la composició dels aliments i begudes 2017-2020.\nSI SÓN NATURALS NO ÉS EL MATEIX\nLa sorpresa és que aliments poc sospitosos, com la llet, també tenen trans. Però els experts s’afanyen a advertir que en l’univers dels greixos trans també hi ha matisos, i aquests són essencials. “Encara que els trans industrials són dolents, els àcids trans de la llet són d’origen natural i les seves conseqüències negatives són poc probables si prenem lactis amb moderació”, aclareix María Visitación Calvo, de l’Institut de Recerca en Ciències de l’Alimentació de la Universitat Autònoma de Madrid, i coautora de l’estudi “Greix lacti: una font natural de compostos bioactius”.\nUna recerca en la revista European Heart Journal corrobora aquest extrem. A més, afegeix Calvo, el greix lacti és una font natural de compostos actius bons, “com l’àcid butíric, l’àcid linoleic o els fosfolípids que ajuden a prevenir algunes malalties cròniques”.\nDAVANT DEL DUBTE, SENTIT COMÚ\nEl millor per a guiar-se amb encert entre els diferents tipus de greixos és recórrer al sentit comú: optar per aliments frescos, naturals i de proximitat, i evitar atipar-se de pizzes congelades o dònuts. Com resumeix el nutricionista Aitor Sánchez, “la clau consisteix a seguir una dieta basada en matèries primeres vegetals, proteïna i greixos sans i acompanyar-la, és clar, d’un estil de vida igual de saludable”.\nEl problema no es troba tant a consumir de tant en tant un article amb greixos saturats, sinó a desatendre els hàbits saludables de forma continuada o a no fer distincions entre la qualitat dels aliments i dels seus greixos. Posats a sucumbir, sempre serà millor fer-ho amb un dolç artesanal elaborat en un convent amb bones matèries primeres, que no amb una llaminadura hidrogenada de preu excessivament econòmic. També en aquest cas, el que és barat pot sortir car.\nQUÈ OCORRE AMB L'OLI DE PALMA?\nL’oli de palma s’obté de l’espècie Ilaeis guineensis, coneguda com palmera africana o d’oli. Aquest aliment es pot trobar en una àmplia varietat de plats preparats, des de gelats i galetes fins a pizzes o brioixeria. El seu ús massiu es deu al fet que resulta econòmic i, a més, molt versàtil. El problema de l’oli de palma són els seus efectes sobre la salut, ja que es tracta d’un greix especialment ric en àcids grassos saturats de cadena curta i parells de carbonis, vinculats amb un risc més alt de patir diferents malalties metabòliques. Aquest perfil ha fet que la major part d’institucions sanitàries -des de l’Autoritat Europea de Seguretat Alimentària fins a la Federació Espanyola de Societats de Nutrició, Alimentació i Dietètica- recomanin evitar en la mesura possible el consum d’aliments portadors de greixos saturats.


L'escola de Bordils redescobreix el poble a través de la fotografia i el cinema - Diari de Girona\nL'escola de Bordils redescobreix el poble a través de la fotografia i el cinema\nUn projecte amb l'associació A Bao A Qu fomenta la reflexió i el coneixement de les arrels i l'entorn\nEls infants de Bordils fa anys que descobreixen o aprofundeixen en la història del seu poble a través de l'òptica d'una càmera, fotogràfica o de cinema, dins el projecte educatiu Cinema en curs de l'associació A Bao A Qu. Fa unes setmanes i per segona vegada (l'anterior va ser el 2014), l'escola va compartir la feina dels infants amb els veïns en una jornada farcida d'exposicions, tallers, lectures, projeccions, música i presentacions.\nTot va començar a les 10 del matí del 19 d'octubre, quan les primeres famílies i exalumnes van arribar a l'escola de Bordils per «descobrir o redescobrir Bordils de la mà dels nens i nenes i dels films, fotografies, poemes i dibuixos que han creat al llarg dels últims quatre anys», segons expliquen les responsables del projecte a l'associació A Bao A Qu, Núria Aidelman i Laia Colell. Per a la descoberta, es va editar un mapa desplegable que ubicava els diferents espais i les possibles rutes.\nUn dels recorreguts començava a Cal Sastre, on la Carme rebia els visitants acompanyada dels joves cineastes. A la casa es va muntar una exposició d'eines del camp, una peça sobre la sèquia Vinyals i un film basat en el dia a dia i els records de la mateixa amfitriona. «Als autors i autores del film –apunten Aidelman i Colell– els va colpir especialment el pas dolorós del seu pare pel camp d'Argelers i el seu exili forçat».\nEn una altra casa, la d'en Carles, a sobre de dos remolcs es mostraven retrats d'animals de granja obra d'alumnes d'infantil. Entre les bales de palla, en una pantalla dues pel·lícules expliquen el procés del blat de moro. Mentrestant, a Ca l'Estevenet es descobria la vida dels pollancres a partir d'un film fet per escolars més grans.\nDisset pel·lícules i més de 700 fotografies\nLa proposta Descobrim Bordils incloïa 17 pel·lícules i més de 700 fotografies repartides per setze espais singulars, com ara entre el safareig, les pomeres i la barraca del senyor Alfonso. Aquí s'exhibia un projecte fotogràfic que el retrata entre els seus animals i objectes estimats, una obra feta, entre d'altres, per la seva neta.\nA la plaça de Bordils, s'exposaven retrats de persones grans del municipi i des d'A Bao A Qu continuen el recorregut esmentant la parada a Ca la Rahila, que protagonitza una peça d'escolars de 7 i 8 anys que es projecta mentre ella prepara te i tastets de pa del Marroc. A Can Malhivern un film mostra la mestressa, la Dolors, Minuts Lumière i una exposició fotogràfica sobre els horts.\nEn una zona coneguda com «els arbres blancs», s'hi exposen deu fotografies sobre tela en ampliacions de 120 centímetres per 90. Els seus autors les van fer amb una càmera de plaques que expliquen com funciona als assistents; a ells els ho va ensenyar, en un taller, la fotògrafa Tanit Plana. «Des que l'escola va començar Cinema en curs, la presència de cineastes i fotògrafs és quotidiana», expliquen les responsables de la iniciativa, que destaquen, per exemple, la implicació de la directora de cinema Meritxell Colell o de la fotògrafa Mònica Roselló.\nL'oferta és molt àmplia, però val la pena destacar el «roure monumental» i el camp que l'envolta, l'espai escollit per a la insta·l·lació fotogràfica Un pany de cel inspirada en el poema de Maria Mercè Marçal i en una peça d'Ignasi Aballí. Molt a prop, una altra mostra retia homenatge a Adrià Creus, pintor i mestre de plàstica que va morir a la primavera. Al Ban, un espai de lectura i poesia recorda una altra docent desapareguda ara fa un any, Dolors Vilanova.


Rufí es convertirà en batlle de Torroella el 20 de juliol amb la moció de censura - Diari de Girona\nEls grups municipals d'ERC-Junts, UPM, la CUP i LEST?la van entrar ahir a l'Ajuntament per expulsar CDC del govern\ntorroella de montgrí | c.torramadé 09.07.2016 | 00:00\nEls portaveus dels quatre grups que presenten la moció de censura, ahir, entrant-la al registre. D´esquerra a dreta, Jordi Colomí (UPM), Josep Maria Rufí (ERC-Junts), Robert Huertas (CUP) i Sílvia Comas (LEST). ddg\nUN PARÈNTESI DE CINC ANYSLa moció de censura farà que el republicà Josep Maria Rufí obri una segona etapa com a alcalde de Torroella de Montgrí. Rufí fou batlle del municipi entre els anys 2009 i 2011, gràcies al pacte amb UPM, pel qual aquell mandat es van repartir l'alcaldia. Aleshores, UPM?tenia sis regidors i ERC, tres. Ara, es convertirà de nou amb alcalde sent la segona llista més votada, a 21 vots de CDC.\nLa moció de censura contra l'alcalde de Torroella de?Montgrí Jordi Cordon (CDC) serà el proper dimecres 20 de juliol a les 12 del migdia, un mes després que ERC-Junts anunciés que plegava del govern. Precisament, el líder dels republicans, Josep Maria Rufí, serà qui prendrà el relleu a Cordon a l'alcaldia per als propers tres anys. A falta de concretar el cartipàs, sí que estan clares les tinences d'alcaldia del nou govern: Jordi Colomí i Josep Martinoy, d'UPM, tindran la primera i la segona respectivament; la tercera serà per a Sandra Bartomeus (ERC-Junts) i la quarta, per a Sílvia Comas (LEST, cosa que confirma ja l'entrada d'aquest grup al govern, el qual dotarà de la majoria absoluta amb nou regidors).\nLa data i hora de la moció de censura ve determinada per la Llei Orgànica del Règim Electoral, que estableix la convocatòria del ple a les 12 del migdia del desè dia hàbil a partir de l'endemà de la presentació de la moció. Ahir la van entregar al registre d'entrada els quatre portaveus dels grups que li donen suport -a més d'ERC-Junts, UPM i LEST, també la votarà la CUP, una formació que properament valorarà si entra al govern- en representació dels 11 regidors que sumen (el ple en té 17).\nA l'escrit de la moció de censura, els regidors justifiquen la seva presentació per la «pèrdua de confiança de la Corporació en l'actual alcalde, motivada pel deteriorament de la situació política i la falta de concreció per a la realització d'un projecte de municipi viable i de futur». «Com a conseqüència d'aixo -segueix l'escrit-, hem arribat a la conclusió i acordat la necessitat d'articular una majoria que faci possible un govern estable per a la consecució dels objectius necessaris per a la millora del benestar dels nostres veïns i dels serveis públics». I finalitza amb la proposta de Josep Maria Rufí com a candidat a l'alcaldia.\nEn declaracions a l'ACN, Rufí va manifestar que estaven «molt satisfets» del pas que havien fet i que comptava amb el suport de gran part dels regidors del consistori: «La moció l'hem presentat els quatre grups, cosa que suposa dos terços del ple i també representa dos terços de la població de Torroella». El futur alcalde va insistir en la necessitat de tenir un «govern fort -el primer any de mandat ha estat en minoria amb vuit regidors i, des de la sortida d'ERC-Junts, amb els quatre de CDC-».\nJordi Cordon va ajornar les seves valoracions al ple de la moció de censura. En tots cas, va reiterar a les xarxes socials que la moció és fruit de «l'ànsia de poder d'algun regidor (en referència a Rufí)» i que el republicà «ho planifica tot per aconseguir per una altra via el que no li donen les urnes (CDC va guanyar les eleccions municipals de 2015 amb 838 vots; ERC-Junts va ser segona amb 817)».


Seed Stockers - Granes Autoflorescents\nAlchimia presenta la marihuana autofloreixent feminitzada Girl Scout Cookies Auto, la versió auto de la Girl Scout Cookies feminitzada de Seed Stockers. Per crear-la s'ha partit d'una selecció de Girl Scout Cookies procedent de Calif&o [...]\nFes-te a Alchimia Grow Shop amb la varietat de marihuana autofloreixent Sherbet Autoflower de Seed Stockers, un híbrid extremadament resinós i amb més del 20% de THC. Per crear-la, s'han barrejat una selecció de la Sherbe [...]\nLa varietat de cànnabis Jack Herer Auto de Seedstockers és una genètica principalment sativa, autoflorescent fàcil de cultivar, generosa a la collita, amb un efecte tan potent com la seva germana fotodependent. Càn [...]\nAuto Green Crack és una genètica d'autofloració amb fort efecte actiu i elevat creixement degut al seu genotip amb predominància sativa. Té un fàcil cultiu i un alt rendiment de flor amb fort aroma Skunk de l [...]\n3 llavors 19.98€\n5 llavors 26.64€\nAuto Green Crack117.22€\nJa a la venda a Alchimiaweb la marihuana Wedding Glue Autoflorescent de Seed Stockers, una planta gairebé idèntica a la seva predecessora, amb els mateixos efectes i sabors. Wedding Glue Auto: Creuamanet de dues potències, Weddi [...]


Condicions de participació | Concurs INTRO 2018. Concurs de Música Emergent de Girona - Ajuntament de Girona\nFases i funcionament\nEl concurs va adreçat a grups de música moderna de la ciutat de Girona i comarques gironines.\nEls grups que es presentin no poden tenir contracte vigent amb cap companyia discogràfica en el moment de la inscripció o, en cas de tenir un treball publicat, han de demostrar que la gravació del disc editat ha estat autofinançada.\nEls grups poden expressar-se en qualsevol llengua. Queden exclosos del concurs els grups de versions.\nEn total, 8 grups entraran al concurs. Set d’ells se seleccionaran a través del material rebut i penjat al web del concurs. La selecció serà a càrrec d'un jurat escollit per l'Ajuntament de Girona. S’obrirà un concurs a Facebook entre els dies 5 i 15 de febrer (inclosos) i la banda més votada de totes les inscrites entrarà directament a la primera eliminatòria.\nEl concurs es portarà a terme durant els mesos d’abril a octubre de 2018 i la final es farà a l'escenari de Sant Feliu dins de la programació de les Fires de Sant Narcís.\nL’ordre dels grups que actuaran a les eliminatòries i a la final serà elegit per l’organització. Els concerts de la primera eliminatòria (Strena't a l'INTRO) duraran un màxim de 30 minuts i es permetran dues versions, tot i que el jurat només valorarà les composicions pròpies. A la segona fase (La Mirona), els grups podran fer una actuació de fins a 45 minuts.\nEl jurat tindrà en compte que les bandes siguin emergents no professionals. No es permetrà la participació de bandes que hagin guanyat l’INTRO en alguna ocasió. El fet d’haver participat no exclou una banda de poder tornar a participar.


M’agrada llegir – Ed. primària | Escola Betúlia\tM'agrada llegir - Ed. primària - Escola Betúlia\nA M’agrada llegir els i les alumnes disposen d’estones per gaudir de la lectura i recomanar llibres a la resta de la classe. Una estona per endinsar-se en històries d’altres nens i nenes, pirates, animals, superherois i superheroïnes, criatures fantàstiques…\nA part, aprofitem per convertir la lectura en un moment on exprimir la imaginació, interpretant els personatges i les històries que anem llegint, mantenint l’interès per la lectura com a bon hàbit de desenvolupament personal i social.\nEtiquetes:\t3r primària, Ed. primària, M'agrada llegir


Casa / Vil·la de 494m² en venda a Ciudadela, Menorca\nCasa / Vil·la de 7 dormitoris en venda a Ciudadela, Menorca\nDimensions del terreny 2.160m²\nImpressionant vila amb accés directe a la platja de Son Xoriguer, en venda en un entorn privilegiat a la zona sud de l'illa.\nVila de 494 m² situada sobre una parcel·la de 2.160 m² situada a la urbanització de Son Xoriguer, a 7 km del centre de Ciutadella. Es troba a primera línia de mar i té accés directe a la platja de Son Xoriguer, un entorn privilegiat a la zona sud de l'illa.\nL'habitatge ofereix un estil menorquí, amb bigues de fusta vista d'estil rústic, i es distribueix en 2 plantes amb amplis espais. La planta baixa disposa d'un rebedor, una cuina office amb rebost, safareig, gran saló amb volta de marès, i menjador amb sortida a una terrassa coberta amb esplèndides vistes al mar. També consta de 5 dormitoris dobles i 4 banys complets, així com un gran pati interior que proporciona llum natural a tota la casa.\nLa primera planta compta amb el dormitori principal amb bany privat, vestidor i terrassa amb espectaculars vistes al mar. Tota la casa es lliura amb calefacció central per terra radiant i un apartament a visitant amb dormitori molt espaiós i bany.\nEls exteriors ofereixen un garatge i dormitori amb bany per al servei, un jardí amb piscina, terrasses i una zona de barbacoa.\nUn habitatge exclusiva a primera línia de mar i amb meravelloses vistes a Son Xoriguer. Poseu-vos en contacte amb nosaltres per organitzar una visita.\nCuina office amb rebost\nMenjador amb sortida a terrassa\n5 dormitoris dobles\n4 cambres de bany complets\nDormitori principal amb bany privat, vestidor i terrassa amb espectaculars vistes al mar\nApartament a visitant amb dormitori i bany\nEs troba a la urbanització de Son Xoriguer, a primera línia de mar ia 7 km del centre de Ciutadella.\nLa platja de Son Xoriguer està a l'entrada de la mar amb forma de petxina propera a Cala'n Bosch que també compta amb un port esportiu. Per ser una platja urbana, Son Xoriguer acull una gran afluència d'habitants locals, especialment famílies, encara que també compta amb turistes que s'allotgen a Cala'n Bosch.\nImmobles similars Ciudadela de Menorca\nEn venda, Hotel 2.775.000 €\nHotel de 890m² en venda a Ciudadela, Menorca\nm2 edificats 890m²\nDimensions del terreny 269m²\nEn venda, Casa / Vil·la 2.700.000 €\nCasa / Vil·la de 604m² en venda a Ciudadela, Menorca\nm2 edificats 604m²\nDimensions del terreny 1.000m²\nEn venda, Casa / Vil·la 2.350.000 €\nCasa / Vil·la de 616m² en venda a Ciudadela, Menorca\nm2 edificats 616m²\nDimensions del terreny 2.550m²\nEn venda, Casa / Vil·la 2.400.000 €\nCasa / Vil·la de 369m² en venda a Ciudadela, Menorca\nm2 edificats 369m²\nDimensions del terreny 4.119m²\nEn venda, Casa / Vil·la 2.500.000 €\nCasa / Vil·la de 700m² en venda a Ciudadela, Menorca\nm2 edificats 700m²\nDimensions del terreny 1.387m²\nEn venda, Casa / Vil·la 1.750.000 €\nCasa / Vil·la de 310m² en venda a Ciudadela, Menorca\nDimensions del terreny 1.600m²


2 min. Andorra la Vella 25/06/2020 17:54\n651x366 Un moment de la reunió de la Conferència de directors iberoamericans de l'aigua (Codia). Un moment de la reunió de la Conferència de directors iberoamericans de l'aigua (Codia).\nAndorra acull aquest dijous la celebració de la 21a reunió de la conferència de directors iberoamericans de l'aigua (Codia), en format digital. Finalment els 22 països membres hi prenen part, un fet que lar directora del departament de Medi Ambient i Sostenibilitat, Sílvia Ferrer, ha valorat molt positivament. En aquesta trobada, amb la qual la secretaria Pro Tempore reprèn el calendari de reunions preparatòries per a la Cimera de Caps d'Estat i de Govern, s'analitzen diversos aspectes relacionats amb l'assoliment de l'Objectiu de Desenvolupament Sostenible (ODS) número 6, aigua neta i sanejament, i també es posarà sobre la taula la qüestió del coronavirus, que de fet ha obligat que aquesta trobada, prevista per al mes d'abril, se celebri de forma telemàtica.


Destaca per les seves elegants cançons de temàtica amorosa i, sobretot, pels sirventesos. Les seves composicions són un clar testimoni de les bregues feudals que van impregnar la seva vida.\nComposició destacada: "Cançoneta lleu i plana". Link text\nPeriod: 1138 to 1497\nLes Homilies d'Organyà són un recull de sermons i es consideren el primer text d'entitat escrita en llengua catalana. Sembla ser que van ser escrites per a la Quaresma de 1204.\nJAUME I (LLIBRE DELS FETS DE JAUME I)\nEl regnat de Jaume I abasta un llarg període del segle XIII, moment en què Catalunya va consolidar-se com a estat-nació, es varen configurar les Corts catalanes i el Consell de Cent, i el país, amb laincorporació de València i de Mallorca, va posar les bases de la formació dels Països Catalans i va donar un impuls definitiu a l’expansió econòmica per la Mediterrània. Jaume I va estendre la catalanitat a aquest nous àmbits i va donar forma definitiva a la Corona d’Aragó.\nPeriod: 1213 to 1413\nLA NARRATIVA HISTÒRICA\nRamon Llull va destacar per la seva producció literària en llengua catalana i és considerat el primer autor a fer servir una llengua vulgar per escriure obres científiques.\nPeriod: 1232 to 1350\nLA PROSA FILOSÒFICA I MORAL\nNom poètic de Guillem de Cervera. És el trobador català més important de la segona meitat del segle XIII. Se n'ha conservat un cançoner ampli i divers. La seva obra recull les temàtiques i les formes expressives de dos segles de tradició poètica -els tòpic de l'amor cortès, la pastorel·la i la política reial del seu temps-, però també incorpora reflexions morals.\nRAMON MUNTANER (CRÒNICA DE RAMON MUNTANER)\nRamon Muntaner és l'autor d'una Crònica històrica que relata els fets esdevinguts entre el 1208 (naixement de Jaume I) i el 1328 (coronació d'Alfons III el Benigne) i que s'ocupa dels regnats dels monarques que Muntaner va conèixer personalment i al servei d'alguns dels quals va treballar: Jaume I, Pere el Gran, Alfons el Franc, Jaume II, Alfons el Benigne i els reis de Mallorca i de Sicília.\nBERNAT DESCLOT (CRÒNICA DE BERNAT DESCLOT)\nPossiblement ni tant sols el nom sabríem, de l'autor del Llibre del rei En Pere d'Aragó, si no fos perquè ell mateix es presenta, al pròleg de la crònica, d'aquesta manera: "Ací comença lo llibre que En Bernat Desclot dictà e escriví dels grans feits e de les conquestes que faeren sobre sarraïns e sobre altres gents los nobles reis que hac en Aragó qui foren de l'alt llinyatge del comte de Barcelona".\nPERE EL CERIMONIÓS (CRÒNICA DE PERE EL CERIMONIÓS)\nFrancesc Eiximenis és un frare franciscà que escriu literatura per tal de divulgar de manera senzilla els principis fonamentals de la religió i la filosofia. La seva obra, de caràcter religiós i moralista, era llegida amb interès per un públic que vivia sobretot a les ciutats: per les classes burgeses benestants. Com que s'adreça a un públic no especialitzat, Eiximenis escriu amb un estil senzill i planer, ple d'exemples que fan més entenedora la doctrina que vol transmetre.\nSant Vicent Ferrer va ser un incansable predicador de l'Evangeli que es va esforçar per convertir i renovar persones i institucions per arribar a una societat més cristiana. Ens va ensenyar que la fe cristiana és sempre missionera.\nBernat Metge és un dels escriptors més importants d'aquest segle. Va ser funcionari reial, va treballar a la cancelleria com a secretari dels reis Joan I i Martí I i va exercir també funcions d'ambaixador. La seva vida professional no va estar exempta de polèmica, ja que el 1388 va ser processat per primer cop i el 1396 va ser acusat (junt amb d'altres) de corrupció i d'atemptar contra el govern del rei Joan I, per la qual cosa va ser empresonat un temps.\nObra destacada: "Lo somni".\nAusiàs March és el gran poeta català del segle XV. Va viure a València i, com a noble i cavaller, tenia possessions importants.\nEs va casar dues vegades, la primera el 1439 amb Isabel Martorell, germana de Joanot Martorell, que va morir sense fills.\nVa escriure 128 poemes que van ser molt coneguts en vida del poeta i posteriorment. La seva obra es caracteritza, en general, per parlar de l'amor en termes morals i amb unes imatges tristes.\nCavaller i narrador valencià, Joanot Martorell és considerat una figura clau en el Segle d'or. Va néixer en una família noble originària de Gandia i al llarg de la seva vida va exercir com a cavaller, incloent duels i enfrontaments. Casat amb una germana d'Ausiàs March, Martorell va ser un gran viatger.\nSens dubte, la seva obra més famosa és Tirant lo Blanc considerada la primera novel·la moderna d'Europa, de tall cavalleresc i que va ser lloada per escriptors com Cervantes.\nPeriod: 1410 to 1478\nLA NARRATIVA DE FICCIÓ


L'ortografia i la distribucio de punts i comes - Fòrum de cuina de Receptes.cat\nL'ortografia i la distribucio de punts i comes\nEsteba Maresma Bons diu: (fa 3 anys)\nMireu, ja ho he dit altre cop, no hi puc fer res, ja no puc anar a escola, si voleu al final de cada recepte vos posare un bon grapat de signes, punts, comes, accents etc i vos els repartiu al vostre gust\nvoldria sabé quant es fa un concurs i que s'ha de fer per participar.\nQuim Lleonart diu: (fa 3 anys)\nAmic Esteve, quan hi ha concurs, Receptes.cat ja ho diu, i fins i tot diu el premi que hi ha en joc.\nL'únic que s'ha de fer, es anar penjant receptes. Rep una abraçada. Quim Lleonart.\nNo et preocupis gaire, ja que tots en fem de faltes d'ortografia.\nTé posat Esteba, perquè així o escrius tu\nSi be som conscients de que molts no heu estat escolaritzats en la vostra llengua, el català mereix que l'escriguem el més correctament possible.\nEt recomano que facis servir navegadors amb corrector en català, com ara el Mozilla Firefox, o que t'ajudis d'algú que et corregeixi les receptes abans de publicar-les.\nHola a tothom. He vist respostes que no em semblen correctes, crec que no es pot dir :tots en fem de faltes. Jo, vaig apendre a escriure en català quan tenia uns 50 anys i ara faig molt poques faltes. Una ajuda pot ser escriure la recepta en el traductor de Google a l'esquerra amb la llengua catalana i a la dreta el castellà, anem mirant si ho posa bé en castellà i si no ho posa bé, vol dir que ho hem escrit malament. Una altre ajuda és que quan tenim dubtes fer una consulta al diccionarí de la llengua catalana.\nEsteba Maresma Bons diu: (fa 2 anys)\nPerdoneu-me tots i totes, la feina es meva a muntar la recepta tal com s'ha de fer, soc mes gran del que representa la foto de perfil i si envio una de tan en tant es perquè el metge ho ha dit, algun cop he volgut enviar alguna foto, però no me’n surto ,tinc mes de mil receptes i he guanyat alguns concursos i faig un programa de radio, es mes fàcil parlar que escriure.\nSi vos fa mal la meva ortografia, perdoneu-me ja que tot i fen servir el corrector, algú encara insisteix amb les faltes, si creieu millor que plegui d’enviar receptes, nomes cal dir-ho, que ja faig altres activitats, especial un programa de radio Tordera que es diu la confraria del bon menjar i s’emet tots els dimecres per la cadena de la xarxa d’emissores locals de Catalunya.\nPer assegurar-se una bona ortografia, podeu desar la recepta com a un esborrany, us la imprimiu, i feu que algú us la corregeixi.\nRectifiqueu les faltes a l'ordinador i publiqueu la recepta.


Ajuntament de Canet de Mar - Xerrada sobre la prevenció d'accidents a la llar\nXerrada sobre la prevenció d'accidents a la llar\nDilluns 4 de desembre, de 17.00 a 19.00 hores tindrà lloc a l'aula 101 del CRTTT - Escola de Teixits, una xerrada sobre la prevenció dels accidents en l'àmbit de la llar i com actuar en determinats casos i situacions de perill. L'organitza l'Ajuntament i l'entitat local Sàlvia, associació de dones.\nLa llar és un dels punts on succeeixen accidents que en ocasions tenen fatals conseqüències. La prevenció és bàsica. S'adreça a les famílies en general però sobretot als qui tenen nens petits o gent gran.\nLa xerrada compta amb el suport de la Diputació de Barcelona.\nCartell xerrada accidents llars - desembre 2012\nMida: 197,88 kB


Cerca totes les ofertes d'hotels a Wen Entrada:\n1 ComentarisKunlun Leju Business Hotel Jiaozuo Wenxian...Habitacions per nit per només23 EUR Meihaoshiguang Inn...Habitacions per nit per només Wangting Hotel...Habitacions per nit per només Més zones a Jiaozuo\nWen és en dels molts llocs de Jiaozuo que els viatgers gaudeixen de visitar. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Wen té molt a oferir: llocs famosos, bons restaurants i una gama d'entreteniment emocionant. Gaudeixi de les millors ofertes d'Agoda.com quan decideixi estar a Jiaozuo. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Vegi les ofertes d'hotels més ben qualificades a Wen insertant les seves dates de viatge a la pestanya de recerca.\nHotels destacats a Wen, Jiaozuo\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Kunlun Leju Business Hotel Jiaozuo Wenxian es troba...\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Meihaoshiguang Inn és una elecció...\nHotels a Wen: Kunlun Leju Business Hotel Jiaozuo Wenxian


Joan Massana: "El Misteri fa el que va fer la Nova Cançó als anys 60 i 70 en relació a la llengua catalana" | Surtdecasa.cat\nJoan Massana: "El Misteri fa el que va fer la Nova Cançó als anys 60 i 70 en relació a la llengua catalana"\n'El Misteri de la Selva' agrupa més de 100 persones de totes les edats\nJoan Massana, director del Misteri de la Selva\nTeatre medieval, descobrir com era la llengua catalana del segle XIV, la espiritualitat de l'època i fins i tot d'arquitectura, en una representació multitudinària. 'El Misteri de la Selva', el drama escrit en llengua romànica més antic d'Europa es representa, des de 1980, la nit del 14 i el vespre del 15 d'agost a l'església de la Selva del Camp. 'El Misteri' mobilitza més de 100 persones del municipi. Un d'ells és el Joan Massana, el director i també qui fa el paper de Jesús. Els selvatans no s'imaginen un mes d'agost sense Misteri. Una joia musical, lingüística i teatral que va més enllà del fet religiós. Hem parlat amb una de les ànimes d'aquest esdeveniment cultural, referent al Camp de Tarragona.\n"Hi ha molta gent que té ganes de participar, que entén la comunitat que és el poble, no és només tenir una casa i pagar el rebut de contribució , sinó que també és participar en totes aquestes altres activitats"\n- Com definiries el 'Misteri de la Selva'?\nHi ha moltes maneres de parlar del 'Misteri de la Selva'. Jo sempre dic que, al capdavall, és com un riu d'emocions. Si parlem d'una manera més científica, més professional, podem dir moltes coses: teatre medieval, la llengua catalana del segle XIV, religió, espiritualitat, i fins i tot d'arquitectura. Però tot això és un mitjà, el mitjà que fa que el Misteri sigui una obra d'art que ha de fer canviar a les persones, millorar-les.\n- Què és el que s'hi representa?\nEns hem de posar en el context de l'Edat Mitjana, en un moment en que la gent no sap ni llegir ni escriure i la manera d'informar a la població de les coses que passen és a través de l'oralitat. Els joglars anaven per les places dels pobles cantant cançons de gesta per informar sobre esdeveniments del mateix rei. El Misteri és un mitjà a través del qual l'Església transmet als fidels la visió que té dels últims moments de la vida de la mare de Déu. El Misteri seria el mateix que avui en dia són les Passions o en certa manera, també els Pastorets. El que passa és que els Pastorets s'han anat modificant i han esdevingut més una comèdia que no pas un drama sacre.\n- Quin és l'origen del 'Misteri de la Selva'?\nEn diem el 'Misteri de la Selva' perquè el fem a la Selva i perquè l'aparició moderna a finals del segle XIX és l'arxiu parroquial de la Selva. No sabem ben bé qui el va escriure, o quan el va escriure. El que sabem és que és de finals del segle XIV per diverses dades: primer per la cal·ligrafia del manuscrit, segon pels trets lingüístics de l'època i tercer per alguns textos que fan referència a esdeveniments històrics.\n- S'hi barreja història, música, llengua, és una realitat ben viva...\nSí! L'altre dia pensava com explicar la transcendència del Misteri al segle XXI. El Misteri seria una mica el mateix que va fer la Nova Cançó als anys 60 i 70 en relació a la llengua catalana. A l'Edat Mitjana també hi havia una situació de disglòssia perquè cada una de les llengües es feia servir per una cosa diferent i n'hi havia de millors considerades que altres. És el mateix que passava en temps del franquisme. El que passa és que al franquisme era per premeditació i a l'Edat Mitjana venia d'aquesta manera per situacions històriques. Això que ens sembla tant estrany és una constant de la història, el llatí seria el castellà del franquisme, la llengua culta i totes les altres, --català i llengües romàniques eren llengües d'estar per casa a l'Edat Mitjana. Va ser una mica dir que la nostra llengua també serveix per fer una obra de teatre, que també és una llengua per la cultura.\nImatge de la representació del Misteri de la Selva\n- A la representació hi participen més de 100 persones de totes les edats, ideologies i maneres. Què és el que atrapa a totes aquestes persones?\nBona pregunta! No ho sé, sincerament, no ho sé! Jo crec que a la Selva no som millors, però tampoc pitjors, i tenim una característica que és que la gent s'apunta. Hi ha una iniciativa del que sigui i molt aviat ja hi ha un grup de persones que van cap allà i ho fan. Hi ha molta gent que té ganes de participar, que entén la comunitat que és el poble, no és només tenir una casa i pagar el rebut de contribució , sinó que també és participar en totes aquestes altres activitats. El Misteri és una peça més de l'engranatge que fa que siguem persones, més enllà de màquines que treballem, comprem, mengem i dormim.\n- Quin és el funcionament dels assajos, logística...?\nEns organitzem per sectors perquè entre 100 persones en escena i moltes d'altres que el que fan és que tot rutlli. Il·luminació, escenografia, vestits, cantaires dividits en diversos grups, dimonis, jueus... Cada grup entre ells s'organitzen i d'altra banda hi ha la junta i la direcció que és qui coordina.\n- En sentir "drama assumpcionista" pot fer una mica de mandra...\nQue oblidi tot el que ha estat la seva vida fins a aquell moment. Exagero molt! (riu) Jo diria que tothom vingués a gaudir i que ningú intenti entendre res en el sentit de comprensió intel·lectual, sinó de comprensió emotiva. Contemples una obra d'art. Un altre any ja podràs llegir o buscar la informació. Una senyora, el primer any que el veia, em va dir: "jo només vaig sentir les flautes i em vaig posar a plorar i no vaig parar en tota l'estona". No es tracta de fer un mar de llàgrimes, però llavors ho vaig entendre, la va emocionar.\n- Gairebé 40 anys de representació i sense cap novetat?\nNo, més que res per allò que dèiem de la funció social. No és només per la Selva, sinó també per la comunitat de l'àrea lingüística dels Països Catalans, perquè el català, agradi o no agradi, és la llengua que es parla de Fraga a Maó i de Salses a Guardamar. Això és un servei que fem els selvatans i que el brindem a tota la comunitat dels Països Catalans.\n- També hi ha Misteris coneguts com el d'Elx, amb què es diferencia amb totes aquestes altres representacions?\nEl que el diferencia és que el nostre és el més antic que s'ha conservat sencer. És la nostra característica, no el fa ni més important ni menys, però és el més antic. El Misteri d'Elx té un valor que nosaltres no tenim, s'ha representat ininterrompudament durant 500 anys i això és f'un valor incalculable perquè forma part del tarannà de la gent.\nLa Soul Machine expressa els seus desitjos de Nadal en un nou videoclip


Xesco Arechavala: d’octubre 2017\nAquest passat diumenge he fet una excursió d’aquestes que quan acabes dius: Collons que n’ha estat de maca l’excursió.\nEl Penyagolosa ja l’havia pujat unes quantes vegades en condicions diverses: neu, calor, boira... però sempre des de Sant Joan, per la vall de la Pegunta, un itinerari fàcil i boscós per la cara nord del gegant castellonenc. I sempre, quan fèiem cim, ens abocàvem a mirar el precipici de la cara sud, un tallat vertiginós que li confereix majestuositat al cim del País Valencià.\nDoncs aquest diumenge, gairebé sense voler, he pujat al Penyagolosa per la cara sud, des del Mas de Borràs. Ha estat un pensat i fet, una matinal de diumenge. Amb una colla d’amics hem anat a passar el cap de setmana a Cortes de Arenoso, a la casa rural Mas de León (molt recomanable per anar en grups grans). El Luis s’està preparant per córrer la marató de València i volia pujar corrents al Penyagolosa, un cim que no havia fet. A mi em temptava pujar per la cara sud que no coneixia, així que dissabte sopant, vi en mà, vam decidir que l’endemà matinaríem i pujaríem ràpid al Penyagolosa, per arribar abans de dinar al Mas de León.\nA les 7:20 sortíem de Cortes de Arensoso i a les 8:15 comencem a pujar cap al Penyagolosa des de la casa rural del Mas de Borràs (Villahermosa del Río) a 950 metres sobre el nivell del mar, el Luis corrents i jo a bon pas, caminant. El sender primer puja fort, una mica trencacames, a través d’un bosc de pi blanc. Es travessa una pista forestal i ben aviat s’enganxa amb un PR, que ja serpenteja pel bosc més suaument. Anem guanyant alçada a poc a poc i fem un tram de pista forestal que careneja entre la vessant sud i la nord. Saltem a la vessant nord per endinsar-nos de nou al bosc humit, que deixem quan arribem a una zona d’antigues terrasses i masos abandonats. Abans d’arribar-hi podem fer un glop d’aigua a la font de las Mozas. Tornem a enfilar-nos fort fins que trobem la pista que ens duria cap als cingles de Marcén o cap a Sant Joan. En aquest punt creuem la pista i girem cap a la dreta tot seguint les indicacions de Cantal de Miquelet. Comencem a situar-nos sota la majestuosa paret de la cara sud del Penyagolosa. Seguim per una marcada sendera que a poc a poc es va col·locant estratègicament d’oest a est. El sol, per primera vegada m’il·lumina. Quan sóc just a sota de la canal, deixo el sender i començo a enfilar-me cap a ella. Unes petites fites m’indiquen el camí, tot i que no té molta pèrdua perquè de canals per pujar sense necessitat d’encordar-se només n’hi ha una. Pujo per una petita canal de calcaria blanca que em deixa en el pedregal que em separa del inici de la canal que em durà al cim. En uns minuts travesso aquest pedregal i arribo a la roca vermellosa que caracteritza el Penyagolosa. El Luis m’espera enfilat a mitja canal. L’entrada a la canal és la part més exposada, però la grimpada és fàcil. Superat aquest primer tram, la progressió és fàcil. Es segueix pel mig de la canal grimpant i caminant en forta pujada. No hi ha gaires pedres soltes així que la pujada es fa bé. Ja gairebé a dalt, hi ha un altre pas una mica més vertical a través d’una roca d’un parell o tres de metres bastant llisa, que es pot pujar sense gaires dificultats amb l’ajuda d’una cadena que hi ha fixada. Superat aquest pas, en un parell de minuts som al cim del Penyagolosa (1.814 metres).\nSon les 10:30 del matí d’un diumenge assolellat d’octubre. Fem un glop d’aigua, un mos i contemplem el paisatge immens que hi ha als nostres peus. La mediterrània brilla amb el sol encara alçant-se per l’est i els pobles de l’interior de Castelló es treuen les boires matineres d’un despertar fred. Estem sols al cim. Als pocs minuts arriba la guarda forestal que vigila que els boscos no es cremin. Obre el refugi i connecta la ràdio. Tot en ordre.\nDiscutim si baixar per la canal o donar la volta pel mas de la Cambreta, la Nevera i connectar de nou amb el sender a l’encreuament amb l’inici del cantal del Miquelet. Tot i que baixar per la canal és factible, ens decantem per donar la volta, bàsicament per fer una excursió mitjanament circular. Baixem ràpid per la cara nord i ens creuem amb els primers grups que pugen des de Sant Joan. Un cop a la pista girem a l’esquerra cap al mas de la Cambreta i d’allà seguim per la pista fins on comença el sender que porta a la nevera. Nosaltres deixem el sender de la nevera i n’agafem un que baixa a la dreta cap als masos de Renovell. En pocs minuts baixem fort i arribem a la pista que ens condueix fins al sender on comença el Cantal del Miquelet. Nosaltres agafem el sender que baixa cap a la dreta, cap al Mas de Borràs, desfent ja el camí que hem fet de pujada.\nDesnivell pujada: 1.050 metres\nDurada total amb parades: 4 hores\nPujada: 2 hores 10 minuts\nBaixada: 1 hora 30 minuts\nTemps parada al cim: 20 minuts\nVista del Penyagolosa des del sender de pujada venint del mas de Borràs\nSenyal indicatiu de Cantal del Miquelet\nVista de la primera grimpada i de la canal des del sender del Cantal del Miquelet\nCanal Sud del Penyagolosa. Primer tram més vertical\nVista de la canal Sud des de dins\nTram amb cadenes, gairebé al cim\nPublicat per XescoArechavala a 11:44 p. m. Cap comentari:\nPublicat per XescoArechavala a 1:03 a. m. 1 comentari:


L’ATM i la TUS renoven els títols caducats - Diari de Sabadell\nUna dona, pujant a l’L2 dels autobusos urbans després del confinament / lluís franco\nL’Autoritat del Transport Metropolità (ATM) i Transport Urbans de Sabadell (TUS) renovaran els títols de transport mensuals o trimestrals que han caducat durant l’estat d’alarma. L’ATM, a partir d'aquest dimecres, 1 de juliol, i fins a finals del 2020, ho compensarà de forma automàtica, un cop els usuaris introdueixin els seus títols a qualsevol validadora d’accés.\nPerò, en el cas dels títols de transport integrats, no tots els usuaris que esgotaven el seu bitllet a partir del 14 de març podran tenir una nova data de caducitat: només aquells qui no hagin utilitzat aquests bitllets (T-Usual, T-Grup i T-Familiar o T-Jove, T-trimestre i T-70/90 FM/FN) durant el confinament.\nLa resta d’usuaris que sí que van fer servir el transport col·lectiu –i van validar amb algun d’aquests títols– durant aquest període per motius laborals o d’urgència, hauran de sol·licitar que s’analitzi el seu cas mitjançant un formulari a la web d’ATM (la petició es farà de forma telemàtica, en cap cas presencialment). I obtindran un títol específic compensatori a partir del dia 1 de setembre en endavant.\n56 compensacions a la TUS\nEls bescanvis de títols propis de la TUS, T-Mensual o T-Mensual Jove ja s’han començat a efectuar a l’Oficina de Mobilitat de Sabadell del carrer de la Borriana. Al contrari que els títols de l’ATM, els bitllets de la TUS tindran un bescanvi independentment de si s’han utilitzat o no durant el confinament i es farà una compensació de la validesa del títol des del 14 de març. A tall d’exemple, si el títol caducava el 20 de març, es bonificaran 7 dies amb una T-Bescanvi.\nA hores d’ara, la TUS ha fet 56 compensacions i no espera una gran allau de sol·licituds. Segons fonts dels autobusos urbans, els títols mensuals propis de la TUS només representen un 5,6% del total de validacions. De la mateixa manera, els títols de transport integrats (els que emet ATM) representen un 15,9% del total als autobusos urbans.\nTemes:ATM, autobus sabadell, mobilitat, títol mensual, tus


TRIO BARRAGÁN, SOLTANI, FLORISTÁN , L'Auditori, Barcelona. Campanya Escena 25\nEl Trio Barragán-Soltani-Floristán es presenta a la Temporada de Cambra de L’Auditori com a representant d’una nova generació de músics plenament consolidada. Format pel clarinetista Pablo Barragán, guanyador del Premi Credit Suisse per a joves solistes 2013, el violoncel·lista Kian Soltani, i Juan Pérez Floristán, guanyador del Concurs Internacional de Piano Paloma O’Shea 2015.\nEn el seu concert a L’Auditori, mostrarà diferents aproximacions a una formació de gran riquesa tímbrica. El Trio en Si bemoll major, op. 11, és una obra primerenca en la qual un Ludwig van Beethoven alliberat de tensions fa dialogar els tres instruments de manera juganera. Johannes Brahms, per la seva banda, ja era un compositor experimentat quan va escriure el Trio en La menor, op. 114, en el qual mostra la seva sensibilitat especial per trobar sempre la millor combinació tímbrica. I des d’una perspectiva sonora del segle XXI, el clarinetista i compositor Jörg Widmann també proposa un treball tímbric molt acurat a Nachtstück, una obra de caràcter sinistre i fins i tot violent.


UCEV - Encarna Cuenca Carrión, nova presidenta del Consell Escolar de la Comunitat Valenciana\nEncarna Cuenca Carrión, nova presidenta del Consell Escolar de la Comunitat Valenciana\nEl conseller Marzà anuncia l’elaboració d’una nova llei que regule el CEV i el faça més transparent, efectiu, participatiu i plural\nEncarna Cuenca Carrión, representant del nou Consell Escolar Valencià des de finals de juliol, ha estat nomenada pel Consell com a presidenta del Consell Escolar a proposada pels membres d'aquest màxim òrgan consultiu i de participació de la comunitat educativa valenciana.\nMestra de professió, té una llarga trajectòria en l'administració educativa, tant autonòmica com estatal en diversos camps: desenvolupament curricular, formació del professorat, elaboració de materials didàctics, programes d'extensió educativa, coordinació de projectes internacionals i relacions amb altres entitats.\nHa estat responsable de Programes Educatius d'Educació de la Conselleria de Cultura,Educació i Esport. Al Ministeri d'Educació va ser cap d'àrea de comunicació de l'Agència nacional Sòcrates, cap de la Divisió Erasmus, subdirectora general d'Aprenentatge al llarg de la vida, presidenta de la Xarxa iberoamericana de persones joves i adultes (RIEJA) i directora de l'Organisme autònom de programes educatius europeus (OAPEE).\nLa proposta ha estat unànime. “De les diverses situacions que al llarg de la meua vida professional he hagut d'enfrontar, m'han motivat especialment aquelles en les quals l'acord i la recerca de noves solucions han estat les variables claus de la resolució”, ha destacat Encarna Cuenca.\nEl conseller d'Educació, Vicent Marzà, ha remarcat al Ple Extraordinari del Consell Escolar Valencià que la proposta de presidència suposa acabar d'assentar les bases per a una nova dinàmica de treball conjunt, efectiu i participatiu de la comunitat educativa valenciana, fonamental per a la reconstrucció entre totes i tots del sistema educatiu que es mereix el nostre alumnat i el nostre professorat.\nEn aquesta línia, una de les primeres mesures que s'adoptaran per part de la Conselleria d'Educació serà impulsar una legislació que permeta convertir-lo en un espai de debat i actuació real, basat en la transparència i l'obertura cap la les diverses sensibilitats socials de l'àmbit educatiu.


Detenen dos homes i una dona per quatre robatoris amb força en establiments de la Sénia La República\nACN La Sénia.-Els Mossos d’Esquadra, amb la col·laboració de la Policia Local de La Sénia, van detenir entre el 4 i 8 de juliol dos homes i una dona per […]\nACN La Sénia.-Els Mossos d’Esquadra, amb la col·laboració de la Policia Local de La Sénia, van detenir entre el 4 i 8 de juliol dos homes i una dona per quatre robatoris amb força a l’interior d’establiments comercials, en concret en tallers mecànics i un centre de formació professional. Els detinguts tenen entre 21 i 25 anys, són de nacionalitat espanyola i veïns de la localitat. Un dels detinguts va intervenir en les quatre accions. Forçaven els accessos i a dintre robaven gran quantitat d’eines de taller mecànic amb un valor pròxim als 20.000 euros. Els investigadors han pogut localitzar gran quantitat dels objectes robats en un magatzem abandonat de La Sénia.\nEls Mossos van detenir el 4 de juliol el presumpte autor dels quatre robatoris, un home de 21 anys. Quatre dies més tard van detenir una dona i un home de 21 i 25 anys, que van intervenir en el robatori al centre de formació professional. Els detinguts van quedar en llibertat un cop van declarar en seu policial i resten pendents de comparèixer davant l’autoritat judicial quan siguin requerits.


Una pintura de Joan Miró de gairebé 1 milió al Círculo Ecuestre\nUna altra peça destacada de l'exclusiva fira By Invitation és un cap de Jaume Plensa de fusta de melis\nLa galeria Senda exposa un cap de Jaume Plensa provinent del taller de l'artista. FRANCESC MELCION\nJoan Miró i el gravador Joan Barbarà van tenir una gran relació de treball. Una de les vegades que van col·laborar, Miró va quedar tan content de la feina que li havia fet que li va voler regalar una pintura. Podria ser una mostra com moltes en el món de l’art, si no fos perquè Joan Miró va fer l’obra damunt un tros de la caixa dels gravats, amb els claus i tot, i perquè la va signar en els dos cops que va treballar en el quadre, que porta per títol Figura i ocell. Així que no és d’estranyar que aquesta obra sigui la peça estrella, amb un preu de 900.000 euros, de la segona edició de By Invitation, la fira que organitza fins diumenge el Círculo Ecuestre per invitació dels socis i dels 22 galeristes participants, set més que l'any passat. S'han repartit unes 10.000 invitacions.\nUna màscara de Pau Gargallo a l'espai de la galeria Marc Domènech a la fira del Círculo Ecuestre (150.000 euros). FRANCESC MELCION\nUn cap de Jaume Plensa a l'espai de la galeria Senda a la fira By Invitation (275.000 euros). FRANCESC MELCION\nFigura i ocell es pot veure a l’espai de la galeria Mayoral i és un reflex del domini dels grans noms consagrats entre els col·leccionistes locals. La influència de Miró és forta: la galeria Marc Calzada té a la venda una altra obra seva, Femmes, Oiseaux, per 490.000 euros; la galeria Marc Domènech té a la venda Village, una petita obra de joventut, per 250.000 euros, i Jordi Pascual, un dibuix del 1936 per 220.000.\nA més de Miró, entre les més de mil pintures, dibuixos, escultures i gravats exposats hi destaquen les peces de Pablo Picasso, Miquel Barceló, Jaume Plensa, Manolo Valdés, Salvador Dalí, Antoni Tàpies, Eduardo Chillida i Manolo Millares. “Fem servir tot l’espai del Círculo Ecuestre”, adverteix el vicepresident de l’entitat i impulsor de la fira, Enrique Lacalle. “Soc català i m’entristeix que per vendre hàgim d’anar a Madrid”, lamenta el galerista d’Espacio Lobo Octavio Freggia, que exposa nombroses obres de Manuel Duque (1919-1998), un artista excepcional dins l’Escola de París que la Fundació Vila Casas va treure de l’oblit fa uns anys amb una exposició.\nMarc Domènech té a la venda 'Village', un Miró de joventut, per 250.000 euros. FRANCESC MELCION\nHi ha obres fins a l'últim racó de l’edifici i es creen diàlegs insòlits en els sumptuosos interiors modernistes del Círculo. Hi ha peces com un cap de Jaume Plensa de fusta de melis a l'espai de la galeria Senda (275.000 euros), provinent del taller de l’artista, o com una escultura egípcia del déu Horus (uns 300.000 euros); és una altra de les novetats d'enguany: també es poden veure antiguitats com a contrapunt de l’art contemporani. Entre les sorpreses d’altres artistes hi ha un retrat que Pablo Picasso va fer al seu col·lega Ramon Pichot i que surt per primera vegada a la venda a la galeria Joan Gaspar (110.000 euros).\nart Círculo Ecuestre