Dos accidents múltiples a l'A-31 deixen tretze persones ferides\nDos accidents múltiples s'han produït hui dimecres al matí amb un total de 13 persones ferides i diversos vehicles implicats. El primer accident ha ocorregut en Novelda, al Vinalopó Mitjà, a les 8.45 hores d'este matí. Cinc vehicles han col·lisionat en l'A-31 en el kilòmetre 216. Es desconeix encara la causa de l'accident, el qual ha deixat ferides set persones amb cervicàlgia i contusions. Fins al lloc de l'accident el Centre d'Informació i Coordinació d'Urgències ha mobilitzat tres unitats del Suport Vital Bàsic (SVB) i quatre ambulàncies de Transport No Assistit (TNA), les quals han assistit quatre dones i tres homes que presentaven tots els mateixos dolors: cervicàlgia i contusions. Un home ha demanat l'alta voluntària en el moment, però la resta, més greus han sigut traslladats fins a l'Hospital General Universitari d'Elda.\nMés tard, al voltant de les 10.30 hores s'ha alertat a Emergències d'un altre accident múltiple, amb diversos vehicles implicats també en l'A-31, en aquest cas en el terme municipal de Monforte del Cid, també al Vinalopó Mitjà. Fins al lloc s'han desplaçat dos unitats del Suport Vital Bàsic (SVB), els equips sanitaris dels quals han auxiliat sis persones que presentaven contusions i cervicàlgia. Tots els ferits d'aquest accident han sigut evacuats a l'Hospital General Universitari d'Alacant.


L'exiliat - Diari La Veu\nAquell dia del 1508 en què van haver de soterrar al cementiri de Santa Caterina d’Alzira la seua mare estimada, malgrat que ell haguera sentit poc el seu afecte -gairebé mai no li va somriure ni es va mostrar indulgent, diria anys més tard-, no s’imaginava el jove estudiant, tot i els indicis nefastos, el que li depararia el destí. Blanquina Marc havia mort al lloc de Ranes, a prop de Xàtiva, a causa precisament de la pesta que assotava València i de la qual fugia junt amb tota la família. No era la primera vegada que havien hagut de traslladar temporalment la seua residència; el 1500, en acabat que el pare fóra empresonat per la Inquisició, acusat de cripto-judaisme per la vinculació amb una sinagoga clandestina descoberta a casa d’un familiar, ja havien hagut d’anar-se’n a Elx amb uns parents. Quan van tornar-hi el 1503, Joan Lluís Vives, de deu anys d’edat, va ingressar a l’Estudi General, fundat un poc abans, al carrer de la Nau, no gaire lluny d’on vivia, al carrer de la Taverna del Gall, “al final, baixant a l’esquerra”.\nLópez Enguídanos, 'Retrat de Joan Lluís Vives', 1791\nAquesta indicació del lloc on es trobava la seua llar la va donar ell mateix als Diàlegs, una obra publicada a Basilea el 1538, més de tres dècades després d’haver marxat a estudiar a París, a la Sorbona –anomenada “colònia de València” pel gran nombre de valencians que hi havia-, per no regressar-hi mai més. No és l’única referència que hi apareix, també esmenta el trinquet del Miracle i els carrers de Sant Joan de l’Hospital, de la Mar, dels Manyans, dels Confiters, de la Bosseria, del Tossal, de Cavallers, entre altres, i el mercat de la fruita. “Quina bellesa de mercat, tan ample! I quina bona presentació de venedors i mercaderies! Quina olor la d’aquestes fruites! Que gran varietat, neteja i vistositat! No es poden imaginar hortes que es puguen comparar a aquest mercat. Res no es comparable a l’habilitat i diligència del mustassaf i dels seus agutzils per tal que cap comprador no es veja defraudat per un venedor”, afirma Centelles, un dels personatges.\nRetrat d'Honorat Joan, atribuït a Francesc Ribalta, ca. 1610-20\nTot seguit, el mateix Centelles fa menció d’un antic deixeble de Vives a Lovaina, el xativí Honorat Joan, professor de llatí a la Universitat de València –a qui Carles V va nomenar membre del seu consell i gentilhome de la cort el 1537, i posteriorment preceptor del príncep Felip i del seu fill el príncep Carles-, que “va procurar que es desterrara de l’Estudi la, segons ell, perniciosa lliçó d’Erasme i Poliziano, i s’ademetera la de Ciceró, en tant que més adequada per ensenyar la puresa de la llengua llatina i no gens exposada a viciar els costums de la joventut”, explica Manuel V. Febrer (Ortodoxia y humanismo. El Estudio General de València (1525-1558), 2003). Això entrava dins de la gran polèmica dels humanistes, la del ciceronianisme, un corrent que considerava l’estil de l’orador romà norma de llatinitat i rebutjava el dels no ciceronians, a pesar que “podia ser més àgil, mancat dels constrenyiments de l’estricta imitació”, assenyala Josep Lluís Teodoro (Vida i mort de la llengua llatina, 2004). Una polèmica en la qual Vives, igual que Erasme, va prendre part, duent a terme una crítica severa als seguidors d’aquesta tendència: “No s’ha d’imitar un sol escriptor, encara que siga importat, ni s’ha d’imitar només el més digne d’imitació”.\nImmers en aquest ambient intel·lectual, el 1522, l’any que Honorat Joan va arribar a Lovaina, Vives es va assabentar que el seu pare havia estat novament detingut i, aquesta vegada, condemnat a la foguera. Un poc més endavant, el 1523, treia a la llum De institutione feminae Christianae (De la dona cristiana), l’obra en què parla de la seua mare: “I ara la seua memòria és per a mi la més sagrada, i sempre que m’assalta el seu record, ja que no puc corporalment, l’abrace i la bese en esperit amb la més dolça de les gratituds”. El 1524 es va complir la sentència i Lluís Vives, comerciant de draps, jueu convers, fou cremat; llavors, però, el seu fill no es podia imaginar que el 31 de gener del 1529, l’inquisidor Arnaldo Alberti també condemnaria Blanquina Marc per haver perpetrat el crim d’heretgia i apostasia. Les seues restes, les despulles de la mare estimada, foren exhumades del cementiri de Santa Caterina d’Alzira i llançades al foc al mig de la plaça pública.


El Museu de les Ciències ofereix la conferència 'El botànic Cavanilles, viatger d'ordre del Rei' a càrrec del catedràtic Joan Mateu\n- Presentarà la conferència José Luis Rubio, Premi Jaume I de protecció al medi ambient i secretari del Comité d'Experts de la Ciutat de les Arts i les Ciències\nEl catedràtic de Geografia Física de la Universitat de València, Joan Mateu, imparteix aquest dijous, 13 de febrer, la conferència 'El botànic Cavanilles, viatger d'ordre del Rei'.\nAquesta xarrada divulgativa s'emmarca en el cicle 'Actualitat' del Museu de les Ciències, és de lliure accés i començarà a partir de les 19.30 hores a l'Auditori Santiago Grisolía del museu.\nLa biografia d'Antonio J. Cavanilles (València, 1745-Madrid, 1804) il·lustra la seua passió per la botànica. Les fites més brillants de la seua trajectòria científica estan lligades a la llarga estada en el París prerevolucionari (1780-1789), a una intensa experiència viatgera per l'antic Regne de València (1791-1803), a l'edició de monografies botàniques i, finalment, a la direcció del Real Jardín Botánico de Madrid (1801-1904).\nAquestes etapes es van desenvolupar a l'ombra del poder dels successius secretaris d'Estat, en el marc de la política científica desplegada pel Patronat Reial en les acadèmies, jardins i gabinets, en les expedicions a ultramar o en les edicions científiques de la impremta reial.\nEl treball de gabinet va ser decisiu en la formació del botànic Cavanilles a París. El seu mètode de treball es va ampliar en la primavera de 1791 quan "vaig començar a recórrer l'Espanya d'ordre del Rei per a examinar els vegetals que hi creixen".\nCavanilles iniciava una nova experiència que va influir en els seus mètodes de treball, mentre intensificava les seues campanyes d'herborització i confirmava o revisava la taxonomia de les plantes i descrivia característiques dels hàbitats d'aquestes.\nEls resultats es van plasmar en publicacions posteriors, entre les quals destaquen el segon tom de les 'Icones' (1793) i les publicacions sobre les observacions del Regne de València (1795-1797), o les observacions sobre el cultiu de l'arròs de 1796, etc.\nCavanilles va aplicar les tècniques de camp pròpies de l'observació naturalística, el llenguatge precís en la descripció objectiva i el treball esforçat d'un viatger apassionat per la botànica.\nEl Museu de les Ciències ofereix la conferència 'El botànic Cavanilles, (...)


Luthien. Somnis entre boires: 10_09\nPassar-te hores i hores preparant tots els detalls que comp orta una festa sorpresa.\nAconseguir que prop d'una cinquantena de persones vagin més o menys a una.\nFer i refer la llista de convidats, de la compra, de tasques a fer...\nDe recollir els amics que venien de fora.\nDe bombardejar a tothom amb correus electrònics.\nDe seguir-li la beta a l'homenatjat pq no sospités res.\nComprar menjar i beguda per un petit regiment.\nPintar, repintar i resseguir números d'aniversari, cartells de felicitació...\nPreparar la gimcana.\nBuscar la música, decorar la sala.\nSegrestar (literalment) a aquell que fa anys.\nMil i un detalls com aquests som els que hem compartit els tres personatges de la foto aquests darrers dies, però han valgut la pena i molt, tots els nervis, les corredisses d'última hora, els estressos perquè no arribàvem o perquè tot sortís com calia i veure la cara de l'Albert al obrir la seva nova i somiada guitarra.\nPublicat per Andrea. a 27.10.09 9 comentaris:\nEt necessito a tu...\nI no et trobo enlloc.\nPublicat per Andrea. a 21.10.09 2 comentaris:\nCap de setmana de caps!!! Molts, 14 agrupaments (amb 2 novetats d'enguany) de tota la demarcació de Tarragona...\nCap de setmana de caps, i de sentir-nos com a nens. I que maco què es!!!\nRialles, converses, formació, rotllanes immenses, assemblea, cançons, representacions, bangs, petits i grans grups, servei per Maspujol, abraçades, emocions a flor de pell...\ni ep!!!! atenció: qui ha guanyat el concurs de paelles? Evidentment, si, el Gent de Mar.\nLa Paella torna a casa!!!! (i ja es preveuen comissions de lladres).\nEl cau se sent, el cau està present!!!!\nPublicat per Andrea. a 18.10.09 9 comentaris:\nActe de commemoració del 69è aniversari de l'afusellament del President Companys.\n"Les moltes i diferents causes justes del món tenen ja molts defensor, però Catalunya només ens té a nosaltres, els catalans".\nPublicat per Andrea. a 14.10.09 6 comentaris:\nPublicat per Andrea. a 12.10.09 6 comentaris:\nSento que el cor ja no para de bategar i diu que em llenci...\nDoncs sí tinc ganes de llençar-me!!!!\nPublicat per Andrea. a 11.10.09 6 comentaris:\nPublicat per Andrea. a 10.10.09 2 comentaris:\nAvui toca informàtica.\nAquesta tarda tocava informàtica, i el que normalment és una activitat que als nens els agrada força i que sempre la demanen, ja que la gran majoria dels meus nens no tenen la sort de tenir un ordinador a la seva casa i molt menys a la seva habitació, avui s'ha convertit en un estira i arronsa amb un dels nens del segon grup.\nSaben que no poden mirar res bèl·lic, ni escenes de violència,ni res de contingut explicitament sexual (no en va ja tenen prous problemes amb el que tenen a casa...), doncs sempre n'hi ha d'haver un que ha d'esguerrar l'ambient dels altres.\nDes de darrere de tot, les dues monitores veiem quines pàgines veuen (sempre tenen una estoneta que poden navegar o jugar), i hem estat observant com un, anava descarregant pàgines i pàgines d'armament.\nEvidentment l'exposició d'armes s'ha acabat de seguida.\nPotser el problema es que ens hauriem de plantejar, és perque ha de ser tant excessivament fàcil que un nen accedeixi a segons quines pàgines no???\nPublicat per Andrea. a 7.10.09 7 comentaris:\nQuins nens estem fent créixer??\nPublicat per Andrea. a 6.10.09 13 comentaris:


La Casa Blanca acusa el fiscal Starr de manipular proves i testimonis\nAgències | 04 octubre 1998\nLa Casa Blanca acusà ahir el fiscal especial Kenneth Starr de «manipulació de les proves» en l'escàndol Lewinsky per no incloure en el seu informe els testimonis que afavoreixen el president nord-americà, Bill Clinton.\nUn dels advocats de la Casa Blanca, Gregory Craig, acusà el fiscal Starr de no incloure en el seu informe, deliberadament, els testimonis davant el Gran Jurat que «afavoreixen el president».\n«En el seu zel per donar suport a les seves acusacions contra el president... el fiscal especial ometé intencionadament testimonis exculpatoris directes», afirmà.\nPer això, la defensa de Clinton exposarà al Comitè Judicial de la Cambra de Representants aquesta «manipulació», i també demanarà que s'estudiï en profunditat el paper «turbulent» que Linda Tripp jugà en tot aquest assumpte.\nEn concret, Craig explicà que Starr acusa Clinton d'obstrucció a la justícia per intentar que el seu amic Vernon Jordan trobàs una feina a Monica Lewinsky a Nova York a canvi del seu silenci. Però Starr no inclogué en el seu informe aquesta frase de la declaració de Lewinsky: «ningú no em demanà mai que mentís i mai no em prometeren una feina a canvi del meu silenci», precisà Craig.


Helder Cámara - Any 1999 - Articles\nAngelo Giuseppe Roncalli (8)\nHelder Cámara (3)\nRecife (Brasil) (2)\nEl 28 d’agost de 1999 va morir als 90 anys a Recife, a l’estat de Pernambuco, al nord-Est de Brasil, el bisbe Helder Cámara, figura decisiva en la renovació progressista de l’església llatinoamericana i precursor material de l’anomenada teologia de l’alliberament, preconitzada per Leonardo Boff, que en els anys setantes va col•locar l’església llatinoamericana al capdavant de la lluita contra la opressió, sobretot a Centreamèrica.\nHelder Pessoa Cámara va néixer a la ciutat de Fortaleza (Brasil) el 7 de febrer de 1909. Ordenat sacerdot a l’agost de 1931, va ser nomenat bisbe auxiliar de Rio de Janeiro als 53 anys. Molt vinculat a l’organització del Concili Vaticà II promulgat pel Papa Joan XXIII, als anys seixantes va demanar la restauració del diaconat i va ser el principal impulsor de la Comissió d’Investigació de l’Església dels Pobres.\nCom a arquebisbe d’Olinda i Recife, una de les arxidiòcesi més pobres de Brasil, va encapçalar des del 1964 la anomenada “ala progressista” de la Conferència Nacional dels Bisbes de la que va ocupar primer el càrrec de secretari i després de president. En els anys de la dictadura militar, va destacar pel seu humanisme i el seu compromís amb els pobres, sent conegut popularment com el bisbe roig.\nJubilat des del 1985 i substituït en les seves funcions al bisbat pel franciscà José Cardoso Sobrinho, Helder Cámara va ser nomenat doctor honoris causa per gairebé dues dotzenes d’universitats de tot el món i havia estat candidat al Nobel de la Pau en diverses ocasions.


Agredeixen el president de la Plataforma del Pla de l'Aigua de Lleida | NacióLleida\nEl president de la Plataforma per a la Dignificació del Pla de l'Aigua de Lleida, Josep Maria Muñoz, ha denunciat haver estat víctima d'una agressió per part d'un membre d'una de les famílies "conflictives" que s'han instal·lat al centre històric en l'últim any.\nSegons ha explicat la Plataforma, els fets han passat aquest diumenge al migdia a la plaça dels Gramàtics quan el fill menor d'edat d'una d'aquestes famílies ha llençat un objecte que ha anat a parar a la terrassa del bar que regenta Muñoz. Després de recriminar-li l'acció, el pare del menor ha començat a proferir-li insults i amenaces fins que en un moment donat l'ha agredit.\nAl lloc dels fets s'hi ha presentat una patrulla dels Mossos d'Esquadra, que ha identificat l'agressor. El president de la Plataforma ha denunciat els fets a la policia i s'ha desplaçat al CAP de Prat de la Riba on ha passat un reconeixement mèdic.\nSocietat, agressió, Mossos d'Esquadra, Lleida, Pla Aigua, atac


Ciuró: “Apel·lo a totes les forces polítiques catalanes que votin a favor de mantenir els jutges de pau” | El Jurista\n09/06/2022 10/06/2022 0\nLa consellera de Justícia, Lourdes Ciuró i Buldó, s’ha reunit a Premià de Mar amb jutges de pau del Maresme, amb l’objectiu de fer front comú davant la nova llei espanyola de mesures d’eficiència processal del servei públic de justícia, que, si s’aprova, suprimirà aquesta figura. En paraules de la consellera, “la figura del jutge de pau no pot deixar d’existir als municipis i a les ciutats més petites”, ja que els seus habitants “no han d’anar al poble del costat o traslladar-se 30km per tenir una oficina de justícia”. Segons Ciuró, els jutges i jutgesses de pau representen un valor fonamental en tant que “promouen la convivència i apropen la ciutadania a la justícia”. La supressió d’aquesta figura representaria, a més, “un problema pel model de justícia de proximitat que defensem”, ha afegit.\nD’altra banda la consellera s’ha mostrat molt contundent a l’hora de demanar unió política per fer front comú contra la desaparició dels jutges de pau: “apel·lo a totes les forces polítiques catalanes amb representació a Madrid que votin a favor de mantenir els jutges de pau” perquè “des de Madrid ens diuen com ens hem d’endreçar i d’ordenar però no ens donen els recursos per fer-ho”.\nDurant la reunió, la titular de Justícia ha explicat als jutges de pau la importància que els diferents municipis consensuïn un únic manifest a favor de la figura del jutge de pau i que s’hi pronunciïn en els plens municipals, via moció o junta de portaveus, per exemple. Es tracta d’un primer pas en aquest front comú entre les administracions locals catalanes i l’Administració de la Generalitat de Catalunya, i els ha encoratjat a interposar mocions municipals o mocions parlamentàries.\nUn dels fronts en què la titular de Justícia s’ha compromès a defensar el paper dels jutges de pau és el Parlament de Catalunya perquè que els jutges de pau ajuden a la convivència en els pobles i ciutats on actuen; a més, eviten que molts problemes entre veïns acabin als jutjats.\nD’altra banda, el Departament de Justícia buscarà el màxim suport dels grups parlamentaris a través d’una moció parlamentària, amb l’objectiu de consensuar una esmena que tingui prou suport i força per presentar-la al Congrés dels Diputats. La solució definitiva passa per presentar una esmena concreta al Congrés, que haurà de ser votada pels grups parlamentaris a Madrid.\nLa d’avui és la tercera trobada de la consellera de Justícia amb jutges de pau de Catalunya, després de les de la Conca de Barberà i de Girona, i està previst continuar fent-ne per comarques, abans del dia 20 de juny, que és la data en què previsiblement s’acaba el termini per a les esmenes al Congrés espanyol. La propera serà demà divendres, a Sant Climent de Llobregat, amb els jutges de pau de la comarca del Baix Llobregat.\nJutges de pau del Maresme en xifres\nAl Maresme hi ha 28 jutges de pau en actiu, 12 dels quals pertanyen al partit judicial d’Arenys de Mar i 16 al de Mataró. Hi ha una Agrupació de Secretaries de Jutjats de Pau, amb seu a Arenys de Munt. Al Maresme hi ha un total de 16 jutjats de pau amb plantilla pròpia (45 persones): 17 secretaris, 6 gestors, 5 tramitadors i 17 ’auxilis judicials.\nEls jutjats de pau del Maresme donen servei a més de 303.000 habitants de 28 poblacions. La seva activitat judicial arriba a més de 62.000 actuacions durant l’any 2021, entre certificats, inscripcions al registre civil, exhorts de l’àmbit civil i penal, actes de conciliació, etc.\nActualment, els jutges de pau són l’estructura judicial més àmplia a Catalunya i són competents en els àmbits civil, penal i de registre civil. Tracten, en l’àmbit civil, dels assumptes de quantia inferior a 90 euros. En l’àmbit penal, des del mes de juliol de 2015, bàsicament gestionen actuacions d’auxili judicial (exhorts), ja que les faltes que s’atenien fins a aquella data s’han transformat en delictes respecte dels quals ja no tenen competències.


seguidors – COMUNICACIÓ INTERACTIVA\nCAS D’ESTUDI: Sabies això de YouTube?\nYouTube és una plataforma a partir de la qual actualment ja es pot considerar una forma de treball per a moltes persones ja que des de fa uns anys els YouTubers poden guanyar un salari a partir de la publicació de contingut en aquest mitjà de Comunicació.\nBlocs. Nou mitjà, noves influències.\nActualment internet i les xarxes socials són un gran mitjà per a la comunicació, a més, cal tindre en compte que els blogs i les bloggers no deixen de sorprendre i s’estàn convertint en grans influenciadors en la societat. Són font d’inspiració i marquen clàrament les tendències actuals.


El follet ideal - Teatre Barcelona\nEls follets són éssers diminuts que habiten els boscos de Catalunya. Un d’ells s’ha escapat del seu hàbitat per delectar al públic de Cincómonos i convertir-se en El follet ideal amb l’ajuda de la companyia teatral Volare.\nAquest follet viu en el regne de Maldesquena. Una Exploradora el busca perquè es dormi ja que, si no, no somiarà i, si no somia, no podrà acabar els contes que escriu i que els nens llegeixen abans de dormir. Però la Bruixa també està buscant al follet. En aquest cas perquè es casi amb la seva filla, la Princesa Folleta.\nAconseguiran les seves missions l’Exploradora i la Bruixa? O s’interposarà algun obstacle en el seu camí que els impedeixi aconseguir els seus objectius? Senyores i senyors, nens i nenes, aquest és el Regne de Maldesquena! Pansa a conèixer-ho.


Llengües celtes - L'Enciclopèdia, la wikipedia lliure en valencià\nDomini de les llengües celtes en la antiguetat.\nLes llengües celtes són un grup d'idiomes pertanyents a la família indoeuropea, en la que s'inclouen:\ni totes aquelles llengües mortes d'esta família que en un temps parlaren els pobles celtes en Europa.\nProcedent del proto-indoeuropeu, el grup de llengües cèltiques ocupa una posició intermija, conrològicament parlant, dins de la família indoeuropea, fent la seua aparició despuix de les llengües anatòlies (2000 a. C.), el grec (1400 a. C.), les llengües índiques (1000 a. C.), les llengües iranies (700 a. C.) i les llengües itàliques (600 a. C.), pero ans de les llengües germanes (sigle I d. C.), el armeni (sigle V), el tocari (sigle VII), les llengües eslaves (sigle IV), les llengües bàltiques (sigle XV) i el idioma albanés (sigle XVI).\nEstes foren parlades pels pobles celtes, una série de pobles i tribus de la Europa Central i Occidental que compartien unes característiques culturals similars: creències religioses, estructura social, estils artístics, sistemes de producció, etc, pero sobre tot, estos pobles parlaven una llengua comú, o més ben dit una série de dialectes inteligibles entre si. En nom per a designar-se a si mateixos utilisaven *gal- o *kel- com mostra el nom de ses llengües i els noms d epobles celtes: Galli, Gàlatae, Galaici, Gaelige, Kel (toi), Gàlatai. D'ahi que els grecs els dien keltoi i els romans galli (pronunciat gal·li(. El nom celta procceix del grec keltoi, nom que gastaven els geògrafs grecs en la primera mitat del I milenari a. C. per a designar als pobles que habitaven Europa central. La primera referència ad est poble la trobem en la Ora Marítima de Avieno, procònsul en Àfrica en el 336 d. C., basant-se en un original grec del sigle VI a. C., encara que s'encontren escampades diverses alusions als celtes en Hecateu de Milet, Heròdot i Aristòtels.\nL'aparició de les llengües celtes està marcada pel debat sobre les teories al respecte, que tendixen a ser contradictòries entre si. Una d'elles afirma que les llengües cèltiques insulars són una unitat front a les llengües cèltiques continentals. Atra de les teories propugna la existència d'una relació galo-britònica d'un orige més arcaic, front al goidèlic, el idioma celtíber i el idioma lepòntic.\nMés tart els celtes apareixerien en els registres romans com els galli, nom que permaneixqué en la denominació de determinats pobles com els galos, els gàlates, o regions com la Gàlia, Gallaecia o Galizia que és com els denomiraren els romans. L'unitat llingüística d'estos pobles es posta de manifest per Tàcit al percibir la similitut entres les llengúes brytòniques i les gales i San Jerònim deixà constància en els seus escrits de que la llengua dels gàlates resultava paregut al dialecte galo de Trèveris.\nEls pobles celtes, a lo llarc de l'història s'expandiren entre els sigles VIII i V a. C. des de el seu núcleu original centre-europeu cara a les atres regions, ocupant el nort i centre de França (la Gàlia), la vall del Po en el nort d'Itàlia, la mitat nort-occidental de la Península Ibèrica, aixina com la major part de les illes britàniques. També se varen estendre pels Balcans, alcançant inclús una comarca de Àsia Menor, que serà coneguda com Galatia. En totes estes migracions la seua llengua els acomanyà allà a on anaren; en el sigle I a. C. s'estenien per gran part d'Europa, des de l'actual Turquia (Galacia) fins a Portugal.\nParlades ampliamente en Europa occidental en el primer milenari a. C., des de els temps del romans han experimenta una decadència gradual, be reemplazades primer pel llatí i posteriorment per les llengües romanç en França, Portugal, Italia i Espanya, be desplazades i sustituides per atres rames com la germana en les illes Britàniques i Europa Central o la eslava en els Balcans, o be per la disipació e integració del poble celta i de les seues llengües disn de noves realitats històriques. A pesar d'això, hagué chicotetes illes llingüístiques que varen sobrevivir molt temps a esta situació, haguent testimonis de gàlates parlants de llengua celta en el sigle IV d. C.\nEncara que les llengües cèltiques encontraren refuti a la romanisació en el extrem noroccidental d'Europa, en les Illes Britàniques. Allí les llengües natives gaèliques i britòniques mantingueren la seua hegemonia fins a l'Edat Mija, sent la llengua peredominant en el Regne d'Escòcia i en els comtats i regnes irlandesos i galesos.\nEl seu decaïment en Gran Bretanya començà en les invasions anglosaxones, quedant reduïda la seua presència tras Muralla de Offa a Gales, i al Regne d'Escòcia. Uns sigles més tart també començaren a pedre pes i presència les llengües cèltiques en estes regions i en Irlanda degut principalment a la pèrdua de independència política i cultural, aixina com pel aillament econòmic, en detriment del llavors pujant Regne d'Anglaterra en el sigle XVI, si be este procés se donà de manera lenta i constant des de sigles arrere. La llengua parlada en la illa de Man se voria molt influenciada per aports nòrdics, frut de les succesives invasions vikingues.\nEl orige del bretó, si be se podria pensar fàcilment degut a la seua situació geogràfica que és un reducte de la llengua gala parlada en época prerromana en l'actual França, se remonta a migracions de birtànics (principalment de les zones de Cornualles i Gales) en el sigle V d. C. que fugien de les invasions anglosaxones a Gran Bretanya, establint-se despuix de creuar el canal de la Mancha en la costa d'Armòrica, l'actual Bretanya. Alguns d'estos britans arribaren inclús a la península ibèrica, a les regions de Galícia i Astúries.\nPese al seu lent decliu en els sigles, hui dia encara sobreviuen, únicament, quatre llengües de la rama cèltica, llimitades a chicotetes regions d'Europa: el idioma irlandés o gaèlic irlandés en Irlanda, el Idioma gaèlic escocés (nom que porta a la confusió en el també dit escocés, idioma germànic) en Escòcia, el idioma galés en Gales i el idioma bretó en Bretanya.\nAixina mateix, fins al sigle XVIII en Cornaulles se parlava el idioma còrnic, de gran semblança en el bretó i el galés. Hasda principis del sigle XX en la illa de Man se parlava el idioma manés. També, frut de la emigració, n'hi han chicotetes colònies de parlants de llengua celta en la Patagònia argentina i en algunes parts de Canadà.\nEncara que en major o en menor mesura pero en la majoria dels casos molt reduit generàlment les llengües posteriorment parlades en regions de llengua celta mantenen un substracte cèltic en el seu vocabulari, com pot ser el espanyol, el francés, el portugués, el anglés o el alemà.\nObtingut de «http://www.lenciclopedia.org/index.php?title=Llengües_celtes&oldid=160199»\nEsta pàgina fon modificada l'última volta el 3 març 2020 a les 14:34.


Las seis esposas de Enrique VIII- Antonia Fraser | Say what you want\nLas seis esposas de Enrique VIII- Antonia Fraser\nEnric VIII va viure fins els 56 anys i en aquest temps va aconseguir batre un rècord pel que se’l coneixeria en la història: tenir 6 esposes, divorciar-se’n de dues i decapitar-ne dues més. Amb “Las seis esposas de Enrique VIII” Antonia Fraser ens presenta de forma totalment objectiva la vida de les que van ser les companyes de llit d’aquest rei de 1’85 i figura atlètica que poc a poc va anar convertint-se en un mostre deforme en sintonia amb l’etapa de terror que va acompanyar el seu regnat.\nCal tenir en compte que en els temps d’Enric VIII la figura de la dona era la d’un ésser inferior “fet per a sotmetre’s al seu home” com Catalina Parr -última esposa del rei- va admetre, i amb una única funció: donar un fill mascle al seu marit per a que perpetues el llinatge. Però malgrat això les 6 esposes d’Enric VIII van ser molt més que intents per a tenir un fill que heretés el regne. Cadascuna va representar un paper important en el desenvolupament dels esdeveniments contemporànis: si Catalina d’Aragó va fer de regent mentre el seu marit estava a la guerra, i va aconseguir sortir-se’n molt millor que el seu marit de les diferències amb Escòcia, Ana Bolena va assentar les bases per a que la carrera per ser dama de la reina pogués acabar conduïnt al seu mateix tron.\nPerò quina era la imatge de cadascuna de les reines? com va ser la seva vida amb el rei? què va enamorar-lo? Per què Enric VIII es va casar en quasi tots els casos per amor, era un romàntic empedernit, com demostren alguns dels seus gestos, com anar a buscar a la seva futura esposa per sorpresa per conèixer-la (tot i que el que va veure no li va agradar) o escriure cartes d’amor a la seva estimada en un temps en que aquesta havia deixat la cort. Fem un petit repàs de les 6 reines que van contribuïr a escriure la història d’Anglaterra.\nCatalina de Aragón, la primera esposa d’Enric VIII i la que va estar-hi més temps casada, més de 20 anys. Catalina va ser una de les reines més estimades pels anglesos, de fet aquesta estima va contribuïr més tard al fatal desenllaç de la seva “suplent”, Ana Bolena. Li va donar al rei una filla, Maria, que va regnar després de la mort del seu germanastre Eduard. Quan Enric VIII, desesperat al veure com la seva dona, més gran que ell, no li donava un mascle, va començar a fixar-se en una jove dama de la Reina, una joventut que li oferia esperances de fertilitat i d’un fill varó que assegurés el tron, i va es va auto-convèncer que el seu casament amb Catalina havia estat un error, i que Déu el castigava per haver-se casat amb la vídua del seu germà (tot i que Catalina no havia consumat el matrimoni amb el seu germà, ja que aquest estava ja molt dèbil quan es van casar) . És aleshores quan va començar tota la batalla legal i religiosa per iniciar la seva vida amb la “puta del rei”\nAna Bolena va sentar un precedent en la vida de la cort: no era més que una dama de la reina i havia aconseguit el favor del rei, fins tal punt que aquest estava movent mars i muntanyes per aconseguir casar’s-hi i anular e20 anys de matrimoni amb la reina espanyola. Bolena era coneguda per la seva passió en tot el que feia, pels seus atacs de fúria, i per tenir en vil a Enric VIII durant més de 5 anys fins que va accedir a deixar de ser “donzella”.També és coneguda pel suport que va donar als erúdits protestants, i per la seva estima per la música i a l’amor cortesà ( fet que la va acabar portant a la Torre de Londres). Ana Bolena només va tenir una filla amb el rei ( Isabel, que va regnar, després de Maria, durant més de 40 anys) i va morir el 1536, només 3 anys i mig més tard d’haver estat nomenada reina.\nSi d’Ana Bolena el rei s’havia fixat en la seva passió i tossuderia, de Jane Seymour el rei va apreciar la seva honestidat i submissió. Jane Seymour va ser una de les dames d’Ana Bolena i va destacar per la seva discreció. Al casar-se amb el rei Jane va iniciar una croada per evitar que el rei pogués tornar a enamorar-se d’alguna de les dames de la seva cort. Així va prohibir la vestimenta francesa i va substituïr l’atmosfera de cultura, art i música per una estricta opressió. Jane va ser “l’esposa estimada del rei”, la única que li va dónar un fill mascle, Eduard, però això també va ser la seva fi. Després del part va contraure unes febres, i 12 dies després moria, havent regnat tansols 15 mesos.\nDos anys van passar fins que els consellers del rei van aconseguir fer-li veure que un únic fill no era suficient per tenir certa estabilitat en el tron. Per això es van iniciar les converses per a trobar una nova esposa. Devia ser dificil tenint en compte que el Rei s’havia divorciat d’una esposa que justament no era de baixa alcurnia – l’imperi espanyol estava en una de les seves èpoques més importants- i havia degollat a l’altra. Per això les converses van ser llargues i dures i finalment Ana de Clèves va ser la elegida. Però a l’arribar a Anglaterra el rei no va aprovar el que va veure i va veure com impossible la seva obligació d’engendrar un fill d’aquell cos que “no creia que fos verge”. Ana de Clèves però no es va sentir repudiada – almenys en aquell moment- i potser per por a coses pitjor, o potser perquè tampoc li atreia la idea de tenir un marit més ample que llarg i amb un historial amorós tant complicat, va acceptar ser nomenada “germana del rei” i va donar camí per a que Catalina Howard, cosina d’Ana Bolena, pogués casar-se amb Enric VIII.\nQuan Enric VIII va aconseguir l’anulació del matrimoni amb la seva “germana” ràpidament va casar-se amb la seva “rosa sense espines”. Una rosa que resultaria tenir més punxes de les que el rei s’imaginava per a una jove de curta edat. I és que Catalina Howard estava enamorada d’un altre home, i tot i que sembla impossible que s’atrevís a tenir al seu enamorat com a amant coneixent l’ira del rei, si que va atrevir-se a escriure-li apassionades cartes d’amor, que han arribat als nostres dies. Catalina Howard però, va patir la mateixa sort que la seva cosina, i va morir decapitada acusada d’altra traició quan el rei va saber de les seves peripècies amoroses anteriors i av entendre que la inocència que li suposava no existia.\nDesprésque Catalina Howard fós jutjada per promiscuïtat abans del seu matrimoni el fet de fer que el rei es fixés en alguna jove per així afavorir a la família d’aquesta era molt més perillós que havia estat fins aquell moment. Qui sabia de forma certa si la jove no havia tingut relacions amb algun noi. Era necessàri arriscar-se d’aquella forma per arribar al poder. Va ser així com els consellers del rei i el propi Enric VIII van acabar posant l’ull en una vídua, que, amb l’edat que tenia el rei havia de fer més d’enfermera que no pas portar-li un nou fill al món. I així Catalina Parr va ser la reina que va viure fins la mort del rei i que va fer de mare dels futurs reis d’Anglaterra fins a la seva mort, un cop casada amb Thomas Seymour i degut a febre post part. Catalina Parr va ser la última de la llarga llista de reines que van omplir el cor del rei i la única que el va sobreviure ( si comptem que Clèves era la germana)\nEn resum 6 dones molt diferents entre elles i que van contribuïr al desenvolupament de la història d’Anglaterra i a la llegenda d’aquest rei monstruós.\nT’agradarà si t’agrada: la història d’Europa, la vida quotidiana a la cort,\nEl millor: que t’explica, tot i no ser novelada, de forma molt amena la història i pots captar detalls interessants de la forma de viure de l’època\nEl pitjor: pot ser pesat si no el consideres com una guia per saber més sobre aquests fets històrics\nThis entry was posted on dilluns, 29 de/d' Desembre de 2008 at 10:37 pm\tand posted in crítica, llibres.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed.\n« Roma (la sèrie)\nQuines campanades vau veure? »\n2 responses to “Las seis esposas de Enrique VIII- Antonia Fraser”\nLourdes Roca Rosselló\n1/01/2009 at 9:13 pm\nAquest home era un tasta olletes, un gran…..deixem-ho així.M’ha agradat molt llegir el teu resum del llibre, va ser un culebrot d’aquells temps, que per cert crec que tots els Reis tenien al cap unaltre cosa i que el veritable problema el tenía ell mateig mmira que era fàcil canviar les lleis quan ell volía, perqué no deixar regnar a una dona? Mira que bé s’ho va fer anar el tio!!!!!!! (perdona per les faltes)\n3/01/2009 at 1:37 pm\nGràcies per posar-me tan al dia en aquestes trames. Si el Benet i Jornet hagués viscut en aquella època hauria triumfat com a cronista. Quin paio l’Enric xD


La sala d’actes de l’Institut Miquel Biada estrena una climatització independent - Ajuntament de Mataró\nLa sala d’actes de l’Institut Miquel Biada estrena una climatització independent\nLes obres s’han finançat a través del FEOSL\nEl Servei de Manteniment i Serveis de l’Ajuntament ha enllestit les obres d’instal·lació de climatització pròpia a la sala d’actes de l’Institut Miquel Biada. Aquestes obres formen part d’una nova fase de les reformes iniciades l’any passat en aquest equipament per tal que es pugui utilitzar de forma independent a la resta de l’edifici i fora de l’horari escolar.\nL’espai ja s’ha estrenat amb diferents actes i concerts com els de l’Escola Municipal de Música i demà 18 de desembre l’alcalde, Joan Antoni Baron, assistirà a les 18 h al Festival de Nadal de la Casa d’Andalusia.\nLa sala s’ha climatitzat amb aire calent i aire fred, i també s’hi ha instal·lat un sistema d’extracció d’aire. S’ha construït nou fals sostre, per l’interior del qual s’han passat els conductes de climatització, a més d’adequar la instal·lació elèctrica i col·locar les màquines exteriors sobre l’estructura portant.\nEl projecte, que s’ha executat amb finançament del Fons Estatal per a l’Ocupació i la Sostenibilitat Local (FEOSL), les han portat a terme l’empresa Tecni Fred i Clima, SL i han tingut una durada d’uns quatre mesos. El pressupost de les obres ha estat de170.000 € (IVA inclòs), als quals s’hi han d’afegir 13.700,45 € (IVA inclòs) d’honoraris de redacció del projecte i de direcció de l’obra.\nLa sala d’actes té una superfície de 394 m² útils. L’any passat l’Ajuntament ja hi va fer obres de reforma per dotar l’equipament d’un accés directe des de l’exterior, treballs que es van executar amb finançament del Fons Estatal d’Inversió Local (FEIL). Amb les millores que ara s’han realitzat es pot utilitzar la sala quan sigui necessari sense haver d’encendre la calefacció de tot l’edifici, amb l’estalvi econòmic i energètic que això suposa.


Flyer Alfred Fernández | Dolphin Tecnologías Barcelona\nDisseny i impressió de flyers\nHem dissenyat i maquetat aquest flyer publicitari de doble cara mida A6 per al Centre de Quiromassatge i Fisioteràpies BCN Alfred Fernández, de Barcelona.\nA la pàgina frontal apareixen alguns dels tractaments que ofereix el Centre, juntament amb fotografies que els il·lustren i un destacat amb descomptes promocionals.\nA la pàgina del darrere incloem un mapa de situació del local, diverses fotografies de l'interior, així com totes les seves dades de contacte.\nTambé hem realitzat la impressió de 25.000 unitats en paper estucat brillant de 90 g/m2.\nAdobe Indesign Adobe Photoshop Flyers Impremta Publicitat Publicitat impresa


Els antics escuts heràldics de la ciutat de Figueres - Diari de Girona\nEls antics escuts heràldics de la ciutat de Figueres\njosep maria bernils mach 09.11.2008 | 01:00\nl'any 1984 l'Ajuntament de Figueres va acordar dirigir-se al Departament de Governació de la Generalitat de Catalunya demanant un informe concret sobre l'escut heràldic que li corresponia a la població ja que fins llavors s'havien emprat diferents esquemes, encara que sempre predominava la fulla de figuera, però en algunes èpoques s'hi havia afegit algun tipus diferent d'escut i en altres havia quedat del tot suprimit. L'informe el va emetre la secció històrica arqueològica de l'Institut d'Estudis Catalans.\nLa resposta dictaminava que era un escut quarterat, el primer i quart d'argent i una fulla de figuera de sinople posada en pal, i el tercer i quart d'or i quatre pals de gules. Per timbre era un escut de la corona mural d'Aragó. A la vegada aconsellava que tingués forma caironada i que la corona només es donava a títol indicatiu, per si l'Ajuntament decidia adoptar-ne una altra.\nPoc abans els regidors municipals havien decidit que calia disposar d'un testimoni ben determinat sobre aquest escut i van elevar una consulta al destacat historiador Armando de Fluvià i Escorsa, conseller heràldic de l'Institut d'Estudis Empordanesos, diplomat en Genealogia, Heràldica i Nobiliària, assessor de l'Arxiu Nacional de Catalunya i president de la Societat catalana de Genealogia, Heràldica i Sigil·lografia. Aquest conseller heràldic va estudiar el cas i va disposar de la documentació i dades de l'informe que li va fer arribar l'Ajuntament de Figueres. Les seves conclusions van ser ben concretes.\nExplica que en els segle XIV i XV hi havia un escut de forma triangular curvilini i un altre de quadrilong d'estil francès, tal com consta a la façana i voltes de l'església parroquial de Sant Pere de Figueres. Els dos porten a com a única figura una fulla de figuera posada en pal. Concretava que almenys, fins l'any 1524, l'Ajuntament havia emprat un escut partit en dues parts, en una de les quals hi havia unes gules i d'or i en un altra dues fulles de figuera posades en pal d'una damunt de l'altra.\nTot seguit, i fins el 1604, l'Ajuntament va emprar un escut quadrilong quarterat, en el qual el primer i quart quadrat hi havien els quatre pals catalans i en el segon i tercer la fulla de figuera. Aquest estava en un capitell de la plaça de la Creu de la Mà, de Figueres i en un esquema de la confraria de la Puríssima Sang, de la parròquia de Sant Pere.\nSegueix un altre escut similar fins el 1672 amb els quatre pals catalans i les dues fulles de figuera. Amb petites variacions aquest escut es va mantenir en els anys següents i consta un escut que estava a la façana de la casa al costat de la capella de Sant Baldiri i del capellà de l'Hospital de Caritat, a la banda sud de l'antic edifici de l'hospital, al carrer Nou, i que en derruir-se en el 1961 es va guardar en el Museu de l'Empordà. Aquest escut disposa dels quarters canviats de lloc, ja que hauria de constar primer el distintiu local i després el general. Aquest de Sant Baldiri podria ser de meitat del segle XVII\nSemblant a aquesta forma es manté en anys posteriors en diversos documents d'altres arxius històrics. En alguns d'ells consta la corona reial i a principis del segle XX es va emprar un escut rodó.\nEn el mes d'abril del 1931, amb la proclamació de la Segona República Espanyola, es va retirar la corona reial de l'escut espanyol en haver-se suprimit la institució monàrquica. L'Ajuntament de Figueres també va disposar suprimir la corona reial que imperava sobre l'escut de Figueres. Hi ha un cas curiós i és que en aquell moment ja s'havia imprès el cartell de les Fires i Festes de la Santa Creu que se celebra a primers de maig. Com que a la part central apareixia l'escut de la ciutat amb la corona reial, la Comissió de festes, davant la insuficiència de temps per reimprimir-lo, va optar per pintar damunt de la corona una barretina vermella i així desapareixia la corona reial. La resta del programa de festeigs es va mantenir normalment. L'any següent també es va suprimir el nom de "Santa Creu" i es passà a nomenar-se "Festes de maig" i amb un escut que era igualment quarterat. Durant tot el temps de la República es va emprar un escut en forma de rombe sense corona.\nUn cop acabada la Guerra Civil, en el 1939 es tornà a emprar l'escut amb la corona reial, lleugerament modificat entre els anys 1950 i 1963. A partir de llavors es va mantenir l'escut ovalat quarterat i amb la corona reial i en el 1967 l'alcalde va demanar a la reial Acadèmia de la Història de Madrid un informe tècnic sobre el vertader escut i es va dictaminar que calia suprimir el ram de llorer que el rodejava i que la corona havia de ser la catalana de forma oberta, ja que la tancada era de la casa reial espanyola.\nPer les fires de la Santa Creu de l'any en el 1982 en el programa oficial es va reproduir l'escut del 1932, en el qual figuraven el pastor i la sirena saludant-se i amb una visió general del mar i la muntanya empordanesa.\nL'escut actual dictaminat en el 1984 no va agradar en principi ja que la seva forma li donava una línia geomètrica molt severa i fou en el 1998 quan es va fer servir en els documents municipals un emblema format només per un rombe aquarterat amb les quatre barres catalanes i la fulla de figuera en el centre.\nActualment d'escuts antics se'n conserven molt pocs. Possiblement el primer escut hauria figurat en els documents històrics de Figueres després del 1267 quan el rei Jaume va concedit el títol de vila reial a la població, encara que en lloc de la població consta aquest possible escut.\nA l'església parroquial de Sant Pere figura en els tres capitells per banda al peu dels nervis de la creuaria de la nau gòtica. Hi ha un escut amb les quatre barres catalanes, un altre amb la fulla de figuera i en el centre un amb els quatre quarters, dos amb barres catalanes i dos amb la fulla de figuera. Aquesta nau fou construïda en el 1346 i podria ser el més antic existents a la població.\nHi ha un altra escut que està a la casa número 17 del carrer de Girona. No és concretament l'escut de Figueres sinó que indica la posada del Senyor Rei, que en el segle XIV havia va estar unes temporades a Figueres. En ell s'hi veu la corona que correspon a l'escut de Figueres com a vila reial.\nAmb caràcter modern n'hi ha un de terra cuita que està a la corona de la façana de l'antic edifici del Teatre Municipal, ara Museu Dalí, i que hi consta des de la seva construcció en el 1850. La façana del temple fou renovada tal com consta en un escut de pedra que hi ha en el parany de la paret i en el 1678, pel costat de tramuntana de la parròquia, es on van bastir-hi una capella dedicada als Dolors, que fou enderrocada l'any 1936 a l'inici de la guerra civil.\nEl temple parroquial va quedar petit arran de la construcció l'any 1753 del castell de sant Ferran, ja que la vila de Figueres va passar dels 1.700 habitants que tenia a l'inici de les obres de la fortalesa als més de 5.000 un cop va estar acabada al cap de tretze anys. Així l'església va ser ampliada l'any 1784 amb un creuer, el presbiteri i sagristia bastits sobre terreny de la part del marge que donava al carrer de la Jonquera.\nEl 21 de juliol del 1936, tot just iniciada la Guerra Civil, l'interior del temple va ser incendiat i parcialment enderrocat. Quan el comitè va acabar els diners es van aturar les obres però ja havien desaparegut l'altar i el creuer, just on començava la nau central amb els arcs gòtics.


Dos projectes finançats per la Comissió Europea cerquen socis que vulguin participar | Universitat Ramon Llull\nInici»Dos projectes finançats per la Comissió Europea cerquen socis que vulguin participar\nDos projectes finançats per la Comissió Europea cerquen socis que vulguin participar\nEnviat per Anónimo (no verificat) el dl., 24/01/2011 - 12:23\nDos projectes europeus en funcionament (un presentat a la convocatòria d’ ICT i l’altre a la convocatòria de medi ambient del 7PM) estan cercant socis per desenvolupar tasques específiques dins del seu consorci.\nEl 7PM inclou Collaborative projects i networks of excellence. Durant la negociació inicial amb la Comissió, aquests projectes poden reservar una part dels seus pressupostos per a les tasques específiques que es duran a terme per un nou beneficiari (o beneficiaris), que s'uniran al consorci en una data posterior. Aquests nous beneficiaris seran seleccionats de les propostes presentades en resposta a una Competitive Call.\nEn aquest sentit, actualment hi ha dos Competitive Calls obertes referents als següents projectes:\nOPTIMIS. Projecte presentat a la convocatòria FP7-ICT-2007-1 - Objective 1.2, sobre optimització dels serveis i tècniques relacionats amb el ‘núvol’. Cerca de socis especialitzats en cloud computing. La data de tancament de la Competitive Call és el 17 de febrer de 2011.\nEO2HEAVEN. Projecte presentat a la convocatòria FP7-ENV-2010-1 sobre l’observació de la Terra i la modelització del medi ambient per la mitigació de riscs sobre la salut. Cerca de socis per fer difusió i monitorització de resultats, entre d’altres tasques. La data de tancament de la Competitive Call és el 23 de febrer de 2011.\n+ info: CORDIS COMPETITIVE CALLS / OPTIMIS PROJECT / EO2HEAVEN PROJECT


Ruta amb bici per Barcelona: del mar a la muntanya - HolaBici\nEstrenem les nostres rutes amb bicicleta per Barcelona i rodalia amb la ruta "Mar i muntanya", que ens portarà des del Parc del Fòrum fins a Montjuïc. Aquest itinerari ens permetrà pedalar en pla pel Passeig Marítim gaudint del mar, descobrir barris emblemàtics com el de la Barceloneta i posar a prova les nostres cames pujant el desnivell fins al mirador del Museu Nacional d'Art de Catalunya (MNAC). Fem la ruta amb una bici elèctrica d'alta gamma: la Supercharger 2 GT Rohloff de la marca alemanya Riese & Müller. Doncs som-hi!\nLa ruta té una extensió de 15 quilòmetres i es realitza sense dificultats en un parell d'hores, depenent de les vegades que et paris a proveir o a gaudir del paisatge. Si al final et quedes amb ganes de més, pots fer-la en sentit contrari i tornar al començament.\nComencem el trajecte al Parc del Fòrum, on trobem una gran esplanada per pedalar amb tota llibertat i provar els diferents modes disponibles a través del monitor de la Supercharger 2. Podem fer servir la bici sense assistència en la posició "Off", o amb assistència elèctrica en les posicions "Tour", "Eco", "E-mtb" i "Turbo". La doble bateria integrada és perfecta per realitzar trajectes llargs, amb una autonomia de 200 km, o si ets dels que t'oblides sovint de carregar la bici.\nEns dirigim cap al Passeig Marítim, des d'on podem veure la platja de Llevant a l'esquerra. En aquest tram s'alternen parts d'asfalt i altres de terra, i coexisteixen un carril bici i un espai sense delimitar per als vianants.\nEls nombrosos pals dels vaixells i les dues emblemàtiques torres ens anuncien que hem arribat al Port Olímpic, on podrem prendre alguna cosa en un xiringuito o gaudir d'especialitats marineres en algun dels seus restaurants. La majoria dels locals d'aquesta zona tenen una part a l'aire lliure on podem descansar amb la bici al costat.\nSeguim pel Passeig Marítim fins a arribar al carrer d'Andrea Dòria que ens endinsa al cor de la Barceloneta: la plaça del Poeta Boscà, on hi ha el mercat i on podrem trobar una mica d'ombra i l'ambient animat d'aquest barri de pescadors. Si et ve de gust entrar al mercat, recorda que per normativa municipal hem de deixar la bicicleta aparcada fora, encara que entre setmana o en moments de poca concurrència de públic, generalment no tenen problema hi entris amb ella al costat.\nSabíeu que la Barceloneta no existia en època medieval? No va ser fins al 1753 quan es va posar la primera pedra d'aquest barri mariner, que fins aleshores només era un illot on s'acumulava terra que venia del mar.\nDeixem enrere la Barceloneta per un dels seus carrerons inconfusibles, el carrer del Baluard, fins a tornar a trobar el mar i seguir en direcció a l'Hotel W, conegut amb el nom d'Hotel Vela, un hotel de luxe inaugurat el 2009 que ha canviat l'skyline barceloní.\nVoregem l'hotel per la banda dreta pujant una rampa per accedir a la plaça de la Rosa dels Vents, des d'on s'inicia el Nou Passeig del Trencaones, inaugurat el 2018, que ens permet endinsar-nos al mar i pedalar amb aigua a banda i banda. És un lloc fantàstic per als amants de la bici i també per als de la fotografia.\nTornem cap al Passeig Marítim fins a la plaça del Mar i travessem el passeig Joan de Borbó per anar pel Pla de Miquel Taradell, una esplanada que ens permet compartir espai amb els vianants sense problema fins a arribar al passeig de Colom. Aquí ens trobem amb la mítica estàtua de Mariscal "La gamba" que ens saluda amb les seves pinces i ens recorda els canvis que va experimentar aquesta zona durant les Olimpíades del 92.\nSeguim pedalant pel carril bici del passeig i ens fixem especialment en uns senyals verticals que l'obstaculitzen pel costat dret. Hi ha espai per esquivar-los sense massa problema, però és convenient estar a l'aguait.\nApareixen el Moll de la Fusta a l'esquerra i les nostres estimades Rambles a la dreta, que deixem enrere per arribar a la rotonda de Drassanes i pujar per Paral·lel.\nL'avinguda Paral·lel, famosa pels seus teatres, compta amb un carril bici segregat i bidireccional, de manera que ens hem d'assegurar de deixar el carril esquerre lliure per als que vagin en direcció a mar. El lleuger pendent ascendent ens permet anar escalfant per a la que serà la part final de la nostra ruta. Fem servir ara la bici en la posició "Tour" i observem que l'assistència elèctrica s'activa amb una gran suavitat. Això es deu als sensors del seu motor Bosch de quarta generació, que detecten la força i la velocitat amb què pedalem, per adaptar-se a les nostres necessitats.\nFem la pujada fins al MNAC Arribem a la plaça d'Espanya i pugem, franquejats per les Torres Venecianes, per l'avinguda de Maria Cristina, al final de la qual veiem el nostre destí final: el Palau Nacional, construït, com la majoria dels edificis de la zona, amb motiu de l'Exposició Universal del 1929.\nArribem a la rotonda de la plaça Sant Jordi i vam sortir per l'avinguda dels Montanyans fins a l'entrada de l'MNAC. Així que ens acostem al museu, t'aconsellem que baixis de la bici, perquè s'hi acostuma a congregar força gent.\nHo aprofitem per estirar les cames i acabar la ruta gaudint de les vistes panoràmiques de la ciutat de Barcelona als nostres peus i de la muntanya de Collserola a l'horitzó.


Ajuntament de Terrassa - Mobilitat i transports\nL’any 1999, a través del PACTE DE MOBILITAT, una quarantena d’institucions públiques i privades pactaven les línies mestres de la futura mobilitat a la nostra ciutat, els eixos bàsics de les quals eren la priorització de la mobilitat a peu, l’ús de la bicicleta i el foment del transport públic. Dos anys més tard es va aprovar el PLA DE MOBILITAT URBANA de Terrassa i, actualment, s'ha iniciat la fase de revisió del PLA DE MOBILITAT URBANA SOSTENIBLE de Terrassa 2013-2020.\nTerrassa, doncs, disposa d’un pla de mobilitat urbana per aconseguir una mobilitat sostenible i segura. La pacificació del trànsit amb la reducció de la velocitat, del soroll i de la contaminació atmosfèrica són objectius bàsics. En els propers anys, disposar de més estacions de tren de Ferrocarrils de la Generalitat (FGC) i de Renfe, així com prioritzar la mobilitat a peu i en bicicleta, ha de permetre tenir una ciutat amb millor qualitat de vida en el context de la que ja s’apunta com la dècada del canvi climàtic.\nTransports públics Bicicleta Transport privat A peu Taxi _____________________________________________________________________\nWeb del "Mou-te" amb transport públic per Catalunya_____________________________________________________________________\nL’Oficina de Mobilitat de Terrassa és un instrument de gestió de la mobilitat. Mostra a l’usuari les alternatives disponibles a traves d’un canal de comunicació presencial individualitzada. Aquest centre d’informació ofereix els següents serveis:\nExpedició de títols integrats de l’ATM.\nInformació de la xarxa d’autobusos de TMESA.\nTasques d’atenció al client.\nHorari: de dilluns a divendres de 8.30h a 13.30h. i de 15.30h a 18.00h. A l'estiu s'aplica horari intensiu (de 8.00h a 15.00h).\nAutobusos urbans (TMESA)\nPacte de la Mobilitat Urbana\nOrdenança reguladora de la circulació de persones i vehicles en les vies urbanes\nOficina Tècnica del Servei de Mobilitat\nReglament d'estacionament persones amb discapacitat\nSol·licitud d'alta al servei d'avisos per SMS de talls de trànsit i de protecció civil


Benvinguts! | Entre2Mons\nEnviat per enric el 26 Juny, 2012 - 22:41\nSi heu fet un passeig per la web d’entre2mons haureu vist que si alguna cosa ens caracteritza és que creiem que és possible construir un món millor.\nCreiem que hi ha moltes maneres de construir aquest món millor, nosaltres proposem una, la de caminar cap a una societat on empreses, entitats i administracions treballen plegades envers un món sostenible i socialment responsable.\nSabem que és possible que els treballadors se sentin realitzats, que la seva tasca és preuada, que n’estiguin orgullosos de la seva feina. Aquesta és la base de l’èxit de tota empresa, organització i administració.\nI aquesta consciència és el nostre motor, la nostra raó de ser. A tots els que ens vulgueu acompanyar en el nostre viatge cap a un món responsable, aquest blog és per vosaltres.\nAl blog d’entre2mons parlem de valors, de cultura organitzacional. De la força que té el voluntariat, del poder de la motivació, de la influència de la formació experiencial, de les oportunitats que ens ofereix la responsabilitat social.\nParlem de com creiem que podem millorar la societat i, esperem sentir-vos, volem escoltar-vos, debatre i, entre tots, començar a construir aquest món.


Personalitza la pantalla de login del teu mac | mossegalapoma\nFer canvis a la pantalla de login, la de connexió inicial, del Mac ha estat possible sempre tocant, a “manopla“, els arxius del sistema.\nAra, per sort, Alex Zielinsky ha desenvolupat Ravissant, una simple i efectiva aplicació que permet el canvi manual de cadascuna de les parts de la que es composa la pantalla de login, incloent el fons.\nPodeu canviar fins i tot la informació de “Host Info”, on per defecte ve el nom de l’ordinador, per la IP, el dia i l’hora o altres possibilitats.\nSi sou malats de mossegalapoma aquí teniu una imatge del logo per si el voleu fer-la servir.\nLa poma que veieu en les “o” de mossegalapoma s’escriu prement Alt+G\nFont de la informació: OSX Daily\nFrancesc Padrós\ton 5 Gener 2011 at 6:21 pm\nGràcies Tomàs! Jo em quedo amb que “Alt+G=?”, no en tenia ni idea XD. Configurar la pantalla de login no m’interessa gaire, ho tinc configurat perquè no em surti, tot i que per precaució potser ho tindria que fer…\nPer cert, la imatge que acompanya l’entradeta del post, el signe CMD fa por!


EMF protecció per a ordinadors – Stop Aging\nCasa / Botiga / Electromagnetic Protection / EMF protecció per a ordinadors\nEl poder gran E-Smog Server pot neutralitzar els efectes biològics negatius de la radiació electromagnètica. Una nova tecnologia fa que aquest dispositiu molt més eficient que altres dispositius disponibles al mercat. Amb Bio-Ressonància proves, Vaig tenir l'oportunitat de mesurar una reducció de la tensió d'aprox. 90%. Una alteració del camp electromagnètic tècnica no succeeix.\nEMF protecció per a ordinadors quantitat\nPower E-Smog servidor per a ordinadors portàtils, Televisió i monitors d'ordinador.\nEl poder gran E-Smog Server s'utilitza per a la protecció contra els efectes biològics dels camps electromagnètics de:\n– Torres d'ordinador\n– Els llums halògenes amb transformador\n– Sistemes de So\n– Caixes de fusibles (Per a una millor protecció, li recomanem el nostre "Feng Shui Power Disc 99")\n– Elèctrica casa sostenir dispositius de tot tipus (frigorífics, placa elèctrica, torradores, rentavaixelles, etc.\n– Dispositius d'oficina, com impressores, copiadores, etc.\n– Els sistemes telefònics\n– Ràdio rellotge\n– Les antenes parabòliques\nCom funciona el Power E-Smog funció de servidor?\nNo és el camp electromagnètic que causa la nostra salut a declinar, però la informació biològica negativa que la EMF transmet al nostre sistema. Això pot semblar una idea nova per a vostè, però vostè pot comparar aquest procés a la manera com encengui ordinàries rajoles de lactosa en poderosos remeis homeopàtics. Certament, no és la lactosa que té forts efectes curatius en moltes persones (i animals) que prenen remeis homeopàtics, però la informació que s'obté durant el procés de fabricació. De la mateixa manera es pot canviar la informació negativa biològic que les ones electromagnètiques dur i fer-los innocus. (Com vostè pot saber, els camps electromagnètics de vegades s'utilitza amb èxit per la curació - certs dispositius mèdics treballen amb corrents elèctrics terapèuticament).\nEfectes del poder E-Smog servidor en el benestar general:\nSi s'enganxa la gran potència E-Smog Servidor en qualsevol dispositiu elèctric que utilitzeu amb regularitat (especialment la TV, ordinadors i portàtils), que bloquegen la informació negativa biològic que constantment bombardegen els CEM al seu cos. Això pot ajudar a regenerar la seva salut, millorar els seus patrons de son i donar suport a qualsevol tipus de teràpia. També pot millorar la seva energia global i enfortir el seu sistema immunològic. Farà que treballa a l'ordinador o veient la televisió molt més divertit, perquè ara vostè pot estar segur que la seva salut no ha de patir. Però encara més important és l'harmonització de l'energia a tota la casa i bloquejar energies negatives des del telèfon mòbil o antenes WIFI - si us plau busqui la Feng Shui Power Disc 99 per ajudar a fer que. Per telèfons mòbils, reproductors de mp3 i auriculars, si us plau busqui la Alimentació petita E-Smog servidor.\nEl funcionament del poder E-Smog servidor es pot provar amb Bio- Els mètodes de ressonància, radiestèsia i kinesiologia. Es pot sentir significativament per la majoria de la gent.\nCom utilitzar el Power E-Smog servidor\nNomés has de enganxar a l'ordinador portàtil, ordinador, TV, mòbil telèfon o qualsevol altre dispositiu elèctric. Fer Assegureu-vos que el guió està col · locada.\nLa meva experiència personal amb el poder E-Smog servidor\ncom Salut Investigador, Feng Shui professional, Dowser i Bio- Ressonància practicant:\nDurant els anys he provat un munt de dispositius per disminuir l'energia negativa del meu portàtil. I used several different devices to make it possible to work 2 – 3 hours on my laptop every day. Em vaig adonar d'una gran diferència (sense aquests dispositius que hauria estat impossible fer això) – but I still felt a little drained after sitting 2 hours on the laptop. Des del moment en què adjunta el poder E-Smog Server per al meu portàtil, Puc utilitzar el portàtil durant tot el dia sense sentir cap efecte negatiu. Em va sorprendre realment perquè no hi ha un altre mètode o dispositiu havia portat tan bons resultats abans de.\nDes del muntatge del servidor d'E-Smog m'he adonat de dues canvis. La primera és que quan estic al mòbil i escrivint en el propi ordinador portàtil, Em sento menys cansat quan He acabat (De vegades podia estar encès per hores). La segona cosa és que m'adono que sóc passar menys temps a l'ordinador. El meu cap sembla més clar, així que estic treballant en ell més ràpid. Jo També estic menys disposat a distreure amb entrant mails, tasques sense importància, etc. Acabo de canviar en, saber el que cal fer i obtenir directament en ell! La meva productivitat ha augmentat – i la meva exposició als CEM cap avall!\nDurant molt temps jo no era el primer a creure fàcilment en coses com discs d'energia o estores energètics. Uns pocs\nencara mesos enrere, meu amic molt recomanable em a provar el servidor d'E-Smog per al meu portàtil.\nPassava llargues hores a l'ordinador (amb una connexió WiFi) llavors, i pensant que podria haver\ncosa que milloraria l'energia en el meu espai de treball valia la pena donar-li una oportunitat. Al principi, Jo no sentia exactament el que estava fent, però aviat em es va adonar que no tinc més problemes per agafar el son després de llargues hores de la nit davant de l'ordinador. El Va ser un gran descobriment, el que em permet descansar més fàcilment durant la nit, i gràcies a que, a treballar més eficientment durant el dia. Ara sóc jo qui està fortament recomanar-lo a altres, fins i tot els més grans escèptics, per simplement tractar de, perquè és una cosa petita que pot fer un gran canvi.\nMonika M. – Polònia


Àvies de la Residència Sant Cugant teixeixen xarxes intergeneracionals | Mutuam\nHomeÀvies de la Residència Sant Cugant teixeixen xarxes intergeneracionals\nÀvies de la Residència Sant Cugant teixeixen xarxes intergeneracionals\nLa Residència Sant Cugat, un equipament públic gestionat pel Grup Mutuam, participa en el projecte Lletres filades, una proposta intergeneracional en què, mitjançant el brodat experimental i la poesia visual, àvies, cuidadors, nens i nenes i educadors intercanvien sabers i experiències de vida. Ho fan en trobades periòdiques amb l’Associació Gilgal, Il Bosco Blu, el Museu de Sant Cugat, el Museu del Tèxtil de la ciutat i l’artista mexicana Gimena Romero, que esdevé font d’inspiració per a tots.\nEl projecte forma part del programa de desenvolupament comunitari Lletres entre les Pedres, que promou la descoberta de patrimonis intangibles de la ciutat i que té lloc al Monestir de Sant Cugat. En total, participen set àvies a Lletres filades.\nEncara no coneixes la Residència Sant Cugat?Ampliar informació\nactivitats intergeneracionals, centres gent gran, Envelliment actiu, Residència Sant Cugat, residències, Residències geriàtriques


Té i Cafè - Empreses Nostres.Cat\nTé i CafèToni Valdés2018-07-03T09:45:21+01:00\nC/ Llevant, 4-6 17458 Fornells de la Selva – Girona\nTELF: 972 476 300\nSon una empresa amb 98 anys de recorregut que es caracteritzen per el seu dinamisme i la seva creativitat. Ofereixen els serveis més actuals i tècnics per tal de realitzar un cafè excel·lent. A través de la qualitat i la rendibilitat, aconsegueixen una millora satisfacció en el sector de l’hostaleria. Aspiren a ser el proveïdor predilecte d’un cafè òptim i a convertir-se en el col·laborador especialitzat del seu sector.\nDomicili Social: C/Barcelona, nº 11(El Mas Aliu) (78,31 km), 17181 Aiguaviva – Girona\nTelèfon empresa: 607 94 09 01\nÉs una empresa de dos germans amb més de 30 anys d’experiència, van iniciar un projecte que a hores d’ara segueix evolucionant i que ha portat a desenvolupar marques i productes propis, d’alta qualitat i certificats internacionalment, a les àrees de cafè, te, xocolata, smoothies i granissats.\nAlma és centra, especialment, en tes i infusions, pots trobar 40 blends amb diferents formats adaptats a la necessitat de cada client. La tradició s’uneix a la innovació: el format piramidal assegura el pes ideal per a cada sabor, i l’espai necessari perquè les fulles i flors puguin expandir-se correctament i aconseguir la infusió adequada de tots els seus component. Més de 10 milions de piràmides són fabricades cada any, i el seu compromís inclou el respecte per processos respectuosos amb el medi ambient i sostenibles. Tes i infusions que ajudar a cuidar el cos, l’ànima i l’esperit de cadascun.\nC/ H, 22 | Pol. Ind. A1 | 17100 – La Bisbal d’Empordà (Girona)\nTELF: 972 10 45 04\nTegust és una empresa jove que neix d’una barreja d’herbes per la ratafia que es va convertir en infusió. Que transformen un error en encert i creuen fermament en unes quantes coses com; productes de proximitat, en la innovació, en la qualitat dels productes, i en el respecte del medi ambient.\nAquesta empresa volen recuperar el gust per les bones infusions, oferir moments plaents per compartir al voltant d’una tassa, i que això repercuteixi en el nostre entorn, veïns, amics i coneguts.


Les 10 habilitats d'un professional d'èxit amb els clients: les tens?\nLes 10 habilitats d’un professional d’èxit amb els clients: les tens?\nby Cristina José i Lorente | Recursos i Inspiració | 0 comments\nTens habilitats per gestionar fàcilment el dia a dia amb els teus clients?\nRecordo que quan era adolescent i treballava de cambrera durant els estius i vacances a restaurants del meu poble (què bé que m’anava aquell sou!), m’ho passava molt malament atenent als clients. Era curiós perquè sentia dins meu que allò m’agradava i que volia fer-ho molt bé però que no en sabia més; no arribava a més. No tenia prou habilitats emocionals ni maduresa per afrontar alguns comentaris, queixes, nervis, mala comunicació amb els altres treballadors i moltes altres situacions del dia a dia.\nEncara no tenia un,\nperfil “100% client”\nAmb els anys tot va anar canviant gràcies a:\nexperiències personals i professionals (viure!)\ndeixar-me guiar i seguir a bons professionals\nCrec que no m’equivocaré si…\nafirmo que en algun moment de la relació amb els teus clients, t’has sentit com jo: insegur, nerviós. O no has aconseguit tancar un pressupost que vas preparar amb molta cura. O el client no ha tingut la reacció esperada.\nI des d’aquest punt de partida, avui et vull donar recursos per aconseguir gaudir de la relació amb els teus clients. Per a que puguis fluir sense obstacles emocionals durant l’Atenció al Client que els ofereixes, ser productiu i coneixer-los millor.\nSi el teu cas és que tens persones al teu càrrec, aquests recursos també poden ser útils per a la selecció de personal i per al teu equip. I també per a tu si lideres a altres persones. 🙂\nCal ser un exemple d'actitud i coherència per convertir-se en un líder. Sense imposicions. Click To Tweet\nSota el meu punt de vista,\nqualsevol persona que tingui contacte amb clients (interns o externs), hauria de tenir aquestes qualitats. Si resulta que no són naturals degut a la nostra personalitat tímida o desorganitzada, estic convençuda que amb ganes i voluntat es poden desenvolupar.\nLES 10 HABILITATS D’UN PROFESSIONAL “100% CLIENT”\n1- SABER ESCOLTAR PER DETECTAR NECESSITATS\nSi escoltem bé a l’altra persona, tenim una font d’informació molt valuosa. Sobre el nostre servei/producte. Sobre què no fem prou bé o què fem excel·lentment. Sobre què fa la competència. Sobre com li aniria millor rebre el nostre servei/producte.\nTots volem ser escoltats i compresos. Així que para bé les orelles i fes les preguntes justes. 😉\n2- TENIR HABILITATS COMUNICATIVES\nTot comunica alguna cosa sobre nosaltres. La nostra imatge personal. Els nostres missatges a les xarxes socials. Els nostres col·laboradors i proveïdors. El nostre despatx. Les nostres formes de cortesia.\nCal tenir coherència en tots els canals i missatges que llencem al món. Si el client observa el nostre perfil de Twitter que sàpiga qui som i quins són els nostres valors. Que es senti orgullós de que siguem el seu proveïdor.\n3- SER RESOLUTIU I PROACTIU\nOferir solucions sempre. Si no existeixen les hem de crear. Ajudar al client ha de ser la màxima prioritat.\nSempre dic que si en un moment de crisi no podem oferir una solució global, com a mínim, hem de poder posar una tireta per tapar la ferida. Ja es buscarà més tard quin procés no ha funcionat. O quina persona no ha pogut fer la seva feina diligentment.\nI la proactivitat justament ens cal per avançar-nos als possibles problemes que poden tenir els clients. Quan ens posem a la seva pell i entenem les seves necessitats, podem ser capaços de corregir i solucionar per avançat. Un exemple gràfic seria si veus una pedra al mig del camí. Si és obvi que algú despistat caurà, treu-la. No esperis que caigui i es faci mal.\n4- COMPLIR AMB ELS TERMINIS PACTATS\nTots tenim agendes i recursos digitals que ens poden ajudar. I tots també tenim coses a fer, famílies, vida social, descans necessari… però si li dius que demà li enviaràs el pressupost, fes-ho. Si li dius que en dues setmanes tindrà l’informe, compleix. Si li assegures que li trucaràs quan tinguis la informació, truca’l.\nAixí és com podràs crear amb els teus clients relacions de llarga durada basades en la confiança i la qualitat. Valora el teu temps. Però també el seu.\n5- FORMACIÓ CONSTANT\nCada dia més cal especialitzar-se i ser experts en el nostre camp. Així és com podem ajudar i solucionar els problemes reals i concrets dels nostres clients. Avui més que mai tenim al nostre abast fonts d’informació i educació. Ja no haurien d’haver-hi excuses per no aprendre i millorar.\nSi no saps la resposta a la seva pregunta, no passa res! Però ho has de reconèixer, buscar-la i donar-li.\n6- FER SEGUIMENT\nOblidem als leads (què són?) i als clients antics. En moltes ocasions degut a que no fem servir cap recurs que ens permeti guardar la seva informació de contacte, facturació, detalls, històric de compres, etc. Ens pot ajudar un CRM ( gratuït o de pagament segons les necessitats) o una fulla d’Excel si el volum de clients no és elevat.\nI quan els oblides, perds ocasions per seduir-los, reactivar-los o fins i tot aconseguir recomanacions i col·laboracions.\nEl seguiment també és necessari per confirmar la satisfacció del client amb els temes que hem gestionat. Respondre a temps. Reactivar negociacions. I recordar-li de tant en tant que seguim aquí!\n7- DEMANAR OPINIÓ I PREGUNTAR\nFes entrar al client al teu negoci. Pregunta-li si encaixa el que li ofereixes amb el que busca. Si està satisfet. Si tot li va bé. Si has superat les seves expectatives. Si necessita alguna cosa més.\nSegons el meu parer, preguntant es mostra interès per l’altra persona i pel seu món. Amb els clients és igual. Insisteixo en que preguntar a un client com s’ha sentit amb el nostre servei/producte t’obre la porta a la fidelització quan senten que et preocupes sincerament per ells i pels seus problemes.\n8- CONÈIXER AL CLIENT. I ADAPTAR-SE AL SEU PERFIL\nUn client pot odiar que el truquin i en canvi es sent molt més còmode si se li envia un email. O potser necessita tenir un manual perquè no li agrada trucar a l’equip de suport tècnic. O igual no cal enviar-li cap felicitació per Nadal perquè no ho valora.\nNo et servirà de gaire dedicar recursos econòmics a coses que el teu client no té en compte. Per tant, val la pena coneixer-lo molt bé i adaptar-te al que necessita de veritat. Saber quins canals de contacte prefereix, què valora més i què menys del servei/producte, on li aportes valor i on no.\nDe nou tornant al CRM del que parlava al punt 6. Aquests detalls els hem de tenir apuntats i al dia.\n9- RECONÈIXER ELS ERRORS I DISCULPAR-SE\nFaig servir molt la frase: ” A qui fa coses li passen coses”. Som persones amb una motxilla a l’esquena carregada d’emocions i pensaments. Nervis. Inseguretats. Ens equivoquem i això afecta als nostres clients. Es així. Exigir-nos la perfecció absoluta només ens porta a la frustració i en conseqüència a no poder oferir una Atenció al Client excel·lent.\nI quina és l’aprenentatge de tot això? Ser prou madurs per reconèixer que ens hem equivocat, demanar perdó i tornar a començar. I no calen gaires explicacions si el client no les demana. El que cal és oferir-li la solució i si cal, compensar-lo d’alguna manera.\n10- AUTO CONEIXEMENT\nRecomano moltíssim fer-nos periòdicament un anàlisi D.A.F.O (Debilitats-Amenaces-Fortaleses-Oportunitats) per a plantejar-nos on som i on volem anar a nivell professional i personal. Jo el faig servir durant les formacions a equips de persones i sempre surten idees molt potents.\nA part, són ben necessàries aquestes paraules tan boniques. Cal alimentar-les cada dia i deixar que creixin ben alt:\nTenacitat, comprensió, empatia, bona organització del temps, saber treballar sota pressió, control emocional, calma, ser resolutiu, capacitat de negociació, ètica, il·lusió i actitud positiva.\nI tu, creus que tens aquestes 10 habilitats? Em vols explicar quina és la que més valores?\nEspero que t’hagin ajudat a voler anar més enllà. O a confirmar que ja ets un crack de l’Atenció al Client! 🙂\nSi vols ajuda per a millorar-ne alguna, contacta amb mi i parlem!


DE 100 EN 100.: d’agost 2011\n13 - LA VEU DE L'ABAT\nAra sóc jo, el vostre institut, qui us parla. No creieu que la pedra, la fusta, el vidre… puguin tenir veu pròpia? Us conec molt bé, us he vist tantes vegades fent ganyotes pels passadissos i, cada nit, els esborradors m’expliquen en veu baixa el que heu escrit a les pissarres. Si sabéssiu com em costa de passar l’estiu! Us trobo a faltar, us enyoro. M’agrada tant veure com us aneu formant dia rere dia, com aneu aprenent coses, descobrint la complexitat del món, els secrets de la natura, els beneficis de la cultura, com aneu esdevenint homes i dones.


La temporada turística del 2021 a comarques gironines ha estat molt millor que l'any 2020, però queda lluny del 2019. Aquesta és la conclusió a la qual ha arribat la Taula de Turisme després de fer una anàlisi de les dades dels diferents sectors turístics i de parlar-ne amb els seus representants.\nPel que fa als mercats internacionals, s'està en vies de recuperar-lo. A més del francès, han tornat els neerlandesos, alemanys i belgues. Visitants que arriben bàsicament per carretera i que suposen, entre els 4 mercats, un 80% del turisme estranger.\nEn despesa turística, a comarques gironines el turisme internacional ha disminuït un 33% la despesa respecte al 2019, mentre que el domèstic l'ha augmentat un 6%. En total, la despesa global del destí ha baixat un 19% entre gener i setembre del 2019 i 2021.\nPer subsectors d'allotjament, totes les modalitats han crescut en el nombre de pernoctacions del darrer estiu amb aquest, i s'observa una tendència a la recuperació dels valors, especialment gràcies al turisme de proximitat, que continua en creixement a les comarques gironines.\nL'Associació Turística d'Apartaments es va situar amb ocupacions similars el 2019 durant el mes d'agost, però els mesos de juny i juliol van ser fluixos, fruit de les cancel·lacions provocades pels rebrots de Covid. Per zones, les més exitoses han estat la Costa Brava Centre, Interior i Pirineu.\nEls càmpings gironins situats en zones d'interior i de muntanya han assolit taxes d'ocupació de rècord durant la temporada alta. El juliol va començar fluix en ser considerada zona de risc, però les reserves van anar en augment la resta d'estiu. En general, les estades als càmpings han estat més curtes, i pel que fa al turisme estranger, han recuperat l'holandès, belga, francès i alemany. Apunten que durant la tardor també estan treballant bé.\nASSOCIACIÓ CATALANA DE PORTS TURÍSTICS I ESPORTIUS\nLes dades al sector dels ports, han estat positives gràcies al turisme de proximitat, que ha fet créixer el sector, ja que permet mantenir "la bombolla familiar" i estar a l'aire lliure. Per la banda negativa, el sector portuari constata una baixada significativa del turisme internacional i l'absència de velers de gran eslora.\nEn hostaleria, la valoració presenta diferències significatives depenent de la comarca.\nEls factors que han marcat la temporada d'estiu del 2021 en aquest sector han estat l'arribada de la sisena onada durant el mes de juliol, un perfil de turista de proximitat, i cancel·lacions i reserves d'última hora. Aquests factors han provocat una millora de l'ocupació del 2020, però ha quedat lluny dels valors del 2019.\nTancada la temporada 2021, en general, tots els sectors confien a poder gaudir d'un bon 2022, arribant a assolir les desitjades xifres prepandèmia del 2019.


Política de privacitat – Sembra Llibres\n1. Dades relatives del responsable\n– Entitat: SEMBRA LLIBRES COOOP. V\n– CIF : F98612583\n– Direcció de l’entitat: C/ REAL DE GANDIA, 3 BAIX ESQ. – (46020) VALÈNCIA\n– Email de l’entitat: sembra@sembrallibres.com\nEn compliment del que es disposa en el Reglament Europeu 2016/679 General de Protecció de Dades i la Llei orgànica 3/2018 de Protecció de Dades Personals i Garantia de Drets Digitals, l’informem que, depenent de la relació que tingui amb nosaltres, en SEMBRA LLIBRES COOOP. V tractem les dades que ens facilita per a alguna, o totes, les següents finalitats:\n-Compra/venda de material\n-Enviament d’informació comercial de l’entitat mitjançant correu postal, correu electrònic o altres\n-Gestió comptable, administrativa, de facturació i gestió de cobraments.\n-Realització de cobrament mitjançant TPV\n-Servei postvenda i fidelització\n-Tramitació de pressupostos\n-Informació procedent de Cookies\n-Tractament de dades per a garanties i devolucions.\n3. Pla de conservació de dades\nLa base legal para el tractament de les seves dades radica per:\nLes seves dades personals seran comunicats a tercers en els següents suposats:\nEntitats informàtiques de manteniment de programari i maquinari.\nTé dret a obtenir confirmació sobre si en SEMBRA LLIBRES COOOP. V estem tractant dades personals que el concerneixin, o no.\nAixí mateix, té dret d’accés a les seves dades personals, així com a sol·licitar la rectificació de les dades inexactes o, en el seu cas, sol·licitar la seva supressió quan, entre altres motius, les dades ja no siguin necessaris per als fins que van ser recollits. En determinades circumstàncies, podrà sol·licitar la limitació del tractament de les seves dades, i en aquest cas únicament els conservarem per a l’exercici o la defensa de reclamacions.\nAddicionalment, en determinades circumstàncies i per motius relacionats amb la teva situació particular, podrà exercir el dret de oposició al tractament de les seves dades. SEMBRA LLIBRES COOOP. V deixarà de tractar les dades, excepte per motius legítims imperiosos, o l’exercici o la defensa de possibles reclamacions.\nSi desitja fer ús de qualsevol dels teus drets pot realitzar-los a través dels enllaços habilitats que trobarà a continuació:ç\nPer a exercir el seu dret de Accés faci clic aquí\nPer a exercir el seu dret de Oposició faci clic aquí\nAlternativament, també pot dirigir-se a nosaltres mitjançant correu postal a la següent adreça: C/ EL REAL DE GANDIA, 3 BAIX ESQ. – (46020) VALÈNCIA adjuntat una fotocòpia del DNI, per a la certesa de la seva identitat. Recordi facilitar la major informació possible sobre la seva sol·licitud: Nom i cognoms, adreça de correu electrònic que utilitza per al compte o portal objecte de la teva sol·licitud.\n7. Política de galetes\nPer a conèixer les galetes que utilitzem en la nostra pàgina, recordi que pot accedir a la nostra Política de Galetes en el següent enllaç.


Amb 'P' de Pòrtula: RR - ARRÒS AMB CRANCS\nArròs, brou de peix i cranc... No me direu que no fa goig... La gràcia de l'arròs -aquesta gramínia deu tenir alguna cosa especial, que ens atregui tant...- i la delicadesa del brou de peix afegit al gust particular, suau i mariner, del cranc. El brou, amb morralla -multitud de peixets petits- o també peix de prémer -exemplars amb moltes espines que no solen servir més que per fer brou. Aquesta recepta la publicà la revista 'Arròs amb salseta', de Binissalem, el novembre de 2007 a la secció 'Cuinar a ca nostra'. Llàstima que no indiqui autoria o, en tot cas, font bibliogràfica. Sigui com sigui es tracta d'un plat realment atractiu. Ingredients: .12 crancs .250 g. d'arròs .2 tomàtigues de ramellet .2 cebes tendres .2 alls .1 porro .1 copa de conyac .1 tassó de vi blanc .Julivert .Oli d'oliva .Sal .Pebrebò Per al brou: .1/2 kg de morralla .1 ceba .1 porro .1 tomàtiga .Fonoll Preparació: Sofregiu el porro i les cebes tendres en bocins molt petits. Quan tot s'hagi daurat, afegiu-hi les dues tomàtigues ratllades i deixau-les coure uns quants minuts. A part, netejau els crancs i daurau-los en una paella amb una mica d'oli d'oliva per flamejar-los després amb el vi blanc i el conyac, i reservau-ho tot. Afegiu el brou de peix al sofregit, adobau-ho al vostre gust i deixau-ho bullir 15 minuts. Transcorregut aquest temps, hi tirau l'arròs i ho deixau coure 9 minuts. Posau-hi els crancs i una picada feta amb els alls i el julivert. Deixau-ho coure tot junt devers 3 minuts i serviu l'arròs ben calent. Per elaborar el brou: Posau tots els ingredients en una olla amb aigua freda i bulliu-los 35 minuts Temps de preparació: 60 minuts (Receptes recuperades, RR-2, 3 V 09) Transcripció i comentaris: Biel Massot i Muntaner Font: (c) revista Arròs amb salseta (Binissalem) Amb ‘P’ de Pòrtula - Bojos per la Cuina... amb Paladar Feliç Vegeu receptari d'altres plats d'arròs Vegeu repertori d'altres plats agrupats segons ingredients Vegeu la resta de la col·lecció de receptes\nEtiquetes de comentaris: R-arròs, R-marisc, R-peix, Receptari, RI-arròs, RI-cranc, RI-morralla


Mor un home en accident laboral en caure des d'una altura de 5 metres\nLa víctima, un home de 51 anys, feia tasques de manteniment a l'empresa on treballava\nRedacció 20/07/2014 - 17.22 Actualitzat 20/07/2014 - 20.48\nUn home de 51 anys i veí de Barberà del Vallès ha mort aquest diumenge al migdia en caure des d'una altura d'aproximadament 5 metres. L'home feia tasques de manteniment a l'empresa on treballava, a la Colònia del Palau, a Sant Andreu de la Barca.\nSegons informen en un comunicat els Mossos d'Esquadra, poc abans de dos quarts de dotze del migdia un altre treballador ha donat l'avís de l'accident laboral. Encara es desconeixen les causes que han provocat que l'home caigués.\nS'hi han desplaçat dues dotacions del Servei d'Emergències Mèdiques (SEM) amb un helicòpter medicalitzat que han intentat reanimar l'home sense èxit. També hi han treballat dues dotacions dels Bombers i tres dels Mossos.\nEl cos policial ha posat els fets en coneixement del jutjat d'instrucció i del Departament d'Empresa i Ocupació, d'acord amb els procediments habituals que es duen a terme quan es produeixen accidents laborals amb resultat de mort.


La música va tornar a sonar ahir dimarts a l’auditori de la Unió Filharmònica amb el concert de Sommeliers, donant així el tret de sortida a la vint-i-sisena edició del Cicle de Música Ciutat d’Amposta. El quintet femení va escollir un repertori amb temes del seu nou disc, SomACasa, cançons de treballs anteriors i versions com l’Hallelujah de Leonard Cohen o Your song d’Elton John, emocionant a un públic amb moltes ganes d’escoltar música en directe, després de les restriccions dels últims mesos.\nAquest dissabte 12 de desembre el Cicle continua amb el concert Marta i Gregori, duet integrat per Marc Sendra i Josep Farnós. Tots dos ens oferiran un recorregut per la història de la música popular del nostre país, des dels anys 60 i fins a l’actualitat. Un viatge que va des de la Nova Cançó al Pop Rock actual.\nEl desembre encara ens permetrà gaudir d’un concert més, serà el de la ulldeconenca Laura Guarch, que presentarà en exclusiva el seu nou treball, Nàufrags. El Cicle continuarà al gener amb els concerts de Keila, Stem Qintet i Ubaldo.\nEl Cicle de Música Ciutat d’Amposta està organitzat per la Unió Filharmònica d’Amposta i compta amb el patrocini de l’Ajuntament d’Amposta i el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.\nMés informació i reserva d’entrades a www.lafila.cat/ciclemusica2020.


Les calçades existixen a Olocau? - Olocau.BIZ\nLes calçades existixen a Olocau?\nHola a tots. Em fa molta gràcia com la gent major d'este preciós poble tendix a anar en contra de la gent jove, només perquè se'l passa bé. Lo nou és que la gent major no té una altra cosa que fer que caminar per el mig de la carretera encara que vinguen cotxes. Sí, així és. I tenim que estar damunt dells i esperar quasi mitja hora per a que s'aparten. No repartixen tanta educació?? A vostés no els queda o què?? Després si passe jo, o una altra persona amb el cotxe i passa alguna desgràcia, les culpes per a nosaltres afegint que anàvem ràpid amb el cotxe... Per a què servix la vorera senyors?? Jo sóc el primer que diu que a Olocau no passen molts cotxes, o almenys d'una tirada, i sóc el primer que va pel mig del carrer (si és que no passen cotxes), però si passen cotxes el normal és llevar-se i pujar-se a la vorera, no?? Que la gent major (no tota) s'apunte esta i no es faça la "setciències" perquè no és així.\nTambé afegir, que no tots els jóvens d'Olocau que tenim cotxe anem a 80 Km/h pel carrer major, i ens mereixem un respecte.\nCrec que es de sobra conegut, que les voreres dels carrers d'Olocau son simbòliques, a la majoria no cap un carret per portar un xiquet i rastells tallats (per facilitat els accessos als garatges)les fan perilloses per la gent gran sobre tot a la nit. Si a d'això li afegim que durant les nits d'estiu, la gent ix a pendre la fresca, uns amb les cadires a la vorera davant de casa, altres a l'asfalt, altres passejant, en definitiva la gent "viu al carrer", tenim com resultat que es fa irremeiable que a l'asfalt hàgem de conviure vianants, carrets amb xiquets, carrets de minusvàlids, ciclomotors, motocicletes, cotxes i altres vehicles. Seria desitjable que tots ens prenguem esta convivència de manera relaxada i amb grau elevat de comprensió. Pot ser algunes persones grans no vos han donat bon exemple, hi ha qui s'ha acostumat aparcar sobre la vorera en carrers estrets, aparcar a sobre dels passos de vianants, a deixar el cotxe enfront d'un garaig impedint l'eixida, a estacionar a carrers on les senyals indiquen que no es pot deixant el carrer tallat al tràfic i per súmmum dels mals exemples vehicles amb els distintiu de l'Ajuntament d'Olocau prediquen amb l'exemple aparcant de manera sistemàtica davant de la rampa de minusvàlids de la porta de l'Ajuntament en plena plaça major. Però vosaltres no deuríeu apendre estes males costums i deuríeu fixar-vos en la resta de veins, la majoria, que intentem respectar en la mesura del possible unes mínimes normes de convivència que no sempre s'ajusten estrictament al codic de circulació.\nNota: En cap cas deuries interpretar que tens prioritat quant vas amb cotxe per dins d'un poble encara que no estiga senyalitzat ni com a carrer de vianants o residencial (per que si es poseu com pollastrets en mig d'un galliner, volent ser els amos del carrer pel fet d'anar en cotxe, aconseguireu que molts carrers acaben sent únicament per vianants a mes d'unes quantes sancions econòmiques). Per a la teba informació porte 15 anys amb cotxe i 5 mes amb ciclomotor conduint per Olocau i mai he tingut cap problema amb vianants, soles cal paciència, que no hi ha motiu per tindre presa.\nVicente, tens raó quant a la paciència. Però el que no es pot permetre és que damunt que vas amb el teu cotxe pel carrer major, i veus a una parella de majors per el mig de la carretera, damunt que aminores la marxa, tarden hores a apartar-se, o en el seu pitjor cas, ni escolten que hi ha un cotxe darrere, que perfectament els podria haver atropellat (cosa que mai faré, per descomptat). Jo no tinc la teua experiència amb el cotxe, jo el tinc a penes 5-6 anys, i tot açò és increïble, jo no pretenc posar-me com un pollastret, però sé que tinc raó, perquè si els cotxes han d'anar per la carretera, les persones han d'anar per la vorera. Senyors, les calçades existixen!!.


La Comunitat Valenciana acabarà l'any amb més de 5.000 vacunats | comarquesnord\nLa Comunitat Valenciana acabarà l’any amb més de 5.000 vacunats\nAl Departament de Salut de Vinaròs avui es vacuna a una residència de Peníscola\nDesprés de l’arribada ahir del primer enviament setmanal de 31.000 dosi de la bovina Pfizer, avui s’inicia ja la vacunació massiva i simultània en la pràctica totalitat dels departaments de salut de la Comunitat Valenciana.\nCada dilluns, a partir del 4 de gener inclòs, arribaran a la Comunitat 31.000 vacunes. Concretament, arribaran al centre de distribució d’Alacant 10.000, al de Castelló 5.000, i al de València 16.000. La vacunació es realitzarà en cada departament seguint els criteris de prioritat establerts que classifiquen les residències en 4 grups:\n▸ 1 ▸ Lliures de covid-19\n▸ 2 ▸ Fa almenys 90 dies que no registren cap cas actiu\n▸ 3 ▸ No tenen casos actius en aquest moment\n▸ 4 ▸ Resta de residències\nCada departament de salut seguint aquest criteri ha organitzat la vacunació de la totalitat de les residències de la seva àrea. Aquesta planificació permet que la vacunació no es detingui en cap departament, ja que mentre en un s’estan realitzant vacunacions de residències lliures de COVID-19, en un altre es pot estar en un grup diferent.\nAvui es vacuna\nAixí, en el dia d’avui, s’esperar iniciar la vacunació de la primera dosi al mig centenar de residències et tota la Comunitat Valenciana. Al departament de Salut de Vinaròs avui es vacuna als usuaris de la residència Benedicto XIII de Peníscola.\nD’aquesta manera, l’any 2020, es tancarà amb prop de 5.000 valencianes i valencians que hauran rebut la primera dosi de la vacuna contra el coronavirus. A partir del dilluns 18 de gener aquestes persones rebran una segona dosi completant-se així el procés de vacunació.\nLes vacunes lliurades per la farmacèutica en tres punts de la Comunitat Valenciana, es troben emmagatzemades a 80 graus sota zero on poden conservar-se fins a sis mesos. Quan seran utilitzades, es descongelen fins a aconseguir una temperatura d’entre 2 i 8 graus. Un procés que triga aproximadament dues hores. En aquestes condicions de refrigeració la vida útil de les vacunes és de cinc dies.\nAl llarg del primer trimestre de l’any, només de la bovina Pfizer, s’administraran més de 377.000 dosi, que són 188.000 vacunes completes. Això al marge de les quals puguin arribar en les pròximes setmanes de Moderna o Oxford.


Klaatu Barada Nikto: REVELA’T 2019 - Pànxing\nPer a l’edició de 2019 l’organització ha decidit utilitzar com a leit motiv: Klaatu Barada Nikto, l’icònic missatge de la ciència-ficció. Mitjançant aquest missatge, el Revela’T pretén estimular projectes fotogràfics que reflecteixin la complexa relació de l’ésser humà amb el planeta, marcada pels canvis i desequilibris derivats de l’ús i abús de la Terra, així com dels interessos polítics i econòmics, provocant entre altres, el canvi climàtic, els moviments migratoris o les guerres, però que també mostra un costat més amable i esperançador gràcies a la bellesa i riquesa del seu hàbitat i a través d’iniciatives socials o ecologistes.\nEntre les exposicions més destacades del Revela’t 2019 cal citar-ne dues de fotògrafs de l’agència Magnum, Bruce Gilden i David Burnett; una exposició antològica de René Maltete, o una retrospectiva de l’obra del gran fotoperiodista libanés Ramzi Haidar, que ha cobert 30 anys de guerres a l’orient mitjà. També hi haurà molts altres autors internacionals com l’holandès Alex Timmermans, el japonès Nobuyuki Kobayashi o l’australià Bill Moseley, i per descomptat també de catalans i espanyols com la Laia Albert, l’Eduardo Nave, Fernando Maquieira o el Jorge Fuembuena.\nL’edició 2019 també compta amb la presència de diferents col•lectiu de llocs com la Patagonia Argentina o Indonèsia que vindran per viure l’experiència d’organitzar un festival com el Revela’t en els seus respectius països. Així com la participació d’Acción Cultural Espanyola amb una gran exposició: 50 fotografías con Historia, que fa un repàs a la fotografia espanyola del segle XX, amb 17 premis nacionals de fotografia i un bon nombre de fotògrafs catalans com Agustí Centelles, Terré, Maspons, Català-Roca, Masats, Colom, i d’altres com Alberto García-Alix, Chema Madoz, Miguel Trillo, Cristina García Rodero, Navia, Isabel Muñoz o Sandra Balsells. Aquesta exposició podrà veure’s al Passeig Colom fins a finals d’agost.\nParal•lelament a les exposicions hi ha moltes altres activitats, algunes de formatives que ajuden a conscienciar el públic de la importància de la fotografia analògica. Tallers, que es desenvoluparan principalment a Barcelona, xerrades, debats, visionats, Bookjokeys i moltes altres activitats.\nA més entre els dos caps de setmana, i per quart any consecutiu, tindrà lloc la Residència Artística de Creació i Experimentació, on 10 artistes de diferents llocs del món faran un treball conjunt sobre el tema d’aquesta edició: “Klaatu barada Nikto”. Cada un treballarà amb les seves tècniques i això donarà peu al coneixement de diferents conceptes i procediments. Una de les exposicions d’aquesta edició serà sobre el treball dels assistents de la passada edició.\nEl Revela’T és un festival de caràcter únic a Catalunya i Espanya i pioner al món -absolutament singular en l’àmbit internacional- que ha atret l’atenció de fotògrafs de tot el món. Neix al 2013 gairebé fortuïtament al convidar a un dels gurús del Col•lodió Humit, el gran Quinn Jacobson amb qui es varen acabar fent tres tallers i al voltant d’això van sorgir una sèrie d’exposicions i una petita fira comercial. Molts dels que van assistir a aquella primera edició es van engrescar a organitzar-ne una segona, que va anar millor que la primera i d’aquesta manera, superant sempre l’edició anterior, enguany s’arriba a la setena edició.\nEl festival ha vingut incrementant significativament tant l’afluència de públic visitant com la bona acollida de mitjans especialitzats i generalistes.\nTambé ha donat lloc al programa “Forma-T”, dirigit tant a la consolidació i creació de nous públics com la incidència de la fotografia en el sistema educatiu, participant directament amb col•lectius en perill d’exclusió social. De moment es treballa amb ITA (Institut de Trastorns alimentaris i de conducta) i amb FASI (Fundació Acció Social i infància). Els valors implícits en la fotografia analògica com la constància, la implicació, l’honestedat són de gran interès per a aquest tipus de col•lectius.