GEOCAM Geologia i Geotecnia - Geologia, geotecnia, contaminación, aguas subterranias, mineria, topografia, geotermia. CURRÍCULUM »\nA continuació us mostrem alguns dels projectes més rellevants que hem realitzat en els últims anys, endreçats per ordre cronològic, en 7 categories:\n2 Edificació Residencial.\n3 Instal·lacions industrials.\n4 Infraestructures lineals.\n5 Infraestructures hidràuliques.\n7 Geologia Ambiental.\nEstudi geotècnic pel projecte de construcció del nou CEIP Agnès situat al C/ Corts d’Aragó, de Sitges (Garraf – Barcelona). TAC Taller d’Arquitectes Col·laboradors. GISA, 2011.\nEstudi Geotècnic pel projecte de construcció del Centre d’Innovació i Aplicació de Biomassa (CIAB) de Santa Coloma de Farners (La Selva – Girona). Consell Comarcal de la Selva, 2010.\nEstudi geotècnic pel projecte de construcció del nou CEIP La Sínia, de Calonge (Baix Empordà – Girona). Reverendo-Ginesta Arquitectes Associats – Arcadi Pla SA. GISA, 2010.\nEstudi geotècnic per a la construcció del nou CEIP PARC DE LES AIGÜES (2 línies), de Figueres (Alt Empordà – Girona). Miquel Costa SA. GISA, 2009.\nEstudi geotècnic per a la construcció del nou IE SANTA CLOTILDE, situat al carrer Santiago de Cuba, de Lloret de Mar (La Selva – Girona). Capdeferro Cconstructor SA. GISA, 2009.\nEstudi geotècnic per a la construcció del nou IES de Palafolls, situat al terme de Palafolls (Maresme – Barcelona). Reverendo – Ginesta Arquitectes associats SLP. GISA, 2009.\nEstudi geotècnic per a la reforma i ampliació del CEIP Mas Clarà situat al carrer Mas Clarà de La Bisbal d’Empordà (Baix Empordà – Girona). CEIP Mas Clarà UTE. GISA, 2008.\nEstudi geotècnic per a la construcció del nou CEIP situat a la zona d’equipaments de la Bòbila, de Les Preses (La Garrotxa – Girona). Isabel Zaragoza De Pedro. GISA, 2008.\nEstudi geotècnic per a la construcció del nou CEIP ARDENYA, situat al carrer Pere Pascual, de Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà – Girona). Capdeferro Constructor SA. GISA, 2008.\nEstudi geotècnic per a l’ampliació de L’IES AGUSTÍ SERRA I FONTANET, situat al carrer Vallmanya de Sabadell (Vallès Occidental – Barcelona). Generalitat de Catalunya, 2008.\nEstudi geotècnic per a la construcció del nou CEIP VALLIRANA II, situat al carrer del Quixot, de Vallirana (Baix Llobregat – Barcelona). Construccions Torca SA. GISA, 2008.\nEstudi geotècnic per a la construcció del CEIP GUERAU DE PEGUERA, situat a la ctra BV-2122 de Torrelles de Foix (Alt Penedès – Barcelona). Llach Associats Arq SL. GISA, 2008.\nEstudi geotècnic per a la construcció de L’ESCOLA BRESSOL L’ARDENYA de Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà – Girona). Ajuntament de Sant Feliu de Guíxols, 2008.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’un edifici sociosanitari al recinte de les casernes de Sant Andreu, a Barcelona (Barcelonès – Barcelona). Servei Català de la Salut, 2008.\nEstudi geotècnic pel projecte de rehabilitació de Can Parrella, situat a la plaça Vella de Torelló, com a nou ajuntament del municipi (Osona – Barcelona). Incasol, 2008.\nEstudi geotècnic per a la construcció del nou arxiu provincial de l’estat, situat a l’avinguda Amical Mathausen de Girona (Gironès – Girona). Ministerio de Cultura, 2008.\nEstudi geotècnic per a la construcció de la Biblioteca Pública del Estado, situada entre els carrers Migdia i Emili Grahit, de Girona (Gironès – Girona). Ministerio de Cultura, 2008.\nEstudi geotècnic pel projecte constructiu de la nova estació depuradora d’aigües residuals (EDAR) de Figueres (Alt Empordà – Girona). Fisersa, 2008.\nEstudi geotècnic per a la construcció de l’Hospital Transfronterer de Puigcerdà, situat al Pla de la Rigolisa, de Puigcerdà (La Cerdanya – Girona). Servei Català de la Salut, 2007.\nEstudi geotècnic per a la construcció del CEIP L’ESCALA situat al C/ Teranyina cantonada carrer Corallera, de l’Escala (Alt Empordà – Girona). Construccions Prho SA. GISA, 2007.\nEstudi geotècnic CEIP PONT TRENCAT – ZER BAIX MONTSENY, de Santa Maria de Palautordera (Vallès Oriental – Barcelona). Martí – Sardà Arquitectes SL. GISA, 2007.\nEstudi geotècnic pel projecte de la unitat polivalent psiquiàtrica i residencial, del parc sanitari Pere Virgili, de Barcelona (Barcelonès – Barcelona). Servei Català de la Salut, 2007.\nEstudi geotècnic per a l’ampliació de la llar de jubilats, situada a la cantonada dels carrers Ponent i Quirze Jordà, de Vidreres (La Selva – Girona). Ajuntament de Vidreres, 2007.\nEstudi geotècnic per a l’ampliació del CEIP GRANOLLERS, situat al carrer Ripollès, de Granollers (Vallès Oriental – Barcelona). Nogué, Onzain, Roig arquitectes SL. GISA, 2006.\nEstudi geotècnic per a l’ampliació del CEIP MONTPALAU al Camí de les Escoles d’Argelaguer (La Garrotxa – Girona). BRD i Associats Arquitectes Consultors. GISA, 2006.\nEstudi geotècnic pel projecte de construcció d’una biblioteca municipal situada al carrer Orient, de Vidreres (La Selva – Girona). Ajuntament de Vidreres, 2006.\nEstudi geotècnic per a la nova seu de la Policia Local, situada a l’Avinguda de S’Agaró de Castell-Platja d’Aro (Baix Empordà – Girona). Ajuntament de Castell-Platja d’Aro, 2006.\nEstudi geotècnic pel projecte de construcció de la Zona Esportiva Pau Casals, situada al l’avinguda de Pau Casals, del Masnou (Maresme – Barcelona). Ajuntament del Masnou, 2006.\nEstudi geotècnic Centre de Serveis Socio-Sanitaris del Parc Hospitalari Martí i Julià de Salt (Gironès – Girona). Brullet Pineda Arquitectes UTE. Servei Català de la Salut, 2005.\nEstudi geotècnic per al projecte d’ampliació del CEIP ALZINA RECLAMADORA situat a la plaça Països Catalans, de Fontcoberta (El Pla de l’Estany – Girona). Josep Llach. GISA, 2005.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’una ESCOLA BRESSOL, al carrer Plantadís s/n, de La Cellera de Ter (La Selva – Girona). Ajuntament de la Cellera, 2004.\nEstudi geotècnic per la redacció del projecte de l’Ampliació de l’estació d’autobusos d’Olot (La Garrotxa – Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL. GISA, 2003.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’una ESCOLA BRESSOL, situada entre els carrers Pere Genové i Oliver Gumà del Masnou (Maresme – Barcelona). Ajuntament del Masnou, 2003.\nEstudi geotècnic per a l’ampliació de L’ESCOLA INFANTIL D’ALBONS, situada a la carretera de l’Escala, s/n d’Albons (Alt Empordà – Girona). Ajuntament d’Albons, 2003.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’una piscina coberta situada a la zona esportiva de Sant Hilari Sacalm (La Selva – Girona). Ajuntament de Sant Hilari Sacalm, 2002.\n2 Edificació Residencial\nEstudi Geotècnic per a la construcció d’un edifici plurifamiliar entre mitgeres, situat al carrer Pere IV núm. 43 – 45, de Barcelona (Barcelonès – Barcelona). Kolvenik SL, 2011.\nEstudi Geotècnic pel projecte de construcció d’un bloc d’habitatges entre mitgeres, situat al carrer Major núm. 66, de La Jonquera (Alt Empordà – Girona). Interyadis SA, 2011.\nEstudi Geotècnic pel projecte de construcció d’un bloc d’habitatges aïllat, situat a la parcel•la A-3 de l’illa A del carrer Agudes, de Girona (Gironès – Girona). Omat SL, 2010.\nEstudi geotècnic Per a la construcció d’un bloc d’habitatges, situat al carrer Sant Bernat cantonada amb la Ronda Sant Bernat, d’Olot (La Garrotxa – Girona). Taialà Domus SL, 2009.\nEstudi Geotècnic per a la construcció d’un edifici entre mitgeres, situat entre el carrer Ballester 37 i el carrer Escipió 37, de Barcelona (Barcelonès – Barcelona). Imi SL, 2009.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’un edifici plurifamiliar, situat al passeig Catalunya, de Bàscara (Alt Empordà – Girona). Construccions Malagelada SL, 2008.\nEstudi geotècnic per a la construcció de 19 habitatges unifamiliars, situats a la U. A. P1 “Els Horts” de Peratallada, Forallac (Baix Empordà – Girona). Habitatges Peratallada, 2008.\nEstudi geotècnic per a la construcció de dos blocs d’habitatges entre mitgeres, situats al C/ Pau Casals, de la Vall d’en Bas (La Garrotxa – Girona). Construccions Pere Barcons SL, 2007.\nEstudi geotècnic per a la construcció de dos blocs d’habitatges, situats al carrer Muga i al carrer Balmes, de Figueres (Alt Empordà – Girona). Invertia PGI 2006 SL, 2007.\nEstudi geotècnic per a la construcció de 33 habitatges unifamiliars situats a la urb. Perecaula, de Sant Joan les Fonts (La Garrotxa – Girona). Arquitectura i Enginyeria Artec 000 SL, 2006.\nEstudi geotècnic per a la construcció de cinc blocs d’habitatges, situats entre els carrers Abad Racimir i Josep Mª Capdevila, d’Olot (La Garrotxa – Girona).Viviendas Jardín SA, 2006.\nEstudi geotècnic per la construcció de 15 blocs d’habitatges a Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà). Junta Compensación Sector Mas Falgueras, 2005.\nEstudi geotècnic per a la construcció de 5 unifamiliars, 1 edifici plurifamiliar i 2 edificis de locals comercials a Montmeló (Vallès Oriental – Barcelona). MontRiera 2000 SL, 2005.\nEstudi Geotècnic per a la construcció de deu blocs d’habitatges situats al terme de Sils “Pla de millora urbana del sector Sud”(La Selva – Girona). Plana de Sils SA, 2004.\nEstudi geotècnic per a la construcció de 21 habitatges unifamiliars adossats, 1 bloc d’habitatges i 1 magatzem, situats a la 2ª fase del Residencial El Castell, a Llinars del Vallès (Vallès Oriental – Barcelona). MF Residencial SA, 2004.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’un bloc d’habitatges plurifamiliar, situat entre la Plaça de les Creus i el carrer de les Creus, de Cadaqués (Alt Empordà – Girona). Pacto 4 SL, 2003.\nEstudi geotècnic per a la construcció de 24 habitatges aparellats i 13 aïllats, a la Urb. Residencial Mas Pla, de Santa Cristina d’Aro (Baix Empordà – Girona). Flonet-97 SL, 2003.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’un edifici plurifamiliar entre mitgeres al carrer Pere Coll i Rigau número 25, de Pals (Baix Empordà – Girona). Nou Centre d’Aro SA, 2002.\nEstudi geotècnic per a la construcció de 2 blocs d’habitatges entre mitgeres, situats al carrer Progrés de Sant Antoni, de Calonge (Baix Empordà – Girona). Inmobiliària Aumell SL, 2002.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’un edifici plurifamiliar al carrer Del Pou del Glaç d’Olot (La Garrotxa – Girona). Promocions Nova-Cinc SL, 2001.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’un edifici amb tres plantes amb soterrani al complexe Els Amarres, de L’Escala (Alt Empordà – Girona). Immobles Freser SL 2000.\n3 Instal·lacions Industrials\nEstudi geotècnic pel projecte de construcció d’una nau a les instal•lacions de l’empresa Saica Natur de Montornès del Vallès (Vallès Oriental -Barcelona ). Saica Natur, 2011.\nEstudi Geotècnic per a la construcció d’una nau industrial, situada a la parcel•la número 5 del Polígon Industrial de Massanes (La Selva – Girona). Metral SA, 2011.\nEstudi Geotècnic pel projecte de construcció d’una nau industrial, situada al polígon industrial Pla de la Ceba, de Fornells de la Selva (Gironès – Girona). Trans-Fluid SA, 2011.\nEstudi Geotècnic pel projecte de construcció d’una nau industrial aïllada, en una parcel•la del polígon industrial Can Galopa, de Rubí (Vallès Occidental – Barcelona). Immo BR SL, 2011.\nEstudi Geotècnic pel projecte de construcció d’una Nau Industrial, a les instal•lacions de l’empresa Trefinos, de Palafrugell (Baix Empordà – Girona). Trefinos SL, 2010.\nEstudi geotècnic pel projecte de construcció d’una nau industrial, situada al carrer Joaquim Blume, del polígon industrial La Guardiola, d’Olot (La Garrotxa – Girona). Serttec SL, 2010.\nEstudi Geotècnic pel projecte de construcció de dues naus industrials, situades al C/ Papers, de Les Franqueses del Vallès (Vallès Oriental – Barcelona). 3C Ingenieria SL, 2010.\nEstudi Geotècnic per a la construcció d’una nau industrial, situada al Polígon Industrial El Pla, de Castelló d’Empúries (Alt Empordà – Girona). Enginyeria Obrador SL, 2010.\nEstudi geotècnic per la construcció d’una nau industrial aïllada, al Polígon Industrial situat al nord de la població de Palafolls (Maresme – Barcelona). Refa Global SL, 2009.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’una nau industrial al C/ Santa Coloma del Polígon de Can Puigtió, de Maçanet de la Selva (La Selva – Girona). Señales Girod SL, 2009.\nEstudi geotècnic pel projecte de reforma i ampliació de les instal•lacions de Casa Darnés, de Mont-ràs (Baix Empordà – Girona). Casa Darnés SA, 2009.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’una nau industrial situada al polígon industrial Mas Xirgu, de Girona (Gironès – Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL, 2008.\nEstudio geotècnic pel projecte d’ampliació d’una nau industrial, situada al C/ Boter s/n del polígon industrial El Rec, de l’Escala (Alt Empordà – Girona). Anxoves de L’Escala SA, 2008.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’una nau situada al paratge Pont de Torrent s/n, al terme de Cervià de Ter (Gironès -Girona). Rousselot Gelatin SL, 2007.\nEstudi geotècnic per a la construcció de 20 naus industrials, al C/ Mas Vila del polígon industrial de Riudellots de la Selva (Gironès -Girona). Poliuretanos SA, 2007.\nEstudi geotècnic de les naus 7 i 9 de la Travessia Industrial, al terme de l’Hospitalet de Llobregat (Barcelonès – Barcelona). Mecalux SA, 2007.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’una nau industrial al Polígon industrial Pladevall, al terme de Les Preses (La Garrotxa – Girona). Resinas Olot SA, 2006.\nEstudi geotècnic per a la construcció de 7 naus industrials, al C/ Borges Blanques del polígon La Borda de Caldes de Montbui (Vallès Oriental – Barcelona). Caña y Caña SLU, 2005.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’una nau industrial a l’Av Europa cantonada del sector K, de Granollers (Vallès Oriental – Barcelona). Auto Granollers SL, 2005.\nEstudi geotècnic per a la construcció de quatre naus industrials entre mitgeres, situades al Passeig Mas Riera de Banyoles (El Pla de l’Estany – Girona). Porbasa SA, 2004.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’una nau industrial situada al polígon industrial Recinte Firal, parcel·la 79A del terme de Figueres (Alt Empordà – Girona). JM Ripoll, 2004.\nEstudi geotècnic per a l’ampliació dels magatzems municipals del terme de Castell d’Aro (Baixa Empordà – Girona). Ajuntament Plataja d’Aro, 2003.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’una nau industrial situada a la carretera. d’Hostalric a Forgars, al terme de Fogars de Tordera (La Selva – Girona). Fogars Naus SL, 2002.\nEstudi geotècnic per a l’ampliació d’una nau industrial, situada al polígon industrial Mas Xirgu de Girona (Gironès – Girona). Pedres Artificials J. Casellas Xirgu SL, 2002.\nEstudi geotècnic per a la construcció de dos naus industrials adossades a la parcel·la 6 A i B del polígon industrial del terme de Sils (La Selva – Girona). Gold Plastics SL, 2000.\n4 Infraestructures Lineals\nEstudi Geològic – Geotècnic pel projecte de condicionament d’un tram de la carretera GI-V-6226 de la N-II a Vilaür (Alt Empordà – Girona). Pedelta, 2011.\nEstudi Geotècnic pel projecte de construcció d’un nou viaducte, situat entre el PK 0+200 i 0+400 de la Ctra. TV-7002 de Vimbodí a Poblet (Conca de Barberà – Tarragona). M. i J. Gruas SA. Diputació de Tarragona, 2011.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte de condicionament d’un tram de la carretera GI-V-6231 entre Camallera i Vilaür (Alt Empordà – Girona). Enigest SL, 2011.\nEstudi geotècnic pel projecte d’ampliació d’un pont situat a l’avinguda del Castell del terme de Torelló (Osona – Barcelona). Freyssinet SA, 2010.\nEstudi geotècnic de l’estrep Oest del pont sobre el Ferrocarril situat a la carretera GI-V-4033 (PK 1+060), del terme d’Alp (La Cerdanya – Girona). Diputació de Girona, 2010.\nExecució de sondeigs amb recuperació de testimoni continu pel projecte del Corredor del Mediterrani, al terme de Constantí (Tarragonès – Tarragona). Investigación y Control de Calidad SA, 2009.\nEstudi geotècnic pel projecte d’ampliació del pont de la Laia, a la carretera GI-V-6501, sobre el riu Daró, al terme de Fontanilles (Baix Empordà – Girona). Diputació de Girona, 2009.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte de condicionament d’un tram de la carretera GI-V-5232 de la GI-523 (Tortellà) a Montagut (La Garrotxa – Girona). Enigest SL, 2009.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte de condicionament d’un tram de la carretera GI-V-6701 de Bordils a Sant Martí Vell, PK 1+730 al PK 3+450 (Gironès – Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL, 2009.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte de condicionament de dos trams consecutius de la carretera GIV-5147, al terme de Palol de Revardit i de Camós (Pla de l’Estany – Girona). Payject XXI, 2009.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte de condicionament de la ctra. GI-P-5226 de la C-152 (Les Preses) a Sant Privat d’en Bas, al terme de La Vall d’en Bas (La Garrotxa – Girona). Payject XXI, 2009.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte de condicionament de la ctra GI-P5101 d’Avinyonet de Puigventós a Terrades, per Cistella (Alt Empordà – Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL, 2009.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’un pas subterrani de vianants, a les instal·lacions del peatge de Sant Celoni de l’AP-7 (Vallès Oriental – Barcelona). Innovia Integral SAU, 2008.\nEstudi geotècnic pel projecte de condicionament de la carretera GI-V-6216 entre Sant Miquel de Fluvià i Torroella de Fluvià (Alt Empordà – Girona). Diputació de Girona, 2008.\nEstudi geotècnic pel projecte de condicionament de la carretera GV-5041, de Pont de Molins a Les Escaules. Nou pont sobre La Muga (Alt Empordà – Girona). Pedelta, 2008.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte de condicionament d’un tram de la ctra. GI-V-5146, entre els nuclis de Mata i Corts, als termes de Porqueres i Cornellà de Terri (Pla de l’Estany – Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL, 2008.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte de construcció de la variant de Garrigàs, a la carretera GI-V-6226 de Vilaür a la N-II per Arenys d’Empordà (Alt Empordà – Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL, 2008.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte de condicionament d’un tram de la ctra. GI-V-5223, entre la ctra. C-38 i el PK 3.038, Camprodón – Font Rubí (Ripollès – Girona). Ayesa 2008.\nEstudi geotècnic pel projecte de millora general i condicionament d’un tram de la carretera C-14 entre Ponts i Artesa de Segre (La Noguera – Lleida). Cetres Enginyers SL, 2007.\nEstudi geològic – geotècnic per a la redacció del projecte constructiu de supressió del pas a nivell de la carretera de Bruguera GI-V-5263 al terme de Ribes de Freser (Ripollès – Girona). Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya, 2007.\nEstudi geotècnic pel projecte de condicionament d’un tram de la ctra GI-V-6425 de Pedrinyà a la ctra de Girona a Palamós, i per a la construcció d’un nou pont sobre la riera de Púbol al terme municipal de la Pera (Baix Empordà – Girona). Diputació de Girona, 2006.\nEstudi geotècnic pel projecte constructiu del reforçament del ferm i obres complementàries a la travessia urbana d’Anglès, ctra. N-141a, al terme d’Anglès (La Selva – Girona). Cetres Enginyers SL, 2006.\nEstudi geotècnic pel projecte de construcció d’un nou pont sobre La Muga, a la carretera GI-V-5042, al terme de Boadella d’Empordà (Alt Empordà – Girona). Diputació de Girona, 2006.\nEstudi geològic-geotècnic pel projecte de millora general i condicionament de la ctra. BV-5224, al tram de Sant Vicenç de Torelló a Sant Pere de Torelló (Osona – Barcelona). Cetres Enginyers SL, 2006.\nEstudi geològic-geotècnic pel projecte de condicionament d’un tram de la ctra GI-V-5332, des de Vilablareix a la Parròquia de Vilablareix i per a l’ampliació d’un pont sobre la riera Masrocs, a Vilablareix (Gironès – Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting, 2006.\nEstudi geotècnic pel projecte constructiu d’un nou pont sobre el Ritort a la Ctra. GI-P-5244 de St. Miquel de Campmajor al Collell (El Pla de l’Estany – Girona). Greccat, 2005.\nEstudi geotècnic pel projecte de construcció d’un gual sobre el riu Fluvià a Orfes, terme de Vilademuls (El Pla de l’Estany – Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL, 2004.\nEstudi geotècnic pel projecte de condicionament de la ctra. de Camprodon a Setcases tram Llanars-Setcases (Ripollès – Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL, 2002.\nEstudi geològic-geotècnic per a la construcció d’un nou vial des de la Creueta a Montilivi, al terme municipal de Girona (Gironès – Girona). Ajuntament de Girona, 2001.\nEstudi geològic-geotècnic pel projecte de condicionament de la ctra GI-V-6741 de Cassà a Caldes de Malavella (Gironès – Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL, 2001.\n5 Infraestructures Hidràuliques\nEstudi geotècnic pel projecte de construcció d’un dipòsit de la xarxa de sanejament i de l’edifici de la planta potabilitzadora de Sant Jaume de Llierca (La Garrotxa – Girona). Consell Comarcal de la Garrotxa, 2011.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte de condicionament de la xarxa de reg de la Sèquia Vinyals, termes de Celrà, Bordils, Juià, Sant Joan i Flaçà (Gironès – Girona). Regsa, 2011.\nEstudi geotècnic pel projecte de construcció d’un dipòsit de laminació, situat al carrer Marinada de Sant Pere Pescador. ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL, 2011.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte de renovació de la captació d’aigua potable i nous equipaments per l’abastament de Riba-roja d’Ebre (Ribera d’Ebre – Tarragona). ACA, 2010.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte de construcció del nou dipòsit regulador de 2.000 m3 per l’abastament d’Ascó (Ribera d’Ebre – Tarragona). ACA, 2010.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte de construcció d’un dipòsit regulador i conduccions associades per l’abastament de Móra d’Ebre. (Ribera d’Ebre – Tarragona). ACA, 2010.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte de construcció de 5 tancs de tempesta a l’entorn de la riera Bullidors, del terme de Girona (Gironès – Girona). Ajuntament de Girona, 2010.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte d’actuacions de millora de la riera Vila-seca al seu pas per Palafrugell (Baix Empordà – Girona). Ajuntament de Palafrugell, 2010.\nEstudi geotècnic per a la construcció de 38 estacions depuradores d’aigües residuals (EDAR), a la província de Girona. ACSA, 2010-2009.\nEstudi geotècnic pel projecte de construcció d’un mur al marge esquerra del riu Freser, al terme de Campdevànol (Ripollès – Girona). Ajuntament de Campdevànol, 2009.\nEstudi geotècnic per la construcció d’un nou dipòsit per l’abastament en alta de Sant Gregori (Gironès – Girona). Ajuntament de Sant Gregori, 2009.\nEstudi geotècnic pel projecte de reparació i eliminació d’aigües blanques del col·lector en alta del sistema de Bàscara (Alt Empordà – Girona). Ajuntament de Bàscara, 2009.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte de connexió dels afluents de l’EDAR de Begur al sistema de sanejament de Pals (Baix Empordà – Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL ,2009.\nEstudi geològic-geotècnic pel projecte constructiu de l’emissari de l’EDAR actual a la nova, al terme de Figueres (Alt Empordà -Girona). Fisersa, 2008.\nEstudi geotècnic per a la construcció de 2 estacions de bombament (EBAR), al terme de Roses (Alt Empordà -Girona). Ajuntament de Roses, 2008.\nEstudi geològic-geotècnic pel projecte constructiu de millora de la capacitat de desguàs del riu Daró als termes de Serra de Daró, Fontanilles i Gualta. ACA, 2008.\nAssaigs geotècnics pel projecte d’endegament del tram final del riu Ridaura al terme de Castell – Platja d’Aro (Baix Empordà – Girona). ACA, 2008.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’un dipòsit reactor, situat a l’Estació Depuradora d’Aigües Residuals de Terrassa (Vallès Occidental – Barcelona). FCC construcción SA, 2007.\nEstudi geotècnic per la construcció d’un dipòsit d’aigües residuals al C/ Jordi Camp al Congost de Granollers (Vallès Oriental – Barcelona). Servicio Lavado Eratrans SL, 2007.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte de desdoblament dels col·lectors en alta del sistema de sanejament de la Bisbal d’Empordà (Baix Empordà – Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL, 2007.\nEstudi geotècnic per la construcció d’un dipòsit d’aigua, situat al paratge La Pema del terme de Corçà (Baix Empordà – Girona). Mancumunitat d’Aigües i Serveis del Baix Empordà, 2006.\nEstudi geotècnic pel projecte d’endegament de la riera de Calonge, al terme municipal de Calonge (Baix Empordà -Girona). ACA, 2006.\nEstudi geotècnic per la construcció d’un dipòsit d’aigua semisoterrat a l’antiga ctra de Vidreres a Caldes, del terme de Vidreres (La Selva – Girona). Ajuntament de Vidreres, 2006.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’un dipòsit d’abastament d’aigua, situat al Turó de la Creu de Brunyola (La Selva – Girona). Ajuntament de Brunyola, 2004.\nEstudi geològic – geotècnic per al projecte constructiu per l’abastament en alta de Vilopriu (Baix Empordà -Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL, 2003.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte de desviament del rec Susanna al riu Manol, al terme de Figueres (Alt Empordà – Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL, 2003.\nEstudi geotècnic per al projecte de reconstrucció d’un tram dels murs del marge dret del riu Meder a Vic (Osona – Girona). ACA, 2003.\nEstudi geològic – geotècnic per al projecte d’endegament de la riera Regatim al terme de Vilamalla. (Alt Empordà – Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL, 2002.\nEstudi geològic – geotècnic per al projecte d’estudi d’inundabilitat del riu Llobregat al seu pas per la Jonquera (Alt Empordà – Girona). Ajuntament de La Jonquera, 2002.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte d’arranjament d’un tram de l’endegament de la riera Merdançà i soterrament del còrrec del carrer Jonquera de Capmany (Alt Empordà – Girona). Ajuntament de Capmany, 2002.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte d’abastament d’aigua en Alta a Riudellots de la Selva i Campllong des de la línia d’abastament de la Costa Brava Centre (La Selva – Girona). Consorci Costa Brava, 2002.\nEstudi geotècnic pel projecte de construcció d’un col·lector de sanejament en alta des del nucli de Pi fins a l’EDAR de Bellver de Cerdanya (La Cerdanya – Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL, 2002.\nEstudi geològic i geotècnic pel projecte constructiu de l’abastament en alta de Palol de Revardit (El Pla de l’Estany – Girona). Ajuntament de Palol de Revardit 2002.\nEstudi Geotècnic per a la construcció d’un col·lector d’aigües pluvials al terme municipal de Pont de Molins (Alt Empordà – Girona). Ajuntament de Pont de Molins, 2001.\nEstudi Geotècnic per a la construcció d’un col·lector d’aigües residuals per a la xarxa de Palol de Reverdit (El Pla de l’Estany – Girona). Ajuntament de Palol de Revardit, 2001.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte d’urbanització de la UA-6, situada al Càmping Masnou, del terme de Castelló d’Empúries (Alt Empordà – Girona). Serrater SL, 2011.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte d’urbanització del Polígon d’Actuació 1, Subsector 2 del Pla Parcial 1, del terme d’Amer (La Selva – Girona). Hipra SA, 2010.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte d’urbanització del PEMU-1 Camí de les Aigües, Les Masies de Voltregà (Osona – Barcelona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL, 2009.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte bàsic per la construcció d’un carril bici, del nucli urbà de Vilobí fins a l’Aeroport (Gironès – Girona). Ajuntament de Vilobí d’Onyar, 2009.\nEstudi geotècnic per a la construcció d’una zona residencial a la urb. Ca l’Artigues de Lliçà d’Amunt (Vallès Oriental- Barcelona). Empresa Municipal d’Obres de Lliçà d’Amunt, 2008.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte d’un vial de connexió a la rotonda de la ctra N-II, a La Jonquera (Alt Empordà – Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL, 2008.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte d’urbanització del pla parcial Oak – Semursa, al terme de Riudarenes (La Selva – Girona). Frigola Arquitectura i Urbanisme SL, 2007.\nEstudi geotècnic pel projecte d’urbanització del polígon “els Griells” de l’Estartit a Torroella de Montgrí (Alt Empordà – Girona). Ajuntament de Torroella de Montgrí, 2006.\nEstudi geològic – geotècnic pel projecte d’urbanització d’un sector residencial a Melianta, Fontcoberta (El Pla de l’Estany – Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL, 2005.\nEstudi geotècnic pel projecte d’urbanització del Pla Parcial del Sector Can Marques del terme de Llinars del Vallès (Vallès Oriental – Girona). MF Residencial SA, 2004.\nEstudi geotècnic pel projecte d’urbanització del Pla Parcial Parador del Güell, del terme de Girona (Gironès – Girona). Ajuntament de Girona, 2003.\nEstudi geotècnic pel projecte constructiu de prolongació del carrer JM. Folch i Torres a Olot (La Garrotxa – Girona). GISA, 2003.\nEstudi geotècnic del terreny per al projecte d’urbanització del C/ Verge de Núria del terme de Calonge (Baix Empordà – Girona). ABM Serveis d’Enginyeria i Consulting SL, 2002.\nEstudi geològic-geotècnic per a la construcció d’un nou vial des de la Creueta a Montilivi, al terme de Girona (Gironès – Girona). Ajuntament de Girona, 2001.\n7 Geologia Ambiental\nDictamen pericial per avaluar les característiques d’una captació d’aigües subterrànies, en una parcel·la agrícola de Riudellots de La Selva (Gironès – Girona). Cata-Aigua SL, 2011.\nEstudi Geològic del subsòl d’un edifici situat al carrer Sant Joan de Parets del Vallès, per avaluar las filtracions d’aigua detectades al soterrani (Vallès Oriental – Barcelona). Comunidad C/ La Mola; C/ St Joan de Parets, 2011.\nReconeixement del subsòl potencialment contaminat, d’una parcel·la situada entre els carrers Puigcerdà, Maresme i Veneçuela, del nucli urbà de Barcelona (Barcelonès – Barcelona). Mapfre Inmuebles SGA SA, 2011.\nEstudi hidrogeològic del subsòl de l’àmbit del càmping Besalú, situat al camí de Sant Ferriol de Besalú, per a valorar si l’abocament d’aigües residuals de les instal·lacions pot afectar a alguna captació propera (La Garrotxa – Girona). Càmping Besalú SL, 201o.\nEstudi geològic pel projecte de restauració ambiental del riu Tenes, al seu pas pel terme municipal de Santa Eulàlia de Ronçana (Vallès Oriental – Barcelona). Ajuntament de Santa Eulalia de Ronçana, 2010.\nEstudi hidrogeològic de l’àmbit del C/ Sant Felip i àrea d’influència per a determinar les característiques de l’aqüífer existent, per tal d’establir com han pogut afectar als pous de les finques veïnes, les obres executades (Maresme – Barcelona). Ajuntament del Masnou, 2009.\nEstudi geològic i hidrogeològic del subsòl de l’àmbit de la finca Les Serres, del tm de Sant Martí de Llémena, per valorar l’afecció al medi, de les bases de purins de les instal·lacions (Gironès – Girona). Ginpig Service SL, 2008.\nEstudi Hidrogeològic de l’estació de servei Pau, situada al pk 6,5 de la carretera GI-610, al terme de Pau. Perforació de sondeigs, instal·lació de piezòmetres i analítiques (Alt Empordà – Girona). Carburants i Serveis de l’Empordà SL, 2008.\nEstudi Hidrogeològic de l’àrea de la pedrera de l’empresa Tamuz SA, als termes de Llers, Figueres, Avinyonet de Puigventós i Vilafant (Alt Empordà – Girona). Tamuz SA 2008.\nEstudi geològic per determinar les característiques hidrogeològiques del subsòl on es troba ubicada la bassa de purins de les instal·lacions ramaderes del sr. Josep Nicolau, al paratge Bonida de Llofriu, Palafrugell (Baix Empordà – Girona). Josep Nicolau, 2007.\nInforme tècnic per a la legalització d’una captació d’aigües subterrànies, situada a les instal·lacions de l’empresa Girvisa de Mont-Ras (Baix Empordà – Girona). Girvisa SL, 2006.\nEstudi Geològic per determinar si l’activitat d’una planta d’extracció de granit a Dosrius, pot afectar els pous de la finca veïna (Maresme – Barcelona). Antonio Roy Riera, 2006.\nCaracterització i avaluació d’un focus de contaminació, detectat en una parcel·la del carrer Itàlia cantonada Via d’Europa del terme de les Franqueses del Vallès (Vallès Oriental – Barcelona). Tecnocatalana de Runes SL, 2006.\nInforme tècnic, perforació de sondeigs, analítica de sòls i instal·lació de piezòmetres a l’Estació de Servei Rally Norte ubicada al pk 7,800 de la carretera N-IIa de Figueres (Alt Empordà – Girona). Rally Estación Servicio SA, 2005.\nEstudi geològic: acreditació de la qualitat del sòl i la seva compatibilitat per l’exercici de l’activitat al Polígon Jueria de Sant Gregori (Gironès – Girona). ET Engintectura SL, 2005.\nInforme tècnic per la caracterització de la contaminació del subsòl d’una parcel·la al C/ Sant Joan de les Abadesses d’Olot (La Garrotxa – Girona). Juvanteny Immobles SL, 2005.\nInforme hidrpgeològic per a la sol·licitud de concessió d’aigües subterrànies a l’agència catalana de l’aigua per a l’abastament del municipi de Susqueda (La Selva – Girona). Ajuntament de Susqueda, 2004.\nDictamen pericial per avaluar la idoneïtat i suficiència de la informació geològica i hidrogeològica del projecte de construcció del dipòsit controlat de residus de Cruïlles (Baix Empordà – Girona). Plataforma Alternativa a l’Abocador de Cruïlles, 2003.\nEstudi hidrogeològic per a determinar la possible afecció produïda per un abocament de residus a la parcel·la de l’empresa Acabats del Terri-97 SL, a Banyoles (El Pla de l’Estany – Girona). Acabats del Terri-97 SL, 2001.\nEstudi hidrogeològic per a l’ampliació del cementiri municipal de la Cellera de Ter (La Selva – Girona). Ajuntament de La Cellera de Ter, 2001.\nEstudi Hidrogeològic per determinar l’afecció produïda per un abocament a la parcel·la de Pedra Artificial Muriana de la Bisbal: Perforació de Sondeigs, instal·lació de Piezòmetres i analítica de mostres (Baix Empordà – Girona). Pedra Artificial Muriana SL, 2000.


Milers de persones i polítics es manifesten per la fi dialogada de la violència\nLa Llei de Partits i la seva possible conseqüència, la il·legalització de Batasuna, ha planat en la manifestació que s'ha celebrat a Bilbao per convocatòria del moviment pacifista Elkarri. Tots els partits, a excepció del Partit Popular i el PSOE, han participat en una marxa que ha demanat la fi dialogada de la violència seguint l'exemple d'Irlanda del Nord.\nL'endemà que la nova Llei de Partits no passés la revalida del Parlament basc, milers de persones s'han manifestat aquesta tarda a Bilbao a favor de la pau, la igualtat i un final dialogat a la violència. Aquest és el lema que el moviment social Elkarri ha escollit i que ha obtingut el suport d'una àmplia representació política. S'han sumat a la marxa silenciosa des de representants del tripartit Ibarretxe, del PNB, EA i IU, fins a dirigents de Batasuna. En una imatge poc freqüent, la parlamentària de la coalició "abertzale" Jone Goiricelaia parlava amb Gemma Zabaleta. El PSE no donava suport a l'acte, però la membre de l'executiva socialista hi ha estat a títol personal. El coordinador general d'IU, Gaspar Llamazares, també ha viatjat a Bilbao, així com una representació d'Iniciativa per Catalunya. La pluralitat de la representació política ha tingut una gran excepció: el PP. Els seus responsables discrepen de la convocatòria d'Elkarri perquè creuen que afavoreix els plantejaments nacionalistes i, en definitiva, la via de Lizarra per a una solució a la violència. Els convocants han lamentat l'absència del PP. Elkarri promou des de fa un any la celebració d'una conferència de pau al País Basc entre totes les forces polítiques sense excepció, a l'estil del procés viscut a Irlanda del Nord.


Tània Infante és la primera presidenta de la història de la UBIC.\nPosted by Sebastià Suet on 19 octubre, 2017 in Sin categoría\nTània Infante presidenta de Manresa+Comerç\nTània Infante, de l’Hostal La Masia, nova presidenta de la UBIC de Manresa\nSubstitueix Jaume Pont, al capdavant dels comerciants de la ciutat des del 2012\nTània Infante va ser elegida el passat 17 d’octubre, nova presidenta de Manresa +Comerç (UBIC) per un període de quatre anys, substituint Jaume Pont, que no va optar a la reelecció.\nLa nova presidenta, propietària de l’Hostal La Masia i del bar Torrent, a la Baixada dels Drets, va presentar les línies bàsiques que vol portar a bon terme al capdavant de la UBIC de Manresa, a l’espera de conformar als propers dies els membres de la seva nova junta directiva. Tània Infante és la primera presidenta de la història de la UBIC.\nInfante es va mostrar disposada a “mantenir el llegat dels antecessors en aquest càrrec i restar fidel als objectius fundacionals” de l’entitat, tot i intentant obrir “molt més” l’entitat, “per tal que tothom hi trobi el seu espai, a banda d’establir sinergies i acords amb la resta d’associacions a fi d’aconseguir un punt de trobada i una coordinació plena i efectiva”.\nEl posicionament on line, la millora del comerç 3.0 i l’e-comerç son altres dels objectius que vol potenciar en el seu mandat, i projectar la marca Manresa +Comerç com un actiu “de la vitalitat, la diversitat i la força del nostre comerç”.


Impressió Gran Format de Vinils i Lones a Rubí\nGran format Rubí\nImpressió Gran Format a Rubí\nSom professionals en la impressió en gran format a Rubí, per això fem servir la millor tecnologia i materials perquè la qualitat de les teves imatges no es vegi afectada a més de fer que tingui la millor adherència.\nLes nostres impressions són perfectes per a edificacions retolades, camps de futbol, vehicles industrials, cartelleria, lones interiors i exteriors, banderoles, tanques, suports publicitaris i expositors.\nEns dediquem a poder crear la millor impressió per a la publicitat exterior de la teva empresa, ens adaptem a tot tipus de mides de marea ràpida, econòmica i eficaç, amb un equip altament qualificat de muntadors, que realitzen les seves tasques amb alta eficiència i professionalitat.\nESPECIALISTES EN GRANS TIRATGES\nSi desitja un pressupost personalitzat de qualsevol dels nostres serveis no dubti en sol·licitar-ho. Ens posarem en contacte amb vostè el més aviat possible.


Estels de Vida: Uns 150 nens fan volar estels a la Balconada contra les addiccions\nUns 150 nens fan volar estels a la Balconada contra les addiccions\nEn el marc de la lluita contra les addicionons, grans i petits van mesurar el nivell de nicotina dels seus pulmons\n"Ens hem sorprès dels nens que han vingut, perquè el temps era realment dolent". Això deia ahir Ángel Gianfrancesco, organitzador d'Estels de Vida.\nNo només el temps era un inconvenient per als organitzadors, també el canvi d'ubicació era tota una incògnita. Tot i el trasllat de l'activitat d'un espai com el parc de l'Agulla, que "sempre et garanteix un públic", a la Balconada, les expectatives es van superar i un centenar i mig de nens i nenes van fer cap a la festa final d'aquesta campanya, que cada any intenta conscienciar dels perills de les addiccions.\nAmb el canvi de localització, l'organització va aconseguir "apropar la campanya als barris", en aquest cas el de la Balconada. Però, de fet, l'espai ha estat l'únic canvi rellevant, ja que l'acte manté el seu esperit i gairebé les mateixes activitats.\nUna de les més atractives és aquella en què els cossos de seguretat i emergències porten els seus vehicles fins al recinte i mostren la seva feina als petits. Així, els menuts van poder veure com és un cotxe de la Policia Local i dels Mossos d'Esquadra, o un camió dels Bombers.\nPerò sens dubte el més emblemàtic és el de la volada dels Estels de Vida. N'hi havia uns 200 de preparats, que es van lliurar als nens i pares i mares després de fer una exhibició amb una desena d'estels.\nAl passeig de Sant Jordi hi havia, a més, una fira d'entitats amb diferents espais de conscienciació. Un dels aspectes nous va ser una màquina on els pares i els seus fills, aquests com a fumadors passius, van poder comprovar, tot bufant, els nivells de nicotina que tenen als pulmons.\nPublicado por Joan Baeza en 1:00


CASA EN VENDA ( DOS PISOS INDEPENDENTS I PARQUING) - FINQUES PRAT\nEs ven edifici de tres plantes a primera línia de el mar a El Masnou amb una superficie construida de 307 m2, amb la possibilitat de fer dos pisos i garatges (només falta fer la divisió horitzontal). Tota la comesa de llum es nova i s’està reformant lo mes indispensable. Cada planta disposa d´un gran salo menjador amb vistes al mar, cuina, bany i tres dormitoris. La planta baixa amb una superfície útil de 80,53 m2, disposa de dos entrades i podria ser places de garatges o local. El terrat amb vistes impressionants de la costa esta completament rehabilitada. Es ideal per a dos famílies que vulguin viure en el mateix edifici, però cada un amb el seu espai. La seva ubicació es idíl·lica, a primera línia de mar, a prop de l’estació de tren, transport, comerços, escoles……..


Comerciants i veïns de les Cases d'Alcanar comencen a netejar les destrosses de l'aiguat mentre esperen el peritatge dels danys\nUn vei de les Cases d'Alcanar netejant el carrer de casa seva Tjerk Van Der Meulen\nAlcanarSurt el sol, però els veïns de les Cases d'Alcanar no s'han despertat del malson. A primera hora d'aquest dijous encara es podien veure els estralls de la tromba d'aigua del dia anterior: oliveres i arbres arrancats pel carrer, fang, parets tombades, vidres trencats, electrodomèstics, mobles, pertinences personals i cotxes arremolinats. Sense poder dormir, a les 8 del matí tothom s'ha afanyat a netejar cases, magatzems i negocis, que alguns ja donen per perduts.\nMaria Àngeles Rotllant, la gerent de la Carnisseria de l'Àngel situada al carrer Trafalgar, un dels llocs més afectats per l'aiguat, diu amb veu tremolosa que no sap si podrà tornar a obrir: "La pressió de l'aigua va trencar els vidres i va inundar tota la botiga. Taulell, neveres, congeladors. Tot està perdut". La ferum de la carn podrida se sent des del carrer. "L'asseguradora m'ha dit que no puc tocar res fins que no vinguin ells. M'han explicat que he de demanar un crèdit per pagar tots els desperfectes i que després ja veurem si m'ho pagaran. Dona molta impotència, perquè és el pilar econòmic de la meua família", diu.\nEl passeig marítim s'ha despertat amb el soroll de la maquinària pesant que treu els cotxes arrossegats i el fang que ho ha inundat tot. A la primera casa, ubicada al costat del final del barranc de Sant Jaume, no hi queda res. Hi vivia un home de 92 anys que va ser rescatat quan l'aigua li arribava per damunt de la cintura. De bon matí, el seu fill Vicent Aubà està traient l'aigua i el fang de la casa. "No sé ni com estic netejant. És tot un desastre. L'únic que s'ha salvat és la tele, que està penjada a més d'un metre i mig d'alçada", relata.\nEls ciutadans d'Alcanar netegen els carrers coberts d'aigua i fang. Tjerk Van Der Meulen\nDel restaurant del costat, el Racó del Port, tampoc se'n pot rescatar gaire cosa. "Sempre ens havien dit que el poble no podia inundar-se perquè estem protegits per la serra del Montsià. Però ha sigut al revés", explica la propietària, Rosa Maria Sancho. A l'espera del peritatge, encara no saben quina serà la factura de l'aiguat, però només cal donar una ullada per veure que el terra del parquet està bombat, la cuina inundada, la terrassa destruïda i moltes de les cadires i les taules han anat a parar dins del mar.\n"Com una pel·lícula"\nEntre llàgrimes, mentre treu l'aigua del seu magatzem, Maria Rosa Reverter diu que això no s'havia vist mai. "A la meua tia de 80 anys la van haver de treure els Bombers de casa. Estava incomunicada i el seu fill no va poder fer-hi res". Amb la por encara al cos, la Maria Rosa explica que en qüestió de cinc minuts l'aigua va baixar amb molta força pel carrer i va arribar a gairebé un metre d'alçada.\nEls Bombers traient vehicles arrossegats pels grans aiguats a Alcanar. Tjerk van der Meulen\nLa perruqueria Raffel Pagès del passeig marítim de les Cases d'Alcanar ha quedat de color marró. La seva propietària, Maribel Escala, assenyala tota l'aigua que queda per treure: "Vam poder fugir, però l'aigua ho va inundar tot. Pareixia una pel·lícula. El pitjor va passar a casa. A la meua mare i al meu fill els van haver de treure. Veient com ha quedat la casa, a la perruqueria no li ha passat res", es resigna.\n"Les imatges parlen per si soles. Tot està destrossat. No sé què dir ni com explicar-ho. L'aigua ho ha arrasat tot", explica Lluís Antonio Villaroya, un veí que s'ha quedat amb totes les pertinences al carrer, sota una capa de fang.\nEnmig del panorama desolador, des del primer moment la solidaritat ha arrossegat tothom a ajudar els afectats. No hi ha ningú amb les mans lliures, tothom fa feina. Però mentre estan intentant sortir d'aquesta catàstrofe, els veïns de les Cases d'Alcanar no poden deixar de pensar quan serà el pròxim cop que els carrers quedaran, un altre cop, inundats per un fort aiguat.\nEls aiguats de les Terres de l'Ebre i el Baix Maestrat, en imatges\nAlcanar emergència climàtica aiguats temporal terres de l'ebre


Aprendre a Parlar amb les Plantes | Llibreria Papereria Parpalló\nInici / Llibres / Adults / Valencià / Aprendre a Parlar amb les Plantes\nLa Paula té quaranta anys, és neonatòloga i està viva. Quan una revelació i una pèrdua sobtada la porten a submergir-se en ella mateixa, emprèn un camí que l’endinsarà en la ràbia, la por, el desig i la reconstrucció personal, i despertarà el seu instint de supervivència. Desorientada, s’haurà d?enfrontar fins i tot a ella mateixa per reorganitzar una geografia emocional que sent extingida. Aprendre a parlar amb les plantes és una novel·la delicada escrita des del punt de vista d’una dona que haurà de reconciliar-se amb un món que ja no reconeix.\nSKU: 9788417339111 Categories: Adults, Llibres, Valencià\nSigues el primer a opinar “Aprendre a Parlar amb les Plantes” Cancel·la les respostes


L'Ajuntament de Cunit denuncia l'enverinament de gats en els darrers dies\nL'aparició de gats morts a Cunit alerta la regidoria de Medi ambient, que fa una crida al civisme i alerta del perill contra la salut pública\nRedacció Cunit 18-01-2016 20:56 Lectures 1641\nImatge d'arxiu d'un gat domèstic. Jorge Martínez Huelves\nEl regidor de Medi ambient de l'Ajuntament de Cunit, Toni Martínez (ICV), s'ha proposat arribar fins al fons d'uns fets que veïns i veïnes de Cunit, van denunciar fa setmanes sobre l'aparició de gats morts, tant de colònies de gats assilvestrats com de domèstics.\nSobre la causa de la mort dels gats, segons el regidor "tot apunta al fet que ha estat per enverinament. De confirmar-se, podria afectar a altres animals i fins i tot, el que és més greu, suposar un perill per a les persones. Estem parlant de fets que suposen un delicte molt greu contra la salut pública". Per aquesta raó, Martínez no escatimarà esforços per acabar amb aquests fets i, donar amb el responsable o responsables de "tan menyspreables fets".\nCom a primera mesura, la regidoria estudia col·locar cartells en els punts on han estat trobats els gats enverinats advertint de la prohibició de dipositar esquers amb verí en espais oberts i de les sancions.\nMartínez també ha anunciat que es procedirà en breu a la modificació de l'ordenança municipal sobre la tinença d'animals de companyia aplicant sancions de fins a 20.000 euros per a les persones que enverinin gossos i gats al carrer.\nAixí mateix el regidor també recorda que l'art. 336 del Codi Penal tipifica com a delicte l'ús d'esquers enverinats, que poden ser ingerits per menors, gossos i altres animals i que constitueix un greu risc per la salut pública i la cadena alimentària.\nMartínez far una crida al civisme de la població per eradicar aquesta pràctica. I recorda que el verí dipositat en un lloc accessible actua de forma "indiscriminada" i és un perill per a animals i persones.\nL'Ajuntament està estudiant formes de controlar la població de gats que estan funcionant molt bé en altres municipis (captura, esterilització i posterior solta dels animals en els seus llocs d'origen) i que permet gaudir d'aquests animals en el municipi, al mateix temps que disminueixen els problemes de superpoblació i es garanteix una adequada integració a la realitat urbana.


L'antropòleg francès Michel Agier acaba de publicar La condition cosmopolite , un llibre construït sobre dues idees bàsiques: "No hi ha un món comú sense alteritat". El reconeixement de l'altre com a subjecte és el fonament del vertader cosmopolitisme.\nMichel Agier recorda dues dades: el 1945 hi havia 51 estats al món, ara n'hi ha 193 reconeguts per l'ONU. Vint anys després de la caiguda del mític Mur de Berlín, al món hi ha 18.000 km de murs construïts o en construcció. I a partir d'aquí evoca la diferència entre mur i frontera. El mur exclou: la identitat interior i l'enemic exterior, l'Europa blanca i pretenciosa i els pàries que volen saltar les tanques de Ceuta i Melilla. El mur és la guerra d'identitats que té la seva màxima expressió en la perniciosa doctrina de les civilitzacions. En canvi, la frontera, com a terreny de pas, com a espai obert al trànsit, és un lloc d'incertesa, un lloc en què la imatge del món de l'altre es fa visible, on comença la relació tu a tu, on es creuen les primeres mirades. Les fronteres són permeables, els murs impermeables, de la frontera al mur hi ha la diferència que separa la relació amb l'altre de la seva negació. Qualsevol idea d'un nou humanisme passa per la relació amb el subjecte altre .\nJosep Ramoneda, Humanisme cosmopolita, Ara, 10/11/2013\nglobalització Ramoneda revoltat


Bogeries meues: Escollir...\nFeia temps que no obria el meu llibre, Bogeries Meues. És curiós, perquè tots els escrits estan ací al bloc, però ací els he de buscar i no sempre trobe el que vaig buscant. No sé si per l'olor del llibre o per les dedicatòries fetes per la gent que va participar en l'elaboració i que ja no estan en la meua vida, m'he sentit trista.\nRepasse els escrits, els llig i rellig i trobe que els ha escrit altra persona, en altra vida que no és la meua. No sé si per la incertesa de no trobar-me ubicada al món, era que escrivia tots aquells escrits. I el que jo veig és que no escric com abans. Alguna part de mi està adormida, i no sé si és qüestió de temps que desperte o si hauré d'assistir al funeral de qui vaig ser i ja no seré més.\nEm falta un tren, de vapor, a poder ser. Unes escales on assomar-me a veure passar els fantas-mes, tal volta l'aroma del terrat, de les ametles escampades. I qui sap si un pati on eixir a ballar les nits d'estiu, mentre torne a beure'm un rom amb llima. Vull una casa, com la de l'àvia, per poder tocar les parets i sentir l'ànima dels qui per allí han passat.\nCosta escriure si no s'és capaç d'ordenar els pensaments. De vegades em propose escriure algun relat més llarg del que ací escric. Una novel·la, seria la meua gran il·lusió. Una estona després m'adone que no puc escriure res que no supose vomitar l'ànima, quan més destripada està.\nLlig i rellig i m'adone que de les situacions més desagradables, dels viatges al passat i de l'enyorança de les persones que ja no estan, han eixit els millors escrits. De tocar fons ix sempre la millor inspiració.\nAixí trobe que és injust haver d'escollir entre la felicitat i la inspiració per escriure com abans escrivia.\n"Volví al bar, a la noche siguiente...\n... a brindar con su silla vacía"\nLlavors funciona bé el buscador del blog o no?\n12 de septiembre de 2017, 6:50\nEm faig major...


El Palau guanya temps per respondre al jutge\nEl Palau de la Música ha guanyat un mes de marge per decidir si renuncia a l'acció civil contra CDC. El fet que el mes d'agost sigui inhàbil afavoreix que els cinc dies que ha donat el jutge s'allarguin un mes.\nM.C. BARCELONA. 02/08/2012 00:00\n260x366 Pere Bosch i Violant Mascaró (ERC) van reclamar explicacions a Felip Puig per una requalificació de terrenys a favor de Fèlix Millet. / ACN Pere Bosch i Violant Mascaró (ERC) van reclamar explicacions a Felip Puig per una requalificació de terrenys a favor de Fèlix Millet. / ACN\nEls serveis jurídics del Palau de la Música ja treballen en la resposta que han de donar al jutge del cas Millet, Josep Maria Pijuan, per aclarir si renuncien o no a l'acció civil respecte a CDC pel suposat cas de finançament irregular per via de l'entitat cultural. Si bé el jutge va fixar dimarts un termini de cinc dies al Palau perquè es pronunciï, el fet que l'agost sigui inhàbil fa que el termini real s'allargui fins al setembre. Fonts del Palau van explicar ahir que respondran al jutge en el termini fixat, si bé no van avançar el sentit de la resposta.\nLa resolució del jutge perquè el Palau aclareixi què vol fer amb l'acció civil respecte de CDC va arribar després dels missatges contradictoris entre el Palau de la Música i la junta de l'Orfeó. El Palau va enviar el 24 de juliol una carta al jutge per fer constar que "no consta cap crèdit exigible" a CDC, però la junta de l'Orfeó es va reunir de manera extraordinària dilluns per deixar clar que no exoneren la formació política de cap responsabilitat.\nAhir, a més, ERC va demanar la compareixença de l'expresident de la comissió territorial d'urbanisme de Barcelona i actual conseller d'Interior, Felip Puig, perquè expliqui les requalificacions de terrenys de Fèlix Millet a l'Ametlla de Mar, que la Sindicatura de Comptes considera que van ser dubtoses.


Pere Ventura: els Barcelona Rosé són un concurs “jove però amb embranzida”\nPere Ventura Tresor Rosé ha estat un dels guardonats amb Gran Or a la segona edició dels Barcelona Rosé International Bubbles Awards | Pere Ventura\nEls guanyadors d'un dels Grans Ors dels premis detaquen el reconeixement a la feina de tots els treballadors del celler\nL’escumós rosat Pere Ventura Tresor Rosé, de Pere Ventura Family Wine Estates, va ser escollit pel jurat dels Barcelona Rosé International Bubbles Awards com a millor escumós rosat elaborat pel mètode Tradicional i amb una criança d’entre 18 i 24 mesos.\nNúria Escala, directora de comunicació de Pere Ventura, explica a ‘Vadevi’ que al celler estan “molt contents”, no només per haver rebut un premi sinó que, a més, “un de Catalunya” que té per objectiu “posar en valor els caves rosats”.\n“És un reconeixement que ens encanta”, ha afegit. Escala també ha parlat dels Barcelona Rosé, un concurs que ha qualificat de “jove però que està agafant molta embranzida”, tant en participants com, ha destacat, en caràcter internacional, “especialment positiu” a l’hora de promocionar els escumosos rosats de casa nostra.\nRecordant com, en la primera edició dels premis, aquest cava ja es va endur una medalla Gran Or, ha afirmat que aquests premis “ajuden a posicionar la marca”, en aquest cas en el camp dels escumosos rosats. “És una notícia fantàstica que rebem amb orgull i amb molt agraïment”, ha destacat, especialment per haver competit amb “escumosos rosats importants”. Així, conclou, es reconeix el resultat “de l’esforç d’un gran equip de persones que lluiten cada dia”. Escala no ha volgut deixar-se ningú: “del pagès que cuida les vinyes als enòlegs, la gent de celler, els dissenyadors, els comercials… tot ajuda”.\nEl fruit de tota aquesta feina, diu, és un cava “jove i fresc”, dos conceptes molt importants pels productes del celler juntament amb la seva acidesa. “És un monovarietal de trepat cosmopolita, amb persistència aromàtica de fruites vermelles, molt ben equilibrat”. El recomana, com a bon escumós rosat, per a aperitius, entrants, benvingudes…\nEl ‘packaging’ també ha estat molt cuidat pels responsables de Pere Ventura\nEscala també destaca el packaging, molt treballat i amb una serigrafia “espectacular”. L’atractiu dels rosats, diu, també són el seu color i com van acompanyats, i a Pere Ventura hi paren molta atenció. Així és com han llançat aquest producte, “amb un disseny únic i diferent, el que busquem a les nostres caves”.\n“M’agradaria pensar que la percepció dels escumosos rosats està canviant”, explica Escala, gràcies a uns consumidors “cada cop més exigents” i també més coneixedors del món del vi. Fins ara, diu, els rosats “estaven amagats”, però comencen a fer recorregut no només al nostre país sinó “també a fora”.\nAls Japó i els EUA, afirma, “es tornen bojos” amb els rosats, molt més que no pas aquí, tot i que detecta una tendència en aquest sentit també a casa nostra. Són una opció, conclou, que el consumidor “té en ment” als restaurants i les celebracions. “La tendència hi és i es farà més forta”, sentencia, “especialment si se’ns dóna suport”. És per això, també, que reconeix la labor d’associacions, premis i concursos.\nVols tastar els escumosos rosats dels premis Barcelona Rosé? El dia de Sant Jordi els podràs trobar al Palau Robert.


Nom: CAN RECASENS\nAdreça: Passatge de L'Estació, 1\nLa fàbrica Recasens està situada al costat de l'estació de la Pobla de Montornès. Actualment s'hi fan lones i lonetes.\nDe la primitiva estructura de la fàbrica només resta la nau que està a la vora de la via del tren. Cal destacar d'una manera especial la façana de la primitiva fàbrica i la tanca de la mateixa, que són originals, llevat dels pilars d'accés que imiten els antics.\nL'edifici té planta baixa i pis alt i dues portes d'accés, la façana del pis baix està decorada amb carreus molt grans.\nLa part de dalt presenta catorze finestres emmarcades per arcs de rajoles. Sota les finestres dues rajoles rematen la ornamentació esmentada.\nSota la teulada es pot observar el nom de la fàbrica i dels seus propietaris.\nEl mur es guarneix amb finestres dividides per pilars amb decoració plana de vegetals als capitells. La fàbrica Recasens està situada al costat de l'estació de la Pobla de Montornès. Actualment s'hi fan lones i lonetes.\nLa part de dalt presenta catorze finestres emmarcades per arcs de rajoles. Sota les fin...


La Conselleria de Participació adopta mesures per evitar concentracions a les oficines PROP - Diari Serpis\nLa Conselleria de Participació adopta mesures per evitar concentracions a les oficines PROP\n– Entre les indicacions es recomana a la ciutadania l’ús dels serveis telefònics i electrònics per informar-se i realitzar els tràmits\n– S’atendrà per cita prèvia i es limitarà l’aforament depenent de la grandària de les oficines\nLa Conselleria de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica, a través de la Direcció General de Transparència, Atenció a la Ciutadania i Bon Govern, ha dictat una sèrie de mesures preventives per a la xarxa d’oficines PROP davant l’actual situació i amb la finalitat de lluitar contra l’extensió del COVID-19.\nEs recomana a la ciutadania, en la mesura que siga possible, dirigir-se a través de canals d’atenció no presencials: la Guia PROP electrònica, així com al servei 012 en els seus vessants de veu i de xat en text. Per a la presentació de documents en les oficines de registre es recomana orientar a la ciutadania a l’ús de la seua presentació electrònica.\nCom a mesures de prevenció per a evitar la concentració de persones en les oficines, la Direcció General d’Atenció a la Ciutadania insta a què el servei es preste, exclusivament, mitjançant el sistema de cita prèvia, sempre que siga possible. A més les pantalles del gestor d’espera només podran ser utilitzades pel personal de l’oficina.\nRespecte a l’aforament del centre, donada la diversitat de les oficines, es deixa a criteri del director o directora de l’oficina limitar el mateix, si fora necessari, per a evitar la concentració en les zones d’espera.\nAquestes mesures també inclouen recomanacions per al personal d’atenció a la ciutadania en les mateixes oficines, tals com comunicar al personal coordinador d’aquestes si es presenten símptomes de febre, tos o insuficiència respiratòria, i no es pot acudir a treballar, o si es detecta un cas de coronavirus en la plantilla.\nRespecte a les mesures de neteja i higiene, en la mesura que siga possible, s’adequaran els llocs d’atenció directa a la ciutadania a fi de mantindre una mínima distància de seguretat, segons recomanació de les autoritats sanitàries i de l’Institut Valencià de Seguretat I Salut en el Treball (INVASSAT). Per aquest efecte, s’arbitrarà una senyalització de la zona de distància amb un adhesiu o un altre element.\nOficines del Prop\nArticle anteriorLa Setmana Santa de Gandia pren mesures pel coronavirus\nArticle següentComunicat oficial Servei Municipal d’Esports i Joventut de Gandia


Corts absol l’acusat de l’assassinat d’un empresari rus a Soldeu el 2004 | BonDia Diari digital d'Andorra.\nAl judici no va comparèixer el ciutadà israelià acusat, i va ser jutjat en rebel·lia.\nDj., 19/04/2018 - 03:40\nCorts absol l’acusat de l’assassinat d’un empresari rus a Soldeu el 2004\nEl Tribunal de Corts absol l’únic processat acusat del crim que el 17 de desembre del 2004 va acabar amb la vida d’un empresari rus de 48 anys en un hotel de Soldeu. Després de més de tretze anys d’investigacions, multitud de comissions rogatòries a Israel (d’on prové el processat) i un sumari de 4.000 fulls, a més del compliment del màxim termini de presó preventiva d’aleshores, un any, ahir la sentència de Corts donava un gir de 360 graus i tombava tots aquests fets. Alhora, també tombava l’argument de la Fiscalia, que era qui demanava 30 anys de presó com a pena màxima pel delicte major d’assassinat. L’acusat, ara absolt, d’origen ucraïnès i ciutadà israelià, que aleshores tenia 40 anys, no va comparèixer al judici celebrat el desembre passat perquè, segons la seva defensa, estava malalt i també per motius econòmics. El tribunal el va qualificar de “jutjat en rebel·lia”. Ni la dona ni la filla de la víctima es van mostrar com a acusació particular al judici.\nL’assassinat va passar a les 21.15 del 17 de desembre del 2004. Segons l’informe policial d’aquell dia, una parella de turistes russos van ser atacats per un desconegut en un hotel de Soldeu, al replà de l’entrada de l’habitació que ocupaven. L’home va rebre diverses ferides d’arma blanca per part de l’agressor, que va fugir del lloc sense que ningú s’adonés de la seva presència. I la dona (que ho va presenciar) no va patir cap lesió. Malgrat ser traslladat a l’hospital, l’home va morir una estona més tard per la gravetat de les ferides. El metge que li va practicar l’autòpsia va declarar en el judici, celebrat el 14 de desembre passat, que les ferides anaven dirigides directament al cor i al fetge i que l’arma “era molt tallant, ja que va tallar costelles”.\nEl Tribunal de Corts ha fet cas a la petició d’absolució del lletrat de la defensa, que considerava que no hi havia proves suficients per declarar-lo autor d’assassinat ni tampoc que fos un sicari.\nA l’habitació de l’acusat, s’hi va trobar una esquerda, que va servir per obrir la porta de l’habitació d’hotel de la víctima, segons va determinar un informe químic de la policia científica espanyola. També es va trobar una pistola d’aire comprimit, una samarreta estripada (que potser li va servir per tapar-se la cara a l’hora de cometre l’assassinat, segons la fiscal) i un pic, entre altres objectes. Aquestes eren les proves que Fiscalia va considerar de càrrec per acusar-lo d’assassinat.\nEn canvi, des de la defensa, es va dir que la pistola d’aire comprimit era per fer de guardaespatlles en un acte que tenia lloc a Soldeu i que era una arma intimidatòria. La samarreta estripada que s’havia mostrat com a prova va desaparèixer durant els anys de la investigació. La defensa va criticar que s’hagi perdut una prova i, a més, va al·legar que era d’una talla inferior a la que l’acusat feia servir, com la resta de la roba trobada en un bidó. Però, a més a més, mentre complia presó a la Comella el ciutadà israelià, va aparèixer una cinta de vídeo en què un home s’inculpava del crim. Aquest home, segons la Interpol, tenia antecedents similars al de l’assassinat de l’home rus. A més, el nebot del que es confessa l’assassí va ser qui va rebre 400.000 euros en concepte de préstec de la víctima i, aquest deute, segons la defensa, era suficient per considerar-lo mòbil de l’assassinat. Però la Fiscalia va considerar que no servia de prova perquè era una cinta editada i manipulada.\nPer altra banda, la dependenta de l’armeria que va vendre l’arma i que recordava perfectament com va fer-se la venta no va reconèixer ni l’acusat ni el que s’havia confessat com a autor dels fets en les fotografies que li van mostrar al judici. La defensa, a més, va criticar que durant el temps que va ser a la presó no s’escoltés la demanda que va fer perquè li emprovessin la roba trobada per demostrar que li anava molt petita i que no cabia al processat.\nSigui com sigui, amb l’absolució de l’únic acusat del crim de Soldeu, queda pendent de resoldre un assassinat que cueja des de fa més de tretze anys.\nCondemnada l’agent immobiliària que es va apropiar de 100.000 €\nEl Tribunal de Corts considera provats els fets que demostren que una agent immobiliària es va apropiar de més de 86.000 euros de la immobiliària de què n’era sòcia amb les dues denunciants, així com més de 12.000 euros d’un client. Per això, l’acusa del delicte major continuat d’apropiació indeguda i la condemna a divuit mesos de presó qualificada al pagament de la responsabilitat civil. La sentència diu que la condemnada es pot lliurar d’aquesta pena de presó condicional si paga, en el termini de tres anys, la responsabilitat civil als afectats, i li ofereix poder pagar-ho en el termini de tres anys, amb un mínim d’una tercera part de l’import cada any.\nAquest import de responsabilitat civil respon a la demanda feta per Fiscalia que, a més, demanava 28 mesos de presó, part condicional, que s’ha rebaixat. L’acusació particular, en canvi, reclamava més import en concepte de responsabilitat civil, ja que afegia a l’import sol·licitat uns 103.000 euros per uns altres dos xecs que s’hauria apropiat d’uns altres dos clients, i que van acreditar en l’estudi d’una auditoria. A més, va reclamar que la pena sol·licitada per Fiscalia fos un any de presó ferm.\nLa condemnada i dues altres dones van crear una societat civil particular dedicada a negocis d’immobiliària, el maig del 2010. Va ser el febrer del 2011 quan les dues sòcies van detectar anomalies i la van denunciar. Les denunciants, que van declarar el 19 de febrer passat en la vista del judici com a testimonis afectades, van coincidir totes dues que hi va haver un abús de confiança amb les tasques que la condemnada, segons elles, s’havia adjudicat, i que eren ingressar els diners i portar la comptabilitat.\nLa processada va negar durant el judici les acusacions formulades. La seva argumentació es basa en el fet que la immobiliària no tenia cap tipus de comptabilitat i tenia una caixa B, de la qual es treien els diners del banc i després es repartien entre les tres. La processada va dir que els beneficis es repartien en sobres i alguns consten en el sumari. Les dues sòcies van negar aquesta afirmació, ja que, segons elles, havien arribat a un pacte que durant el primer any no repartirien beneficis. Una qüestió que l’advocada de la defensa va criticar perquè durant tot el sumari no s’havia fet esment d’aquest pacte.\nAl judici també hi va participar la propietària d’una altra immobiliària que havia tingut problemes amb dos cobraments (un de 27.000 euros i un altre de 4.660) amb la processada, però va dir que després va ser ella qui els hi va ingressar.


El Govern es fixa com a objectiu reduir les llistes d’espera de la sanitat\nViolant Cervera, consellera de Drets Socials | Europa Press\nLa consellera de Drets Socials, Violant Cervera, assegura que s'inclourà una partida als pressupostos amb aquest propòsit\nLa consellera de Drets Socials, Violant Cervera, ha anunciat aquest dimarts al Parlament que una de les prioritats del Govern és reduir les llistes d’espera a la sanitat pública. A més, ha afirmat que s’inclourà una partida als Pressupostos amb aquest propòsit.\nAquesta afirmació per part de Cervera ha arribat després d’un retret cap al Govern de la diputada de Vox, María Elisa García. L’integrant del partit d’ultradreta ha assegurat que els impostos dels catalans es malbaraten en assumptes referents al Procés. La diputada de Vox ha recriminat a Violant Cervera que “a Catalunya hi ha 233.000 persones esperant visita amb un especialista mèdic, un 40% d’atur juvenil, 17.500 persones grans en llista per obtenir una plaça en una residència i 90.000 famílies esperant un habitatge de protecció oficial”.\nLa consellera de Drets Socials s’ha mostrat en desacord amb les dades aportades per Vox. A més, considera que bona part de la situació de Catalunya “és culpa de com es gestionen els serveis socials a Espanya”. Violant Cervera assegura que el govern central “no ens deixa ser un Estat, però tampoc una comunitat autònoma perquè tenim competències vulnerades per les normes que aprova l’Estat i el mal finançament”. Aquesta afirmació per part de la consellera és una clara referència a la llei de l’habitatge que va aprovar la setmana passada el govern espanyol i que és incompatible amb la legislació vigent a Catalunya.\nLa proposta de Violant Cervera d’incloure una partida als pressupostos per reduir les llistes d’espera a la Sanitat arriba en un moment on els comptes de la Generalitat estan centrant bona part de l’agenda política de Catalunya. El Govern s’ha proposat com a data límit per aprovar els pressupostos el pròxim 9 de novembre, però encara no té assegurats els suports necessaris al Parlament per tirar endavant aquest projecte. Esquerra Republicana assegura que el seu soci prioritari és la CUP, però no tanca la porta al PSC i als comuns.\nGovern Maria Elisa Garcia Política Sanitat Violant Cervera Vox


Vila-real, t'estime: Reprenc de nou.\nReprenc de nou.\nDos anys i mig des de la meua última etiqueta en el blog.\nSembla increïble com corre el temps i a més quantes coses poden canviar.\nHui reprenc de nou els meus comentaris en aquest mitjà, donada la capacitat d'estendre'm en comparació amb les modernes xarxes socials. Escric hui des de Noruega, a casa del meu fill al qual acompanye en la cerca d'un treball adequat.\nDos capítols atrauen la meua atenció : La situació laboral personal i esdeveniment de salut de la meua esposa, Rita.\nD'entrada, puc disposar de més temps d'oci i estada al país citat, ja que m'he prejubilat en la pràctica, i no necessite estar present en la clínica i actualment, amb els mitjans informàtics a l'el nostre abast, puc controlar l'empresa que el destí ha arribat a què ens continue pertanyent.\nAquesta situació especial després de 33 anys d'activitat m'és nova i de moment, gratificant i preventiva dels problemes coneguts pels professionals de la salut a Espanya.\nEl segon capítol a considerar és l'esdeveniment cardíac patit per la meua esposa, per la qual cosa he d'estar pendent d'evitar-li preocupacions i aconsellar-li en tot el referent a evitació de factors de risc, entre els quals es troba un millor control del seu hobby en relació a l'associació protectora de gossos que tutelem.\nLlavors, com a resum, saludar als qui tenen l'amabilitat de llegir-me i manifestar la meua lluita per expandir el meu amor pel poble referència del blog, dins de la cultura i la tolerància, apartant-me del rancor que domina en aquesta societat en l'actualitat.\n(Li dedique aquesta etiqueta al meu amic Pasqual Barrachina que va morir ahir i a aquestes hores celebren el seu funeral a l'Església Arxiprestal).\nPublicat per Paco Montañés a 6:01 p. m.


Uns 500 lleidatans participen en la campanya d’assessorament de la Paeria per a rebaixar la factura de la llum | VilaWeb\nUns 500 lleidatans participen en la campanya d’assessorament de la Paeria per a rebaixar la factura de la llum\nLes intervencions a les llars han permès un estalvi energètic de fins al 30%, segons dades de l'ajuntament\nUns cin-cents lleidatans han participat en la campanya d’assessorament de la Paeria per a rebaixar la factura de la llum des que es va posar en marxa fa poc més d’un any. Segons que ha informat l’ajuntament en un comunicat, les intervencions a les llars han permès un estalvi energètic que ha arribat fins al 30%. La campanya es repetirà aquesta tardor, arran dels bons resultats obtinguts i la bona acceptació per part de la ciutadania.\nLa campanya d’assessorament energètic és fruit d’una feina transversal i coordinada entre les regidories d’Hàbitat Urbà, Rural i Sostenibilitat i la regidoria de Polítiques per als Drets de les Persones de l’Ajuntament de Lleida, que ja ha atès centenars de lleidatans interessats en aquesta iniciativa i, també, famílies vulnerables. La campanya, que és gratuïta, es va engegar l’any 2016 i va adreçada a famílies lleidatanes que volen aconseguir de reduir l’import de la seva factura energètica i col·laborar, d’aquesta manera, a rebaixar les emissions globals de gasos que contribueixen al canvi climàtic.\nUn equip de tècnics visiten les famílies i fan una auditoria energètica a la llar. Es facilita un aparell mesurador de consums, que es col·loca al quadre elèctric de la casa. Posteriorment s’ofereixen a la família diversos consells i pautes per a aconseguir un estalvi efectiu i es proposen intervencions senzilles de millora del comportament energètic (detecció de fuites, usos inadequats dels aparells, possibilitat d’instal·lació de sistemes de control com termòstats, canvi de bombetes, programadors horaris, vàlvules…). A més, la campanya informativa es fa extensiva, per mitjà dels serveis socials municipals, a les famílies lleidatanes que es trobin en risc de pobresa energètica, oferint recursos per a rebaixar els consums de les seves llars i optimitzar, d’aquesta manera, la seva factura.


01 | Setembre | 2016 | Assemblea Nacional Catalana - VALLÈS OCCIDENTAL\nDaily Archives: 1 Setembre 2016\n6 de setembre, a Matadepera, projecció de “La revolució cantada”\nEl 6 de setembre, a Matadepera, es farà la projecció de “La revolució cantada”, la pel·lícula que explica la revolució i independència d’Estònia.\nLa projecció serà a les 20:00 al casal de cultura.\nBy nani • Posted in A punt, Matadepera\nBellaterra, 8 setembre, “Sopar a la fresca”\nS’acosta l’11S2016 i una vegada més a Bellaterra fem un sopar. Si l’any passat fou un Sopar Estelat, aquest any és un Sopar a la Fresca per acabar d’estar A PUNT per l’11S.\n“Porteu-vos coberts i la teca; nosaltres hi posem la resta”! Inscriviu-vos a bellaterra@assemblea.cat\nLa sisena edició de la Marxa de Torxes de Terrassa, un acte organitzat per la Comissió ciutadana 4 de setembre, en homenatge als terrassencs assassinats per les tropes borbòniques de Felip V el setembre de 1713, tindrà lloc el dilluns 5 de setembre de 2016.\nPels voltants de les 19.30 h de la tarda es podran adquirir les torxes, mentre es gaudeix d’actuacions de cultura popular. Està previst començar l’acte a les vuit de la tarda, amb la lectura dels goigs de Sebastià Codina, rector de Vacarisses, sobre els Herois del 1714.\nPosteriorment, i després de la lectura teatralitzada d’uns versos de l’època a càrrec de la colla del Ball de Serrallonga, s’iniciarà la Marxa de Torxes. El recorregut serà: pl. Vella – Font Vella – Passeig – C. Passeig – Cardaire – Sant Pere – Gabatxons i tornada a la plaça Vella.\nUn cop arribada a la comitiva a la plaça Vella, es llegirà el Pregó, a càrrec de Vicenç Villatoro, director de la Fundació Ramon Llull i del Centre de Cultura Contemporània de Barcelona. També participaran en la Marxa de Torxes diferents grups de cultura popular, com són Ball de Serrallonga, Drac Baluk Astharot, els Bastoners de l’Antic Poble de Sant Pere, Grallers i Tabalers, i Terrassa Ciutat Coral.\nLa Comissió 4 de setembre està integrada per entitats de la nostra ciutat, partits polítics i ciutadans a títol personal, sota l’aixopluc d’Òmnium Terrassa.\nMés informació a: www.terrassa4setembre1713.cat


Fort missatge del sector editorial: "Sense ATP no hi ha llibres"\nNotícia publicada a Infobae el 17 de novembre de 2020. Consulteu l’article original de la notícia clicant aquí: Fort missatge del sector editorial: “Sense ATP no hi ha llibres”\nOrganitzacions com la Fundación El Libro, la CAL, la CAP i la SADE van difondre un vídeo on asseguren que “la pandèmia va deixar a les nostres llibreries, editorials, escriptors, gràfics i distribuïdors a la vora de l’abisme“. Donen suport el reclam Eduardo Sacheri, Guillermo Saccomanno, Florencia Etcheves i Marcelo Birmajer, entre d’altres autors.\nEl nom de la campanya és #SinATPNoHayLibros i va ser dissenyada per diferents organitzacions que tenen als actors de la indústria editorial. Està la Fundación El Libro, la Cámara Argentina del Libro (CAL), la Cámara Argentina de Publicaciones (CAP), la Sociedad Argentina de Escritores (SADE), entre d’altres.\n“El llibre argentí és un orgull per al nostre país davant el món. Però la pandèmia ha deixat a les nostres llibreries, editorials, escriptors, gràfics i distribuïdors a la vora de l’abisme. Per seguir respirant necessitem que l’Estat mantingui l’Assistència d’Emergència al Treball i la Producció. Sense ATP no hi ha llibres ni llibreries argentines. És un missatge de el sector editorial argentí, llibreters, editors i gràfics”, diuen en el vídeo difós.


Preguntes freqüents sobre Endometriosis | PortalCLÍNIC\nEndometriosi Preguntes freqüents\nPreguntes freqüents sobre Endometriosis\nQuins factors poden predisposar a patir endometriosi?\nA dia d’avui no coneixem tots els factors que predisposen a patir la malaltia. Encara que hi ha diverses teories, cap d'elles ha estat demostrada amb certesa. La més acceptada està centrada en l'anomenada menstruació retrògrada. Durant la menstruació, alguns fragments viables d'endometri arriben a la cavitat abdominal a través de les trompes de Fal·lopi, s'adhereixen al peritoneu de la pelvis on es converteixen en lesions d'endometriosi. Els estrògens tenen un paper crucial en aquest procés. Per explicar perquè això passa només en algunes dones, tot i que la menstruació retrògrada és un fenomen universal, s'han argüit factors genètics o immunitaris.\nPer què es tracta d'una malaltia infradiagnosticada?\nEl retràs diagnòstic és una situació comú en moltes de les pacients (de 4 fins a 10 anys) degut a la creença durant anys per part de les dones, del seu entorn i dels metges, que l’aparició de la menstruació pot estar relacionada de manera normal amb la presència de dolor cíclic. Per aquest motiu, les pacients deixen de consultar i com a conseqüència no es diagnostica.\nÉs possible la seva prevenció?\nExisteixen estudis sobre si algún tipus d'alimentació, l'ús d'anticonceptius hormonals o la pràctica d'exercici físic poden reduïr les possibilitats de desenvolupar endometriosi. No obstant això, els resultats no han demostrat una relació causal, de manera que no se sap si aquestes pràctiques poden prevenir l'aparició de la malaltia.\nAmb l’arribada de la menopausa, desapareix la malaltia?\nEn general, les pacients amb endometriosi experimenten milloria al arribar a la menopausa (procés natural que apareix al voltant dels 50 anys quan els nivells d'estrògens disminueixen i cessen els períodes menstruals). En algunes pacients, no disposem d’una explicació clara però poden persistir simptomàtiques amb reactivacions de dolor pèlvic similars als cicles menstruals. D’altra banda, el dolor relacionat amb problemes cicatricials i de fibrosi produïdes per les lesions endometriòsiques operades o no, pot continuar provocant dolor residual (generalment de menor intensitat), així com els derivats de possibles quadres adherencials i/o alteracions en la funcionalitat postquirúrgica.\nLa presència de simptomatologia durant aquest període en pacients amb antecedents d’endometriosi és d’especial atenció respecte a la prescripció de tractament hormonal substitutiu, ja que el tractament utilitzat per disminuir-los, pot agreujar els símptomes de l'endometriosi. Per això, és important que les pacients amb endometriosi que arriben a la menopausa discuteixin amb el seu doctor els avantatges i inconvenients de rebre tractament hormonal durant la menopausa.\nEls símptomes solen ser cíclics i coincideixen amb l'inici de la menstruació (o pocs dies abans) i desapareixen amb la mateixa (o pocs dies després). Els símptomes apareixen cada mes seguint el cicle menstrual de la dona.\nEls més importants són menstruació dolorosa (dismenorrea), dolor pèlvic no menstrual, dolor amb les relacions sexuals (disparèunia), esterilitat, símptomes intestinals cíclics (distensió periòdica, diarrea, restrenyiment,...), defecació dolorosa (disquezia cíclica), micció dolorosa (disúria cíclica), presència de sang en l'orina (hematúria cíclica), sagnat rectal cíclic i cansament, entre d’altres.\nQuins són els mètodes de diagnòstic més comuns?\nLa millor opció per al diagnòstic de l'endometriosi és l'ús de l'ecografia transvaginal, tant en la modalitat 2D com en la 3D, tant per al diagnòstic dels endometriomes com per al diagnòstic de l'endometriosi profunda (depenent de l’experiència de l’operador). La ressonància magnètica abdomino-pèlvica pot complementar el diagnòstic d'extensió de l'endometriosi profunda quan hi ha nòduls a la part més alta de la pelvis o fora d’ella.\nEn l'actualitat, no existeixen proves sanguínies que confirmin el diagnòstic d'endometriosi, però la determinació de la proteïna CA125 pot ser positiva en alguns d'endometriosi, el que pot ajudar en el seu diagnòstic. Cal recordar que, en dones premenopàusiques, la positivitat d'aquesta proteïna no és diagnòstica de càncer d'ovari.\nL‘ús de la laparoscòpia diagnòstica s’ha de restringir només a casos molt sel·leccionats.\nUn cop fet el diagnòstic, a quin seguiment mèdic m’he de sotmetre?\nS’hauria d’instaurar tractament el més aviat possible, mèdic hormonal preferentment. No existeixen protocols específics de seguiment, depenent de la resposta al tractament proposat, el control simptomàtic, l’estat i localització de la malaltia, desig reproductiu, etc. podem plantejar fer el seguiment clínic i/o ecogràfic cada 6-12 mesos. Aquest seguiment sobretot en els casos d’endometriosi profunda és recomanable que es realitzi en unitats especialitzades de referència, amb equips si es precisa, multidisciplinaris.\nQuin és el tractament d'aquesta malaltia?\nLes dues línies bàsiques són el tractament mèdic, hormonal i analgèsic, i el tractament quirúrgic. Algunes dones amb endometriosi utilitzen aquestes tècniques per reduir els símptomes o per millorar les taxes d'embaràs. Encara que existeixen evidències que algunes d'aquestes teràpies poden ser d'alguna efectivitat, la veritat és que a dia d'avui només poden ser utilitzades de manera complementària a les teràpies mèdiques tradicionals i mai com a alternativa a les mateixes.\nQuins tipus de tractaments existeixen per tractar l’endometriosi?\nEls tractaments hormonals són la base del tractament mèdic. L'objectiu del tractament hormonal és controlar el dolor pel que i no s'ha d'indicar per millorar la fertilitat. Els més utilitzats actualment són els progestàgens (en general, per via oral o mitjançant un dispositiu intrauterí, dispositiu subcutani); els anticonceptius hormonals combinats (per via oral o mitjançant un anell intravaginal) en pautes contínues; els agonistes de la GnRH i altres, entre els quals s'inclouen els anti-progestàgens i els inhibidors de l'aromatasa.\nLa millor opció per a cada cas depèn dels símptomes, l'eficàcia del tractament, els seus efectes secundaris i de les circumstàncies i preferències de la pacient.\nAltres factors que s'han de tenir en compte són el cost associat al tractament i la disponibilitat del mateix que pot ser diferent en funció del lloc de residència de la pacient.\nAl ser una malaltia que cursa amb dolor, els fàrmacs analgèsics (paracetamol, antinflamatoris no esteroidals, derivats mòrfics) s’utilitzen com a coadjuvants en la majoria dels casos del tractament hormonal.\nL’endometriosi és sinònim de cirurgia?\nNo. La cirurgia es considera un tractament de segona línia. El seu objectiu és eliminar tots els focus de la malaltia (peritoneals, profunda, endometriomes) respectant els diferents òrgans.\nAvui dia es considera que el tractament quirúrgic s'ha de reservar per a aquells casos en què el tractament mèdic no és efectiu o per a casos especials en què hi ha riscos per a la funció del ronyó o dels intestins o es busca millorar la fertilitat de la pacient.\nQuin pronòstic té la malaltia?\nTot i que considerem que es tracta d’una malaltia crònica, el pronòstic en la majoria de pacients que pateixen endometriosi és bo. Les pacients són tractades des de l’inici del diagnòstic amb tractaments mèdics hormonals de baixa dosi de forma contínua i d’aquesta manera controlem la simptomatologia dolorosa, evitem la progressió i la recidiva de les lesions.\nLa conscienciació per part dels metges en cas de prestar atenció al dolor pèlvic, no considerat com a normal, fan més sensible al diagnòstic de la malaltia. La milloria en les tècniques diagnòstiques, sobretot en el camp de l’ecografia, ens permet tenir una estadificació molt més precisa sense precisar de cirurgia. A més, la creació d’unitats de referència especialitzades permeten una millor atenció i plantejament individualitzat de les pacients.\nQuines són les complicacions més greus de l’endometriosi?\nD’una banda, les derivades de la localització de les lesions pròpiament. En cas de pacients amb retràs diagnòstic amb una endometriosi profunda, pot arribar a existir dany renal irreversible amb la pèrdua renal conseqüent per atrapament ureteral per part del nòdul d’endometriosi; lesions oclusives intestinals que obliguen a ressecar un tros de budell; lesions quístiques àmplies als ovaris, grans endometriomes, que poden arribar a danyar la reserva ovàrica de les pacients, i lesions tubàries en forma d’hidrosàlpinx-hematosàlpinx que obliguen a la pacient a precisar de tècniques de reproducció assistida.\nD’altra banda, totes les complicacions relacionades amb el dolor i el seu tractament, que poden conduir a la situació del dolor pèlvic crònic.\nQuines són les principals complicacions i efectes adversos que poden derivar-se del tractament per a l'abordatge de l'endometriosi?\nEls efectes secundaris dels tractaments hormonals estan relacionats amb els nivells baixos d'estrògens o directament amb l'efecte dels gestàgens.\nAlguns d'aquests efectes secundaris són mal de cap, acné, guany de pes, sagnats irregulars, cansament, sequetat vaginal, sufocacions, osteoporosi i altres. En general, es tracta d'efectes secundaris poc greus i passatgers que desapareixen en suspendre el tractament. En molt rares ocasions es poden presentar efectes secundaris greus relacionats sobretot amb alteracions de la coagulació com trombosi o embòlies.\nAquests efectes secundaris difereixen no només entre els diferents tractaments sinó també entre les diferents pacients, de tal manera que un determinat tractament pot ser una bona opció per a una pacient, però el mateix tractament pot presentar efectes secundaris intensos en una altra pacient. És per això, que és molt important individualitzar les opcions en cada pacient.\nEn el cas del tractament quirúrgic, els efectes secundaris deriven de les lesions dels plexes hipogàstrics que condueixen la innervació de l’aparell genitourinari i intestinal baix, el que provoca problemes de buidament intestinal, miccional i dolor. Les cirurgies repetides, en alguns casos freqüents en les pacients amb endometriosi, poden ser causa de dolor abdominal persistent i refractari.\nCom afecta l'endometriosi a la qualitat de vida de les pacients?\nL’endometriosi mal controlada, refractària al tractament mèdic, desencadena dolor pèlvic crònic alterant de forma significativa la qualitat de vida de les pacients amb implicacions negatives en l’esfera laboral, social y sexual.\nL’endometriosi és sinònim de problemes reproductius?\nEn la majoria de casos, no. L'esterilitat es defineix com la impossibilitat d'aconseguir un embaràs després d'un any de relacions sexuals regulars sense protecció. Es calcula que només el 30-40% de les dones amb endometriosi tenen dificultats per aconseguir un embaràs amb possibilitat de precisar tècniques de reproducció assistida. Per tant, les dones amb endometriosi que no vulguin quedar-se embarassades haurien de discutir amb el seu ginecòleg quina és la millor opció anticonceptiva per a elles.\nEndometriosi i embaràs, és possible?\nEntre les dones amb endometriosi i problemes reproductius, la gran majoria aconseguirà un embaràs després del tractament adequat. Aquest ha de ser discutit amb el ginecòleg. La cirurgia pot ajudar en aquests casos i els resultats dels programes de reproducció assistida són els mateixos que els obtinguts en dones sense endometriosi. No obstant això, el tractament mèdic utilitzat per tractar l'endometriosi és sempre anticonceptiu i no augmenta les possibilitats d'embaràs espontani quan se suspèn.\nRecentment s'ha demostrat que els embarassos de les dones amb endometriosi poden cursar amb més complicacions que la resta, pel que han de ser considerats d'alt risc.\nSón freqüents les recaigudes després del tractament? Quin és l'abordatge en aquests casos?\nÉs important recordar que el tractament mèdic és eficaç només mentre és administrat i que la supressió del mateix implica, en la majoria d'ocasions, que els símptomes reapareguin. Per tant la recomanació és el manteniment del tractament hormonal fins a l’arribada de la menopausa, exceptuant si la pacient es vol quedar embarassada.\nLes recaigudes han de ser tractades amb les mateixes eines que al diagnòstic. De vegades, l’estat refractari de la resposta al dolor o la progressió de la malaltia ens pot fer canviar o incrementar els tractaments hormonals i, en algunes pacients, precisar cirurgia.\nL’endometriosi pot causar càncer?\nL’endometriosi és una malaltia benigna i no provoca càncer.\nEl nombre total de dones amb endometriosi i càncer (de tots els tipus) és similar al nombre total de dones sense endometriosi amb càncer (de tots els tipus).\nAlguns tipus de càncers són lleugerament més freqüents en dones amb endometriosi, com el càncer d'ovari i limfoma de tipus No Hodgkin. No es disposa d'informació de com disminuir el risc d'aquests càncers en dones amb endometriosi.


Forn acusa De los Cobos de fer afirmacions "extravagants" sobre els Mossos i l'1-O\nLa defensa del conseller d'Interior destituït presenta un recurs en què nega "indicis racionals de criminalitat"\nper ACN 30 de març de 2018 14:47\nLa defensa de Joaquim Forn ha acusat el coordinador de l'operatiu policial de l'1-O, el coronel Diego Pérez de los Cobos, de fer "manifestacions extravagants" sobre l'operatiu dels Mossos d'Esquadra en la seva declaració davant del Suprem, com ara que "no coneixia" la intenció de la policia catalana d'enviar dos agents a cada centre de votació. En un recurs de reforma contra la interlocutòria de processament, els advocats de Forn contraposen aquesta afirmació a les declaracions fetes davant del jutge per part de comandaments de la policia catalana. La defensa del conseller d'Interior destituït nega "indicis racionals de criminalitat" tant pel que fa al delicte de rebel·lió com al de malversació de fons públics, pels quals està processat.\nEn el recurs, avançat per 'La Vanguardia' i al qual ha tingut accés l'ACN, els advocats de Forn, Cristóbal Martell i Daniel Pérez-Esqué, asseguren en la seva declaració Pérez de los Cobos va fer "manifestacions tan extravagants com que, tot i ser el coordinador del dispositiu operatiu, no coneixia les pautes d'actuació del 29 de setembre articulades pels Mossos i que es van presentar davant del TSJC". "Concretament, va afirmar que no coneixia extrems tan rellevants com la intenció dels Mossos d'enviar un binomi d'agents a cada centre de votació", afegeixen. La defensa contraposa aquesta afirmació a les declaracions fetes per comandaments dels Mossos i a un informe del 16 de novembre en el qual el cap dels Mossos, Ferran López, "explicita, entre altres extrems, que en les reunions mantingudes amb Diego Pérez de los Cobos abans de l'1 d'octubre se li va exposar que el pla d'actuació dels Mossos consistia en enviar un binomi d'agents a cada centre de votació". També recull que López va declarar que en les reunions de coordinació que va mantenir amb Pérez de los Cobos "mai es va qüestionar l'eficàcia de l'operatiu".\nA més, afegeixen que, mentre Pérez de los Cobos va denunciar "l'existència de patrulles dels Mossos d'Esquadra que vigilaven els moviments dels cossos i forces de seguretat de l'Estat i avisaven als concentrats de la seva arribada", López va assegurar que "no es va donar cap instrucció" de fer cap seguiment, "menys a un cos policial". Els advocats de Forn també detallen el desplegament dels Mossos l'1 d'octubre per combatre la conclusió del jutge que es va dissenyar un operatiu "formal i aparent" per "boicotejar" els mandats judicials, i titlla "d'inexactitud" afirmar que el 20 de setembre només dos agents dels Mossos van ocupar-se de la vigilància de la seu del Departament d'Economia sense rebre cap reforç durant tot el dia.\nLa defensa de Forn remarca que "la inexistència d'ordres polítiques a comandaments operatius" va ser "corroborada" per tots els comissaris del cos de Mossos que han testificat en la causa. En aquest sentit, afegeixen que Ferran López va afirmar que Forn "no havia tingut cap participació ni directa ni indirecta en el disseny de l'operatiu per a l'1 d'octubre" i que altres comissaris van afegir que "mai es va donar cap ordre que impliqués submissió als manaments de jutges i Fiscalia". En el recurs, els advocats defensors de Forn remarquen que el Tribunal Constitucional (TC) ha fixat que "per definició, la rebel·lió es realitzar per un grup que té el propòsit d'ús il·legítim d'armes de guerra o explosius amb una finalitat de destrucció o eversió de l'ordre constitucional". Així, argumenten que el TC contextualitza la delicte de rebel·lió "en l'àmbit d'una violència armada radicalment allunyada de la descrita en la resolució del 21 de març" del jutge Llarena.\n"Assumits dialècticament tots els episodis violents de la interlocutòria, el seu conjunt és una temptativa absolutament irreal per aconseguir la ruptura de l'estat espanyol. La desobediència de centenars o milers de persones desarmades davant dels cossos i forces de seguretat de l'Estat no podrien aconseguir, ni remotament, la finalitat que se li atribueix al Govern de la Generalitat", asseguren. També argumenten que, en la reunió del 28 de setembre entre els màxims membres del Govern i els comandaments dels Mossos, l'escenari que van esbossar els comissaris "van estar lluny de representar-se en termes d'un eventual o hipotètic aixecament públic i violent", tot i que van traslladar la seva "preocupació pels problemes d'ordre públic" que es podien arribar a produir durant la jornada de votació. A més, consideren que els "enfrontament i agressions" que es descriuen a la interlocutòria no poden ser imputables a Forn, tot recordant les seves manifestacions públiques de "crida a la mobilització ciutadana pacífica".\nPel que fa a la malversació de fons públics, la defensa de Forn nega "categòricament responsabilitat penal de cap dels processats" per aquest delicte i afegeix que la interlocutòria del jutge no inclou "cap disposició de fons públics subscrita" pel seu defensat. En aquest sentit, afegeixen que les disposicions de fons que es van fer des del Departament d'Interior van ser per "maximitzar recursos policials per a la contenció de mobilitzacions ciutadanes i per atendre les instruccions de Fiscalia" per evitar el referèndum. Per això, la defensa reclama revocar la mesura cautelar de fiança de 2,1 MEUR que el fiscal ha fixat solidàriament entre tots els membres del Govern destituït.