L’homosexualitat by sandracarmen 506 views\nHomosexualitat en el món animal by ColectiuGaiDeBarc... 597 views\nGuia de lectura - Homosexualitat en... by Biblioteques VNG 720 views\nGreen x cecilia garcía.ppt%20 by Carlos Muñoz 882 views\nGamson by Carlos Muñoz 569 views\nDime quien eres by Rafa Martin Aguilera 241 views\nPresentació sobre les relacions homosexuals.\n1. LES RELACIONS HOMOSEXUALS Sara Daniel 1r BTX Psicologia i Sociologia\n2. QUÈ SÓN? És una orientació sexual que es defineix com la atracció afectiva, emocional, sentimental i sexual cap a individus del mateix sexe.\n3. HOMOSEXUALITAT EL LLARG DE LA HISTÒRIA\n4. GRÈCIA I ROMA GRÈCIA • Era normal que un noi jove estigués amb un home adult. • Es considerava extrany la relació entre dos homes adults. • L’homosexualitat femenina no estava ben vista: “la dona era per a la reproducció i l’home per al plaer”. ROMA • Pensaven que l'homosexualitat era com un signe de degeneració moral o una moda de l'època,per això era normal que un home tinguès relacions sexuals amb un esclau o un jove • Exemple Juli Cesar deia que era el marit de totes les dones i la dona de tots els marits.\n5. LA INQUISICIÓ La homosexualitat es considerava pecat. Els homosexuals els cremaven a la foguera. Durant els segles V al XVII, la homosexualitat va ser castigada amb tortures i penes capitals.\n6. PIRATERIA La homosexualitat i les pràctiques homosexuals eren àmpliament acceptades. La majoria dels pirates rebutjaven la heterosexualitat. Els pirates van ser els primers en donar a lloc els matrimonis o unions homosexuals.\n7. RÈGIM DELS NAZIS Es considerava la homosexualitat com una inferioritat o un defecte genètic No acceptaven la homosexualitat ja que aquests no es reproduïen i, per tant, no perpetuaven la raça ària. Els van internar en camps de concentració i a molts els assassinaven. En els camps de concentració els identificaven amb un triangle invertit de color rosa\n8. SITUACIÓ LEGAL Països on la homosexualitat és il·legal Castiguen als homosexuals amb penes, i inclús amb penes de mort. Països on la homosexualitat és legal Els governs vetllen per reduir la homòfobia.\n9. IGUALTAT DE DRETS Unió civil Matrimoni Adopció\n10. HETEROSEXISME I HOMOFÒBIA • És una ideologia que rebutja qualsevol grup de ciutadans que no sigui heterosexual. HETEROSEXISME • Es descriu com la discriminació o el sentiment de por cap als homosexuals. HOMOFÒBIA\n11. INFORME KINSEY Kinsey va ser el primer en analitzar la sexualitat a través d’entrevistes, i va publicar un llibre amb els resultats. Va verificar que el 37% dels homes havia tingut experiències homosexuals, i per a les dones entre un 13% i un 3%. Va concloure que la homosexualitat no podia ser considerada un comportament neuròtic i antinatural, sinó que es tractava d’una capacitat fisiològica. Tot i aquest informe, la homosexualitat va seguir penalitzada jurídicament.\n12. TEORIA DE QUEER La teoria de Queer defensa que la major part de la teoria sociològica manté una preferència cap a la heterosexualitat, i que s’ha de prendre més atenció als punts de vista que no són heterosexuals.\n13. LA HOMOSEXUALITAT I EL SIDA A principis dels anys 80, va aparèixer la malaltia del SIDA, que era majoritàriament predominant en els heterosexuals. Ha tingut un impacte especialment fort en la comunitat de gays, sobretot en les ciutats occidentals\n14. DIA DE L’ORGULL • Festa anual pública on els homosexuals lluiten per la tolerància i la igualtat. • És una lluita pacífica on volen la desaparició de mites i prejudicis. • Se celebra el 28 de juny de cada any ja que en aquesta data, els disturbis de Stonewall es van enfrontar a un col·lectiu d’homosexuals a Nova York.\n15. PERSONATGES DESTACATS • Mai ho va considerar una patologia. • Deia: “Encara que la homosexualitat no es pot considerar en absolut una avantatge, no es pot classificar com una malaltia; es tracta d’una variació més del desenvolupament sexual”. FREUD • Va establir el Comitè Científic Humanitari i el Institut de les Ciències Sexuals, al 1897 • Defensava la acceptació de la homosexualitat. MAGNUS HIRSCHFIELD • Van defensar l’homosexualitat desde l’àmbit literari. EDWARD CARPENTER O ANDRÉ GIDE\n16. FRASES CÈLEBRES\nHomosexualitat en el món animal\nGuia de lectura - Homosexualitat en el còmic


Les comarques centrals ja tenen catàleg de paisatges - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLes comarques centrals ja tenen catàleg de paisatges\nÉs el darrer dels set que el Departament de Territori va encarregar a l´Observatori del Paisatge de Catalunya\nredacció | manresa 29.01.2016 | 12:36\nLa comarca del Solsonès\nEl Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya ha publicat l´inici del període d´informació pública del Catàleg del paisatge de les Comarques Centrals, després que hagi estat aprovat inicialment pel director general d´Ordenació del Territori i Urbanisme, Agustí Serra. Una vegada aquest document s´hagi aprovat definitivament, Catalunya disposarà ja dels set catàlegs del paisatge que el Govern va encarregar a l´Observatori del Paisatge de Catalunya, un per cada demarcació territorial.\nEls catàlegs del paisatge, previstos a la Llei 8/2005 de protecció, gestió i ordenació del paisatge, són els documents tècnics que determinen la tipologia dels paisatges de cada zona, els seus valors i estat de conservació, els objectius de qualitat que han de complir i les propostes per assolir-los.\nAixí, aquests documents serveixen de suport a la planificació territorial i urbanística, alhora que poden constituir la base per a campanyes de sensibilització ciutadana i d´educació escolar o ser útils en la definició d´estratègies sectorials.\nActualment estan aprovats els catàlegs de les Terres de Lleida, del Camp de Tarragona, de les Terres de l´Ebre, de les Comarques Gironines, de la Regió Metropolitana de Barcelona i de l´Alt Pirineu i Aran, tots ells consultables i descarregables a la web de l´Observatori.\nLes Comarques Centrals: un espai rural amb un ric patrimoni industrial\nEl Catàleg del paisatge de les Comarques Centrals abasta les comarques de l´Anoia, el Bages, el Berguedà, Osona, el Moianès i el Solsonès. Igual que la resta d´àmbits territorials, les Comarques Centrals es caracteritzen per la presència d´importants escenaris amb valor natural, estètic, històric i productiu.\nDestaca sobretot per uns escenaris estructurats pels rius Llobregat i Ter i presidits per nombroses colònies industrials i fàbriques de riu. En concret, hi ha deu trets que defineixen, principalment, el caràcter paisatgístic d´aquest àmbit funcional territorial:\n1. El conjunt d´altiplans separats per conques: els tres Replans del Berguedà, del Solsonès i del Lluçanès, Costers de la Segarra i Moianès.\n1. El mosaic agroforestal: boscos d´alzines i roures alternant amb camps de cereals.\n2. Els masos i construccions rurals: presents als replans i a la Plana de Vic, així com les cabanes de vinya i les tines (Sant Llorenç del Munt, Moianès).\n3. Les construccions defensives, castells i torres: al Pla de Bages, a les Valls de l´Anoia o a la Plana de Vic, entre d´altres.\n4. Els patrons d´assentament i nuclis de població singular: nuclis de creixement lineal (Hostalets de Balenyà), de muntanya pirinenca (Castellar de n´Hug), de colònies industrials (L´Ametlla de Merola, Cal Rosal) o en l´entorn agroforestal (els Prats de Rei, Folgueroles).\n5. Els fons escènics configurats per les muntanyes emblemàtiques: Pedraforca, Sant Llorenç o Montserrat, entre d´altres.\n6. El patrimoni industrial i miner: capçaleres del Llobregat, Replans del Berguedà, Conca Salina, Plana de Vic.\n7. Els espais naturals emblemàtics: el Montseny, Montserrat, el Cadí-Moixeró, el Port del Comte.\n8. La xarxa fluvial: té com a eixos vertebradors el Ter, el Llobregat, el Cardener i l´Anoia\n9. Les infraestructures: l´A-2, l´Eix Transversal (C-25) o l´Eix del Llobregat (C-16).\nEls usos del sòl predominants a les Comarques Centrals són el forestal (70,73%) i l´agrícola (26,37%), mentre que l´espai construït només ocupa un 3,02% del total. Les dinàmiques territorials mostren una tendència a l´estabilitat i a l´equilibri entre els diferents usos del sòl, tot i que les poblacions més properes a l´àrea metropolitana de Barcelona mostren un fort creixement que, en part, es destina a primera residència.\nPel que fa a les poblacions més grans de les Comarques Centrals (Manresa, Igualada i Vic), s´observa un fort desenvolupament de les àrees perifèriques, a l´entrada dels nuclis, on s´implanten zones industrials i comercials. Aquestes ciutats també mostren una certa tendència a la conurbació.\nD´altra banda, les colònies industrials del Ter i del Llobregat estan transformant els seus usos. El Parc Fluvial del Llobregat ha ajudat a promocionar turísticament aquests espais, que comencen a considerar-se indrets per a segones residències. Les mines que ja no s´exploten, com les de Fígols, també estan adquirint nous usos lúdics i culturals. Finalment, molts habitatges tradicionals s´estan rehabilitant, tant per destinar-les a usos residencials com terciaris.


Deixalleria: canvi de procediment | Mediambient | Actualitat\nInici Actualitat Medi Ambient Deixalleria: canvi de procediment\n2.- Per utilització servei de deixalleria municipal:\n2.- La verificació municipal, mitjançant l’operatiu que es descriurà més endavant, de què s’ha fet un ús continuat de la deixalleria de 25 vegades l’any comportarà un descompte del 50 per cent sobre la taxa d’escombraries operativa.\nPer a poder beneficiar-se de la bonificació caldrà que les visites a la deixalleria s’hagin dut a terme durant tots els trimestres de l’any.\nPel que fa a l’operatiu de la bonificació, un cop iniciat el nou any, quan una persona usuària de la deixalleria faci la seva primera visita de l’any, si pretén ser beneficiària de la bonificació de la taxa d’escombraries, omplirà i signarà la corresponent sol·licitud model que se li facilitarà a la mateixa deixalleria. Al full de sol•licitud s’hi adjuntarà un full amb quadrícules. Després de cada visita a la deixalleria, la persona usuària posarà la data i signarà en una de les quadrícules a manera de registre de visites. La documentació restarà a mans de la persona encarregada de la deixalleria.\nAtès que a la bonificació per utilització de la deixalleria municipal opera en l’exercici fiscal següent al de la seva meritació, un cop acabat l’any en curs, la persona encarregada de la deixalleria, traslladarà a l’Ajuntament les sol•licituds de bonificació acumulades durant l’any amb els fulls de registre de visites annexes. L’Ajuntament, fetes les comprovacions oportunes, procedirà a iniciar les tramitacions escaients per tal de que es produeixin els retorns de taxa corresponents.\nAm tot, si es produeix cap dubte, especialment en els primers dies, la mateixa persona responsable de la deixalleria us podrà aclarir les qüestions.\nLa Deixalleria Municipal de Canyelles és una instal•lació que funciona des de fa gairebé 10 anys i en la que es poden portar els següents residus: runes, restes vegetals, voluminosos, piles, fluorescents, pneumàtics, frigorífics, ferralla, bateries, productes especials, productes electrònics, olis vegetals i olis minerals.\nAprofitem per a recordar que l’Ajuntament disposa d’un servei gratuït de la recollida de restes vegetals a domicili i que es poden adquirir les saques, també sense cost, a la deixalleria municipal en l’horari de què disposa ara a l’hivern: dilluns, dissabtes i diumenges de 9 a 14h; i dimecres de 9 a 14h i de 17 a 20h.


La infanta Elena es reuneix amb Joan Carles I a Abu Dabi\nElena de Borbó, que va viatjar sola, va tornar a Madrid diumenge passat a bord d'un avió de la companyia Emirates\nEl rei Joan Carles I, que es troba instal·lat a Abu Dhabi des que va decidir fugir d’Espanya, va rebre fa uns dies la visita de la seva filla gran, la infanta Elena, que es va desplaçar fins allà per passar uns dies al costat del seu pare, segons publica ‘La Vanguardia‘. Segons aquest diari, la visita va coincidir amb el 45 aniversari de la proclamació del rei Joan Carles, que va tenir lloc el 22 de novembre de 1975.\nElena de Borbó, que va viatjar sola, va tornar a Madrid diumenge passat a bord d’un avió de la companyia Emirates, des de l’aeroport de Dubai, situat a uns cent quilòmetres d’Abu Dhabi, la capital dels Emirats Àrab Units. ‘La Vanguardia’ té una fotografia facilitada per un empresari espanyol que viatjava en el mateix avió i assegura que la infanta va passar desapercebuda entre la resta dels passatgers, fins que va travessar el control de seguretat i es va treure la mascareta perquè l’oficial del control de passaports comprovés la seva identitat.\nPerò la visita d’Elena al seu pare no sorprèn especialment, ja que la filla gran dels reis d’Espanya sempre ha estat molt al costat del seu pare. Però aquesta és la primera visita que algú de la seva família fa a Joan Carles a Abu Dhabi, com a mínim que es tingui constància.


El meu Manuel Pérez Bonfill (5)\n9 d'agost de 2018 General\nLa campanya que es va tirar endavant des del govern municipal de Jesús per demanar la concessió de la Creu de Sant Jordi al nostre professor va fructificar en uns pocs mesos. Hi vaig prendre part molt activament, ja que era un acte de justícia per la seua notable tasca intel•lectual i per la seua total fidelitat a la catalanitat.\nPersonalment, l’alegria va ser immensa. L’amic Manolo, ja puc usar aquesta bonica paraula per referir-me a ell, em va trucar per a comunicar-m’ho. Seguidament va donar mostres d’una gentilesa enorme. Davant del problema que només li donaven 8 entrades per a l’acte de lliurament, les quals anaven majoritàriament per a membres de la família, em volia fer un petit-gran reconeixement. Li dolia molt que no hi pogués assistir, i em va dir que en contraprestació em regalaria un llibre d’un gran valor històric. Datava de 1907 i estava dedicat a l’històric 1r Congrés Internacional de la llengua catalana, un dels grans certàmens d’estudi de la nostra llengua que va organitzar el mossèn manacorí i filòleg, Antoni Maria Alcover. No cal dir que va ser tota una joia i un orgull que hagués pensat en mi!\nPosteriorment, després de menejar els fils pertinents amb membres dels Serveis Territorials de Cultura de la Generalitat a les Terres de l’Ebre, va aconseguir tres entrades per a Dolors Queralt, Manel Ollé, Pere Panisello (alcalde de Jesús) i per a mi. Realment, extraordinari. No va moure un dit per a que hi poguessin assistir les patums polítiques tortosines, només va voler a la família, i a nosaltres quatre. L’orgull i l’honor era màxim!\nDurant aquell curs jo continuava exercint com a professor d’anglès a l’institut Joan Ramon Benaprès de Sitges. Al matí vaig fer les meues classes mentre a la tarda em vaig desplaçar al bell Palau de la Generalitat, on em vaig reunir amb els altres convidats.\nL’acte de lliurament va ser molt emotiu. Aquell dia va traspassar Joan Antoni Samaranch, un conegut feixista adinerat d’aquest país, que havia ocupat càrrecs de molt poder durant el criminal règim franquista. El vell lluitador va haver de veure com es demanava un minut de silenci en el seu record per part del llavors president José Montilla. A l’orella em digué, fins i tot avui m’he d’acompanyar el record a un feixista! No tenia pèls a la llengua, i semblava que l’ombra del feixisme romania. Mai no es pot oblidar que els feixistes havien arraconat la llengua catalana i intentat generar genocidi lingüístic i cultural imperdonable.\nDurant l’acte també va rebre la màxima distinció catalana un altre ebrenc de la cultura, el veterà sardanista Tomàs Membrado, fill d’Orta de Sant Joan a la Terra Alta. El seu amic Gerard Vergés, un dels grans poetes d’aquest país, l’havia rebut en anterioritat. Anys a venir el rebrien altres grans literats, historiadors i lingüistes de les comarques centrals dels Països Catalans com: Artur Quintana (La Codonyera), Joan Beltran i Jesús Massip (Tortosa) i Victòria Almuni (La Sènia).\nLa recuperació de la seua figura arribava per la porta gran i assolia el cim. La Generalitat complia abastament amb un reconeixement merescut a un dels grans homenots de lletres de la terra de l’Ebre, fidel a la llengua i a la nació catalanes com ben pocs!\nEl govern català i l’espanyol negocien una reunió dijous amb els presidents i tres consellers i ministres\nSis-cents policies espanyols surten aquest dimecres amb destinació a Barcelona pel 21-D


El treball, que publica la revista Environmental Research, ha analitzat dades de gairebé 3.000 pacients atesos a l’Hospital del Mar\nEls investigadors han analitzat la influència dels nivells de soroll, la contaminació atmosfèrica (en concret les partícules en suspensió de dimensió inferior a 2,5 micres (PM2.5)) i l'exposició a zones verdes en prop de 3.000 pacients atesos a l'Hospital del Mar per un ictus isquèmic entre els anys 2005 i 2014. Per fer-ho, s'han utilitzat dades de l'Institut Cartogràfic de Catalunya, així com models per analitzar els nivells de contaminants atmosfèrics, el mapa de soroll de Barcelona i imatges per satèl·lit per definir les zones amb vegetació. També s'ha tingut en compte el nivell socioeconòmic de les àrees de residència dels pacients.\nFoto: Jaume Roquer, Carla Avellaneda i Rosa Maria Vivanco Font: IMIM\nLa Dra. Rosa Maria Vivanco, investigadora del Grup de Recerca Neurovascular de l'IMIM i primera signant del treball, apunta que l'estudi revela, per primera vegada, la influència en la gravetat de l'ictus isquèmic dels nivells de soroll i l'exposició a espais verds. "Hem vist que hi ha un gradient, a més espais verds, menys gravetat de l'ictus. I a més soroll, més gravetat. Això dona peu a pensar que per se, tenen un paper independent d'altres factors que tradicionalment s'han relacionat amb la gravetat inicial de l'ictus", ha explicat. A la vegada, el Dr. Xavier Basagaña, un dels autors de l'estudi i investigador d'ISGlobal, centre impulsat per "la Caixa", destaca que "l'exposició a espais verds pot tenir beneficis per a la salut a través de diferents mecanismes. Per exemple, pot reduir l'estrès, fomentar la interacció social o augmentar els nivells d'activitat física". Per contra, en aquest estudi no s'ha pogut observar una associació amb la contaminació atmosfèrica. Els investigadors adverteixen que una de les limitacions del treball era la manca de variabilitat de concentracions de contaminants als quals està exposada la població de l'estudi, fet que feia difícil arribar a una conclusió i que apunta que són necessaris més estudis en aquest camp.\nMés soroll, ictus més greus\n"Estudis anteriors havien mostrat que viure a llocs amb elevats nivells de contaminació atmosfèrica o soroll, o amb menys àrees verdes, exposa la població a un risc més alt de patir un ictus isquèmic. Aquest treball amplia el nostre coneixement sobre aquest camp, mostrant que el lloc on vivim no només afecta el nivell de risc de patir un ictus, sinó també a la seva severitat quan es produeix", ha explicat el Dr. Gregory A. Wellenius, del departament d'Epidemiologia de la Universitat de Brown i últim signant de l'estudi. En aquest sentit, els resultats indiquen que els pacients que vivien a zones amb més soroll presentaven ictus més greus quan arribaven a l'hospital. Els investigadors han analitzat els seus efectes sobre dèficits neurològics com l'alteració de la parla i la mobilitat utilitzant l'escala NIHSS (National Institute of Health Stroke Scale), que valora els efectes d'un accident cerebrovascular. "La gravetat d'un ictus depèn de diferents factors, entre ells l'extensió de la lesió cerebral, de l'àrea cerebral concreta afectada, del subtipus d'ictus, de l'existència de factors de risc associats (diabetis, fibril·lació auricular, càrrega arterioscleròtica), etc. La demostració de que, a més de tots aquests factors, aspectes ambientals com els espais verds o el nivell de soroll urbà, tenen un efecte sobre la gravetat d'un ictus i per tant sobre la nostra salut, aporta una informació que ha de ser tinguda en compte pels planificadors polítics i sanitaris", destaca el Dr. Jaume Roquer, cap del Servei de Neurologia de l'Hospital del Mar, i coordinador del Grup de Recerca Neurovascular de l'IMIM, i un dels autors principals de l'estudi.\nL'objectiu dels investigadors no era determinar el nivell de soroll a partir del qual hi ha un increment del risc, sinó la detecció d'un gradient en comparar pacients que vivien a zones més sorolloses amb els que ho feien a àrees amb menys soroll. En aquest sentit, l'Organització Mundial de la Salut (OMS) recomana uns nivells de contaminació acústica procedents del trànsit d'un màxim de 53 decibels durant el dia i de 45 durant la nit. "La mitjana del nivell de soroll al qual han estat exposats els pacients i també la població de l'àrea de l'estudi, obliga a una reflexió, ja que està considerablement per damunt dels recomanats per l'OMS", apunta Carla Avellaneda, investigadora de l'IMIM i signant del treball. Els mateixos investigadors ja van revelar que els alts nivells de contaminació atmosfèrica procedent dels motors dièsel incideixen en un increment del 20% del risc de patir un ictus aterotrombòtic.\nL'ictus o accident cerebrovascular, és la primera causa de mort en dones i la tercera en homes a l'Estat, i es calcula que afectarà 1 de cada 6 persones al llarg de la seva vida (l'any 2012 va provocar la mort de 6,7 milions de persones al món, segons dades de l'OMS). A Catalunya es registren 13.000 casos anuals i 3.800 morts per aquesta patologia. D'ictus n'hi ha de dos tipus principals, els hemorràgics i els isquèmics.\nL'ictus isquèmic, que és degut a l'obstrucció d'un vas cerebral, representa entre el 80 i el 85% de tots els casos. Aquesta manca de flux sanguini a l'àrea del cervell afectada pot arribar a produir lesions permanents. El risc de patir un ictus està estretament relacionat amb factors com l'edat, el tabaquisme, la hipertensió arterial, la diabetis, l'obesitat, el sedentarisme i, com s'ha demostrat recentment, amb altres factors com la contaminació atmosfèrica.


VERDAGUER FOU PREVERE DEL SEU POBLE CATALÀ | Parròquia de Sant Martí d'Empúries\nVERDAGUER FOU PREVERE DEL SEU POBLE CATALÀ\nInauguració del monument a l'autor de “Canigó”,\nMn. Jacint Verdaguer i Santaló,\nal santuari de la Mare de Déu del Mont\nEn el decurs d'un acte multitudinari, el diumenge 15 de juny de 2008 es va inaugurar, al Santuari de la Mare de Déu del Mont, el monument a Mn. Cinto que la subscripció popular ha fet possible.\nSituat en l'esplanada davant de l'església, domina un espai d'un gran abast amb el cim que inspirà el poema “Canigó” com a gran teló de fons.\nLa celebració eucarística va ser presidida pel cardenal/arquebisbe de Barcelona, Mons. Martínez Sistach, i l'abat emèrit de Montserrat, dom Sebastià M. Bardolet, i concelebrada pel bisbe de Girona Mons. Carles Soler, acompanyat de preveres diocesans.\nEntre altres autoritats civils hi eren presents el conseller de Política Territorial i O.P., Joaquim Nadal, alcaldes de les comarques de la Garrotxa, Alt Empordà i Pla de l'Estany i també l'escultor Joan Ferrés, autor del monument.\nEn la inauguració, el bisbe de Girona va dir que l'homenatge era un deute pendent amb Mn. Cinto, a qui va definir com a “compromès amb el seu temps i amb el seu poble”. També va destacar el seu zel sacerdotal,”de delicada i contagiosa pietat”, per afegir que “Verdaguer fou prevere del seu poble català”, sense oblidar el paper que té la seva obra en la recuperació de la llengua catalana, que “amb ell retroba la dignitat i la força i l'esplendor de tota llengua culta”, per acabar la seva intervenció amb aquestes paraules: “Gràcies, Mn. Cinto, pel vostre gran servei a l'Església i a Catalunya”.\nExtret del Full Parroquial de Girona, 2008\nIntroducció al poema Canigó


Holiday home Rimmevej B- 3718 Saeby Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Rimmevej B- 3718\nAl visitar Saeby, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Rimmevej B- 3718, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Holiday home Rimmevej B- 3718 asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, renta vaixelles, plat de dutxa a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Holiday home Rimmevej B- 3718 és una selecció idònia per a la vostra estada a Saeby.


Psico-Ajuda | Web de psicologia | Pàgina 3\nQue saben els altres de tu, que tu no saps – La finestra de Johari\nLa finestra de Johari és una eina creada pels psicòlegs Joseph Luft i Harry Ingham per il·lustrar els processos d’interacció humana.\nNo podem captar totalment la nostra personalitat, però podem ser conscients de la part que ensenyem als altres. La finestra de Johari es una eina per ajudar-nos a conèixer-nos a nosaltres mateixos i a saber si el que nosaltres pensem de nosaltres mateixos es correspon amb el que pensen els altres.\nAixí si mirem la imatge hi ha quatre quadres en que es divideix la percepció personal:\nA Que se de mi i m’agrada dir-ho als altres. Aquest quadre descriu característiques i experiències de les que som conscients i que ens agrada explicar als altres.\nB Que se de mi mateix però amago als altres. Aquest quadre amagat descriu coses que sabem nosaltres però que decidim no explicar als altres. La seva dimensió disminueix a mida que construïm una relació de confiança amb els altres.\nC Que no se de mi mateix però els altres si que saben. Hi ha coses que no sabem de nosaltres mateixos però que els altres les veuen molt obvies. I hi ha coses que pensem que expressem amb transparència però que els altres interpreten de forma diferent.\nD Què no se de mi mateix i els altres tampoc saben. Hi ha aspectes de nosaltres mateixos que desconeixem a l’igual que els altres. Som més complexos i multifacètic del que imaginem.\nSi provem de fer l’exercici (s’utilitza molt en exercicis corporatius i en dinàmiques de grup) cal triar adjectius que considerem que ens descriuen be. Després es deixa que els altres tirin adjectius per a descriure’t. I a continuació s’introdueixen els adjectius en el quadrat corresponent. Potser el resultat et sorprendrà.\nAmb això tornem a anar a aquell punt que hem comentat abans, la por a equivocar-nos. Així que…\nAnsietat – Deixa-la passar\n(a sota hi ha la lletra)\nY si te carcomen los problemas\nY si te devora la ansiedad\nY si tienes mucho por hacer pero ahora,\nahora no la puedes resolver\nLe preocupa el calendario\nLe preocupa el porvenir\nLe preocupa la apariencia\nY que cree que no es feliz\nVivir encadenado por tu mente\na base de que mientras cobro tente\nY si tu misma te traicionas\ny si tu misma te tratas mal\nAprende a ver que no hay mejor persona\nque la que tu puedes crear.\nVe despacio el cuerpo te lo pide\npare, respira, asume y decide\nConfía en ti, déjate llevar\nque los fracasos ni se pesan ni se miden\npero tu no te olvides que siempre ayudan a mejorar\nQue hoy me voy sola, me vienen a recoger\ny unido a la ansiedad y el tengo por hacer\ny hoy no me siento libre, hoy me vuelvo a esconder\nhoy menos es más, y mas menos que ayer\nque hoy no me voy sola, tengo tanto por hacer\nno pienso dibujar mi futuro en un papel\nque hoy ya no me rindo, y aunque me vuelva a caer\nya me partí en pedazos y ya no lo volveré a hacer\nQue no me sigas, que tu me ahogas\nque te vayas de aquí, por favor,\nQue no te quiero, ayer en mi pecho, sin ti todo era mejor,\nY aunque se que tengo que vivir contigo\ny aunque tu venda no me deje ver\naun seas mi castigo, por ti, no dejaré por hacer.\nya me partí en pedazos y ya no lo volveré a hacer.\nUn altre cop preguntat si amb aquesta Trini estàs enfadada o no. Potser penses que has…\nL’ànima de les masses i la manipulació\nUna amiga m’explicava que un dia va veure el seu fill amb un grup d’amics que estaven fent gamberrades pel carrer. Va quedar sorpresa perquè el seu fill això mai ho faria per iniciativa pròpia.\nPer què una persona que normalment no faria una acció, quan està amb un grup la pot arribar a fer?\nGustave Le Bon psicòleg social francès, autor de l’obra “Psicologia de las masas” publicada el 1894 ho explica.\nAssenyala que quan els individus son part d’una massa, adquireixen una espècie d’ànima col·lectiva i es comporten, pensen i senten d’una manera diferent a quan ho fan de forma aïllada. La massa psicològica és un ser provisional, compost per elements heterogenis, units de forma momentània semblant a les cèl·lules d’un esser viu que manifesta característiques molt diferents de les que té cada una de les cèl·lules que el componen. Es manté unit gràcies a que es creen unes relacions humanes molt estretes. La part emotiva preval a la intel·ligència (el nivell intel·lectual de la massa es inferior a la de l’individu).\nAquesta obra s’ha convertit en tot un manual per a que els polítics i líders sàpiguen com manipular i dirigir a les masses incultes. Així doncs és important que tots en tinguem coneixement per poder prevenir-nos de les maniobres que proposa, donat que, encara que està escrit el 1895 ha sigut i continua essent un llibre de referència i font d’inspiració per les persones sense escrúpols: molts polítics, líders de sectes, etc.\nCom més informats estiguem d’aquestes estratègies de manipulació més difícil serà que caiguem en aquesta trampa de perdre la nostra individualitat.\nEs pot consultar el llibre “Psicologia de las Masas de Gustave Le Bon”


La Ménardais Plancoet França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nLa Ménardais-, Crehen, Plancoet, França - Veure al mapaLa MénardaisVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsjardíaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióConvenientment situat a Créhen, La Ménardais és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A La Ménardais, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes són només algunes de les comoditats que fan que La Ménardais sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. La Ménardais és una elecció inteligents per a viatgers a Créhen, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sejardí Serveis i comoditatszona de fumadors Per als nensParc Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióempolles d'aigua de cortesiarentadorabanyeraforn microonesrenta vaixellescalefaccióplat de dutxa Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Belvilla t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus.


ABAI combat la processionària del pi « Infobenissa\nTrampa contra la processionària del pi\nLa processionària del pi (Thaumetopoea pityocampa), com tots els lepidòpters, té un desenvolupament que passa per les fases d’embrió (ou), larva (eruga) i crisàlide (adult / papallona). És en aquesta última fase del cicle on les trampes de feromones són efectives. A l’estiu les crisàlides fan eclosió, i sorgeixen les papallones, el període de vida de les quals és molt curt (entre un i dos dies), i que s’aparellen, començant així de nou el cicle. Tenen hàbits exclusivament nocturns, pel que eviten en gran mesura la seua depredació per les aus diürnes. El seu color terrós les fa confondre amb el medi en què viuen i es fan invisibles als seus depredadors. La femella posa els ous sobre les copes dels arbres, formant postes molt característiques en forma d’espiral al voltant d’una o dues acícules. Entre 30 i 40 dies després neixen les erugues.\nLes trampes que es col·loquen capturen als mascles de la processionària ja que són atrets per la feromona sexual sintètica que posseeix. El cos de la trampa és de plàstic opac, de color marró. El mascle, atret pel difusor de feromona, s’introdueix en el parany i busca després l’eixida cap a la ranura inferior d’aquesta, per on s’albira un poc de claredat. La borsa de recol·lecció és de plàstic transparent, lleuger i flexible, per a evitar que es forme sota el parany un recinte ampli en el qual els mascles podrien volar i potser escapar. La part inferior de la borsa és de color negre per a evitar que els ocells vegen els insectes capturats i puguen trencar-la en voler alimentar-se amb ells.\nAquest any ABAI va col·locar les primeres trampes al juny per a fer setmanalment el seguiment i detecció de la població de processionària, però no va ser fins mitjans de juliol quan es va aconseguir el nivell de captures que determinen el llindar de tolerància per a instal·lar la totalitat de les trampes . Segons el ritme de captures actual es preveu que cada parany atrape més de 200 individus.\nL’associació ha realitzat enguany també neteja i desbrossament en terrenys municipals a la Solana i en aquests moments està també realitzant la seua vigilància estiuenca contra incendis forestals a les zones verdes municipals amb torns de voluntariat.\nABAI publica un pòster amb les orquídies de Benissa (15/10/2015)


Vallve's Blog: Personal genomes\nUn dels temes recurrents últimament en aquest blog ha estat el de la seqüenciació del genoma humà. Doncs bé, avui hi ha hagut novetats importants en aquest camp, i és que avui la revista Nature publica diversos articles etiquetats com a "Personal genomes" (Genomes personals), relacionat amb la idea de que algun dia serà econòmicament viable la seqüenciació del genoma humà de cada individu. Fins avui, podem dir que hi havia 4 genomes humans completament seqüenciats:\nEl genoma seqüenciat pel consorci públic al 2001 utilitzant entre 10 i 20 mostres anònimes d'individus de diferents grups ètnics.\nEl genoma seqüenciat per Celera Genomics al 2001, utilitzant 5 donants anònims (3 dones i 2 homes) corresponents a un Hispà, un asiàtic, un africà, un afroamericà i un caucàsic. Respecte a aquests donants anònims, ràpidament es va estendre el rumor de que un d'ells (i el donant majoritari) era el mateix Craig Venter.\nEl genoma d'en James Watson, anunciat al 2007 i publicat al 2008 com el primer genoma humà seqüenciat d'una persona coneguda.\nEl genoma d'en Craig Venter, anunciat al 2007 com el primer genomà humà diploide seqüenciat (això vol dir que es va seqüenciar les dues còpies, la que prové del pare i la que prové de la mare). Encara que en algun blog s'ha posat en entredit que realment s'hagi seqüenciat el genoma diploide.\nDoncs bé, avui a la revista Nature apareixen ni més ni menys que dos nous genomes completament seqüenciats:\nEl genoma d'un Yoruba de Ibadan, Nigèria.\nEl genoma diploide d'un xinès.\nA més però, es presenta la seqüenciació del genoma complert extret d'una cèl·lula d'un tumor i la seva comparació amb el genoma del mateix individu extret d'una cèl·lula no cancerosa.\nEn els dos casos el preu gastat en seqüenciar completament el genoma humà ha estat inferior als $500,000. Els avanços tècnics han estat crucials en la seqüenciació del genoma humà. Cal recordar que darrera de l'empresa Celera Genomics hi havia l'empresa de seqüenciadors abans anomenada PerKin Elmer, i que el genoma d'en James Watson va ser seqüenciat per demostrar el gran avanç tecnològic que representaven els nous seqüenciadors 454 de l'empresa Roche. Doncs en el cas d'avui, el desenvolupament de nous mètodes de seqüenciació del DNA ha permès obtenir aquestes noves seqüències.\nVeieu també la notícia aperguda a Nature Review Genetics.\nUn aspecte a tenir en compte quan es parla de seqüenciar completament un genoma, és el terme que s'anomena coverage. El coverage ens diu quantes vegades (de mitjana) s'ha seqüenciat cada base del genoma. Com que només es poden seqüenciar fragments relativament curts de DNA (d'uns 500 parells de base com a molt), per seqüenciar completament un genoma cal seqüenciar mil·lions de fragments curts i després ajuntar computacionalment els trossets. Això només es possible si els trossets es solapen, és a dir tenen seqüències en comú que han estat seqüenciades més d'un cop. Així per exemple un dels genomes anunciats avui s'ha seqüenciat amb un coverage de 36. Això vol dir que no només s'han hagut de seqüenciar més de tres mil mil·lions de bases (o més de sis mil mil·lions si parlem del genoma diploide), si no que ho hem de multiplicar per 36 per saber el nombre de bases que ha calgut seqüenciar.\nSegur que aquests nous genomes avivaran les discussions ètiques relacionades amb l'accés a aquesta informació.\nPublicat per Vallve a 21:40\nEtiquetes de comentaris: ciència i societat, Craig Venter, DNA, DNA de personatges il.lustres, genoma humà, James Watson\nEp vallvé! quan he vist els articles he pensat en tu, m'imaginava que en faries un post! :D\n7 de novembre de 2008, a les 2:31\nVols dir que el dia que tots ens seqüenciem el genoma hi haurà debat ètic? Suposo que el principal problema és que la ciència sempre va anys per davant de la legislació, però un cop normalitzada la situació el genoma personal formarà part de la nostra intimitat i estarà protegit per llei igual que qualssevol anàlisi diagnostic que ens puguem fer avui, no trobes?.\n7 de novembre de 2008, a les 18:07\nEi Pere, quan de temps. Es nota que em coneixes.\nAsimetrich tens raó, no deixarà de ser una eina més. A veure si així es generen més llocs de treball pels bioinformàtics, no??\n7 de novembre de 2008, a les 21:30\nAixò això.. més llocs de treball!! Cal dir que la rapidès amb la que es seqüencia avui en dia amb els seqüenciadors 454 pot afectar el resultat. El que fan falta és bons algoritmes de predicció de gens i correcció d'errors d'annotació. Amb seqüenciadors tant ràpids com aquests la necessitat d'aquests algoritmes encara és més evident. Imaginat que després hi hagi gent estudiant snips que no més siguin degut a un error de seqüenciació o annotació.\nBon apunt albertinho, es nota que ets un expert en el tema ...\n9 de novembre de 2008, a les 0:21


Lluís Puig "El Fisioinquiet": ELS ABDOMINALS....COM S'HAN DE FER?\nELS ABDOMINALS....COM S'HAN DE FER?\nQuan una persona té mal d’esquena se li diuen dues coses: una que reforci les lumbars, que l’altre dia ja vam dir que més aviat s’havien d’estirar i l’altre és que reforci els ABDOMINALS.\nSovint només es pensa en fer ABDOMINALS CLÀSSIS contracció muscular dels rectes abdominals i ens oblidem dels OBLICS, del TRANSVERS. Que conjuntament amb el diafragma i la musculatura perineal i amb l’afegitó de les vísceres conformen com un calaix o cofre tancat que té com a funció estabilitzar el tronc.\nI en funció de l’activitat de la persona i la seva postura i tipologia, cal recomanar exercitar-los d’una manera o d’una altre.\nHIPOPRESSIUS o HIPERPRESSIUS\nM’explicaré, amb exemples:\nA les senyores quan estan embarassades on els hi fa mal? A la zona dorsolumbar perquè es desequilibren de manera natural aquests grups que esmentem.... I han d’anar amb cura a treballar els abdominals de manera clàssica després del part perquè estem treballant en hiperpressió i tenen la musculatura perineal en aquell moment debilitada i poden patir-ne les conseqüències. Els poden començar a realitzar de forma HIPOPRESSIVA a partir de les 6-8 setmanes aproximadament però molt suaument.\nPer contra un esportista possiblement si que els hagi de treballar els rectes, lo qual no vol pas dir que no pugui fer un treball de reprogramació de la seva faixa abdominal, formada pel tranvers i els oblics, realitzant abdominals Hipopressius.\nA més cal dir que per reduir perímetre abdominal els rectes treballats clàssicament (hiperpressius) l’augmenten.\nJo acabaria dient que: “si volem anar ben posicionats, ens cal haver treballat entre d’altres coses els abdominals ben realitzats”\nSi voleu veure el vídeo, cliqueu aquí: http://www.tv3.cat/videos/3008090\nPublicado por Fisioinquiet en 12:45\nA PARTIR DEL DILLUNS DIA 26 JULIOL PODEU ESCOLTAR ...\nPER ACABAR LA TEMPORADA PARLEM DELS CRUIXIMENTS ÀL...\nDOLORS LUMBARS I DORSALS


Tast de Punch Out de Purple City Genetics- Alchimia Grow Shop\nTast de Punch Out de Purple City Genetics\nCaracterístiques de cultiu\nTast en sec\nTast en combustió\nAvui volem convidar-vos a compartir un tast d'una de les varietats més espectaculars del banc de llavors Purple City Genetics, parlem de la Punch Out. Provinent d'un creuament entre Legend OG i la ja mítica Purple Punch, aquesta genètica porta una riquesa en matisos pel que fa a gust i aroma que la fan destacar per sobre de la resta, tant si es consumeix mitjançant un vaporitzador de cànnabis o simplement, com serà en el nostre cas, embolicada com un cigarret tradicional.\nSi ens fixem en el seu pedigrí ens adonem que estem davant d'una varietat de cànnabis molt especial; per la seva banda, Legend OG (The Crinkle Cut) és una planta clone only provinent de la genètica OG Kush, que avui en dia ja gairebé es pot dir que és un segell estàndard de qualitat per a moltes altres varietats i utilitzada en infinitat d'híbrids de primera qualitat. D'altra banda, poca cosa podem afegir a tot el que s'ha escrit sobre les característiques de la Purple Punch, una planta que ja destaca per si sola, però que a més ofereix com a parental uns resultats a l'abast de poques varietats. Sens dubte, aquesta gent de Purple City Genetics han donat amb una combinació explosiva!\nImpressionant exemplar de la Punch Out de Purple City genetics\nLes plantes van ser cultivades en interior, adobant-les amb una alimentació orgànica per realçar les seves qualitats organolèptiques. El substrat es va fertilitzar amb tauletes Biotabs i Supermix de Plagron, un excel·lent enriquidor del substrat que conté nutrients, bacteris i fongs beneficiosos. En la seva etapa d'arrelament així com en la de trasplantament, es va recolzar la nutrició amb Green House Feeding Enhancer per tal d'estimular el creixement de les arrels.\nEl cultiu va transcórrer sense problemes, amb un excel·lent desenvolupament en les etapes de creixement i floració. Les plantes es van collir entre els dies 63 i 65 de floració, amb una producció de resina excel·lent. Si bé la producció podria haver augmentat amb l'ús d'algun complement PK, es va optar per conservar la dieta 100% orgànica i es va prescindir d'altres adobs minerals. Les plantes es van assecar durant 12 dies, després dels quals van ser envasades durant 3 setmanes - airejant-les diàriament - abans de procedir al tast.\nSistema d'il·luminació: Kit Sylvania Grolux HPS 600W\nSubstrat: Light Mix de Biobizz\nNutrició: Biotabs amb Green House Feeding Enhancer i Supermix de Plagron\nPeríode de floració: 9 setmanes\nFotoperíode: 12 hores de llum / 12 hores de foscor\nMaterial tastat: Cabdell sec Punch Out\nEl material presenta un grau d'humitat perfecte després de les 3 setmanes de curat en pots de vidre i protegits de la llum, amb flors denses i atapeïdes, i una presència de resina francament espectacular. Els pistils són curts i escassos, amb grans calzes d'un bell color morat. La textura a l'hora d'esmicolar el cabdell és sorrenca per la gran quantitat de tricomes glandulars, que podem veure com es desprenen de la matèria vegetal mentre treballem la mostra. És evident, fins i tot a simple vista, que es tracta d'una excel·lent opció per a extraccions de resina.\nLes aromes són intenses i complexes, fonent les notes Kush de Legend OG - amb els seus matisos cítrics i a gas - amb una aroma a raïms madurs i fruits de bosc de Purple Punch que, especialment en el fenotip tastat, queden en un segon pla encara que en cap cas imperceptibles. Al trinxar la flor (cabdell) s'accentuen les notes cítriques i terroses, però sempre amb un rerefons a fruita madura. Un cop inhalem el cigarret quan encara està apagat, poden percebre els mateixos matisos, potser amb un lleu descens en la intensitat dels sabors cítrics i cobrant un major protagonisme els sabors més terrossos.\nPurple Punch "Alpha Cut"\nEn aquest article del blog ens submergirem de ple en l'estàndard de Purple Punch; el clon elit "Alpha Cut". Farem un recorregut des dels seus inicis fins als nostres dies, centrant-nos en les característiques d'aquesta meravellosa genètica. Una selecció molt apreciada pels amants del terpè genuí, pels breeders cannàbics i pels apassionats de les extraccions.\nEl tast en combustió es va fer embolicant una cigarreta amb paper OCB Organic Hemp Slim King Size, amb un filtre de cartró subjectat mitjançant un Jilter Filter. A l'hora de realitzar aquest tipus de tasts, sempre és millor utilitzar el mètode de consum habitual per poder apreciar millor la riquesa en matisos de la mostra.\nUn cop encès el cigarret el primer que crida l'atenció és la densitat de fum, blanc i espès. En el moment d'inhalar s'aprecien les notes predominants de Legend OG, tot i que una vegada hem degustat el fum i exhalem es fan presents les notes a raïms madurs de Purple Punch. El fum és dens però l'entrada és suau, sense irritació de la gola i podent apreciar clarament els diferents matisos. En termes generals, parlem del sabor i aroma propis d'un excel·lent tall Kush però enriquit amb un retropaladar dolç i a fruites madures provinent del parental Purple Punch, que arrodoneix l'experiència.\nEs tracta d'una d'aquestes plantes que t'atipen quan les fumes, que demanen fer-ho amb calma i sense cap pressa, gaudint l'experiència mentre els efectes del seu elevat percentatge en cannabinoides van cobrant protagonisme.\nTot i que es tracta d'una apreciació que en gran mesura pot dependre de l'estat d'ànim del consumidor, el primer que crida l'atenció sobre l'efecte d'aquesta varietat és una sensació gairebé immediata d'alleujament de l'estrès, que pot apreciar-se tot just després d'unes poques inhalacions. A aquesta relaxació mental la segueix una profunda relaxació corporal, que s'accentua quan ha passat una estona.\nUna molt bona opció per passar una estona entretinguda - sol o en companyia - però sense realitzar activitats que requereixin d'un esforç físic o molta concentració. Per posar un exemple, no la recomanaria per anar-se'n d'escalada, però sí per fer una bona passejada o, simplement, gaudir d'una bona conversa o un bon llibre. En resum, i tenint en compte els parentals d'aquest híbrid, l'efecte no ha representat cap sorpresa.\nFins aquí el nostre tast d'avui, esperem que us animeu a elaborar els vostres propis tasts. Com sempre us diem, s'aprèn molt realitzant aquest exercici i és una excel·lent manera de conèixer millor les nostres flors. Fins al proper tast!\n17-09-2021 Guia per escollir la teva varietat de marihuana\nTast de Purple Punch x Do-Si-Dos de Philosopher Seeds\nCultiu de Purple Punch x Do-Si-Dos de Philosopher Seeds\nTast de Pure Kush Cookies de Mamiko Seeds\nComentaris a “Tast de Punch Out de Purple City Genetics” (0)\nVols donar la teva opinió sobre "Tast de Punch Out de Purple City Genetics" o preguntar sobre aquest post?


Somnis mexicans, realitat espanyola i èxits personals | MH Català\nSomnis mexicans, realitat espanyola i èxits personals\nHome » Featured » Somnis mexicans, realitat espanyola i èxits personals\nSi camines per alguna ciutat espanyola escoltaràs diferents accents, molts d’ells de l’Amèrica Llatina. Però què porta (o portava) a joves de l’altre punta del món a comprar un bitllet d’avió, arribar a Espanya i canviar completament de vida?\nQuan una cuinera va oferir a Miguel (30 anys, cuiner) un treball a Espanya el 2008 no s’ho va pensar dues vegades: “la veritat és que sempre em vaig sentir atret per Espanya i quan vaig arribar vaig voler conèixer tots els seus racons i aprendre la seva gastronomia”, comenta el jove mexicà de Monterrey.\nVíctor (28 anys, artista) va venir a Espanya en dues ocasions, el 2007 i el 2009, abans d’assentar-se definitivament. “La segona vegada em vaig quedar per realitzar una sèrie de projectes artístics que tinc i que estic portant a terme amb un amic”, afirma mentre escriu un missatge al seu mòbil d’última generació.\nLa curiositat també va portar a Martín (27 anys, hostaler) a canviar de continent i començar la seva aventura europea. En el seu cas, uns amics espanyols que va conèixer a Mèxic li van parlar de la possibilitat d’estudiar un Màster d’Enginyeria allà i davant la inexistència de barreres lingüístiques va decidir matricular-se a la Universitat de Màlaga.\nTanmateix, les dificultats a les que s’han d’enfrontar aquests tres joves mexicans són ben diferents. Miguel, que porta anys treballant a diferents restaurants i s’ha especialitzat en gastronomia mexicana, és rotund quan parla de la situació dels immigrants sense papers a Espanya: “Ens enfrontem constantment a moltes traves i, per desgràcia, aquests problemes comencen als consolats dels nostres propis països”, afirma.\nSegons un informe de la Comissió Europea (1) (CE) publicat el 3 de juny de 2013, Espanya és el segon país de l’àrea sense fronteres interiors Schengen (2), després d’Alemanya, on es va detectar una entrada d’immigrants il·legals més gran, amb 1.150 persones entre el 22 d’octubre i el 4 de novembre passat.\nQuan creuen la frontera la situació d’aquestes persones canvia radicalment i la indiferència provocada per la falta de documentació genera clares violacions dels drets humans. “Actualment ens enfrontem a no poder anar al metge si estem malalts, no poder llogar un pis ni tenir un contracte de mòbil. I per descomptat, dins l’àmbit laboral molta gent no vol pagar una sanció altíssima per donar-li un treball a un ‘sense papers’”.\nLa situació sanitària és especialment sagnant. Desprotegits, sense accés al sistema sanitari espanyol i embolicats en una troca legal que vulnera el dret a la salut. 873.000 immigrants en situació irregular s’enfronten a aquest desemparament legal des que l’Estat espanyol els ha retirat la targeta sanitària per l’aplicació del Reial Decret del Govern de l’1 de setembre de 2012. L’excusa oficial per part de l’Executiu del Partit Popular va ser “evitar el frau en l’obtenció de la targeta sanitària espanyola” però, tot i així, nombrosos ens estan denunciant la situació.\nL’organització no governamental Amnistia Internacional és un d’ells. Fa uns mesos va presentar l’estudi “El laberint de l’exclusió sanitària” (3), on s’analitzen les dificultats que troben els immigrants a l’hora d’accedir a l’atenció sanitària dins les diferents comunitats autònomes.\n“Espanya no pot escudar-se dins les seves disposicions o organitzacions territorials per incomplir les obligacions adquirides com a Estat amb el respecte als drets humans”, diu l’informe en relació a la freqüent vulneració del dret a la salut que recull la Constitució i que llegeix María Antonia Alcaide, coordinadora d’Amnistia Internacional a Màlaga.\nLa incertesa de ser repatriat\nPer en Martín, “la incertesa de ser repatriat” és el major problema de ser un immigrant il·legal a Espanya. Ell reconeix que ha tingut sort, ja que mai s’ha trobat en una situació compromesa més enllà “d’algun control policial a l’estació d’autobusos quan el meu permís d’estudiant estava a pocs dies de caducar”, explica.\nFa un any, la Direcció General de la Policia va emetre una instrucció (4) en la que prohibia expressament als seus agents les batudes massives i indiscriminades d’immigrants en situació irregular a tota Espanya. Però aquestes actuacions policials s’han continuat produint fins el moment, tal i com ha constatat el Defensor del Poble, nombroses ONGs i col·lectius.\nEntre ells es troben les Brigades Veïnals d’Observació de Drets Humans (5), ciutadans que s’uneixen per fer rondes pacífiques, vetllar pels drets dels immigrants il·legals i denunciar batudes racials realitzades per la policia. A la seva pàgina web, les brigades expliquen la seva funció: “Denunciem els controls de frontera que existeixen a tot l’estat espanyol: policies vigilant en punts estratègics i d’ús quotidià (estacions de metro, transbords, autobusos, places, locutoris i portes d’escola), assetjant, demanant papers i detenint a alguns veïns segons la seva aparença”.\nDe fet, per en Martín el seu moment més difícil ha sigut tramitar els permisos per regularitzar la seva situació a Espanya, però finalment ha aconseguit la documentació que li permet legalment treballar al país. Tanmateix, no tots els immigrants tenen la mateixa sort que ell.\nSegons fonts oficials de la Direcció General de la Policia recopilats pel Mecanisme Nacional de Prevenció de la Tortura, el Ministeri de l’Interior va realitzar durant el 2012 un total de 153 vols de repatriació d’immigrants a través de la Comissaria General d’Estrangeria i Fronteres i altres 13 en col·laboració amb l’Agència Europea de Control de les Fronteres Exteriors (FRTONTEX), amb els quals es va aconseguir l’expulsió de 3.251 estrangers (6).\n“Les repatriacions em semblen innecessàries ara mateix. Crec que el millor seria permetre l’entrada a tot estranger ja sigui per treballar, obrir un negoci o viure” declara en Miguel, que pensa que sense un incentiu per part de les empreses alhora de generar llocs de treball l’Europa mediterrània no sortirà de la crisi que travessa des del 2008.\nEn Miguel va més enllà i fa un paral·lelisme de la situació amb la del seu país: “el més incomprensible, des del meu punt de vista, és que les grans empreses a l’Amèrica Llatina normalment són europees. Això, per descomptat, em sembla molt injust”.\nPer la seva part, en Víctor avalua la situació actual i reflexiona sobre la importància de les expectatives individuals. “La majoria de les persones creuen que un país o sistema de govern els donarà la clau de l’èxit, ja sigui laboral o econòmic, i millorarà la seva qualitat de vida. En escoltar que aquest país està en crisi han comprat la idea que ja s’arribarà a aquest succés. El canvi de moneda del seu país a l’euro em sembla una bona opció per exemple. Però crec que també hi ha molta gent que sap que triomfar depèn de cada persona. Hem d’intentar viure en un país que emocionalment ens ajudi a assolir aquest èxit personal”.\nRuth de Frutos (Espanya)\nEstudis / Treballs: periodisme\nParla: espanyol, italià, anglès i una mica de portuguès\nEuropa és… el lloc on visc i intento conèixer millor cada dia


Benicarló prepara una ambiciosa programació nadalenca amb decoració i il·luminació renovades – PSPV PSOE BENICARLÓ\nHome »Notícies»Benicarló prepara una ambiciosa programació nadalenca amb decoració i il·luminació renovades\nPosted on 8 diciembre, 2018 16 diciembre, 2018 AuthoradminLeave a comment\nL’Ajuntament de Benicarló ha organitzat una programació de Nadal que omplirà la ciutat d’actes festius des del 5 de desembre fins al 6 de gener. Una major i nova il·luminació de la ciutat, la segona edició de Benicarlàndia i la festa de Cap d’Any encapçalen la programació.\nBenicarló; Presentació del programa de Nadal i Reis a Benicarló 03-12-2018\nEl tret de sortida de la programació de Nadal el donarà l’encesa de l’enllumenat nadalenc, que tindrà lloc dimecres 5 de desembre a les 19.00 hores. L’acte central de l’encesa de l’arbre, que aquest any estarà ubicat a la plaça de Sant Bartomeu, anirà acompanyat d’una cantada de nadales a càrrec de les seccions infantils de la Coral Polifònica Benicarlanda i d’una xocolatada per als assistents. Al mateix temps s’encendran els arbres de Nadal decorats per les associacions locals. «Enguany –ha subratllat Ilde Añó– hem volgut donar un pas més pel que fa a l’enllumenat de Nadal, s’ha canviat la decoració i s’han instal·lat garlandes noves».\nLa programació nadalenca es complementa, entre d’altres, amb el XIX Cicle de Teatre Familiar, la tradicional arribada del Pare Noel el dia 24 i amb una altra de les atraccions més esperades: la segona edició del renovat parc de Nadal Benicarlàndia, que estarà instal·lat els dies 27, 28, 29 i 30 a la pista annexa coberta del Pavelló Poliesportiu Municipal. Per a Cap d’Any i la nit de Reis, s’ha organitzat l’actuació d’orquestres populars.\nPel que fa a la cavalcada de Reis, la comitiva arribarà el 5 de gener al port de Benicarló i emprendrà el recorregut fins a l’Ajuntament passant per l’avinguda de Méndez Núñez, carrer del Doctor Ferran i passeig de Ferreres Bretó. Aquest any, estarà organitzada per la Junta Local Fallera.\nLa programació de Nadal i Reis també compta amb altres activitats ja habituals: el Mercat Nadalenc del 8 de desembre, les dos representacions de l’Estel del Collet, els dies 15 i 16 de desembre, la fira de Sant Antoni, programada per a les mateixes dates, i la visita als pessebres de la ciutat el 26 de desembre.


▷ ⭐Definició de contextualització⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de contextualització\nDefinició de contextualització\nara pots veure La definició i nombrosos exemples de com utilitzar la paraula contextualització, en aquesta web de correccions ortogràfiques pots veure com es pot usar en un context real aquest mot i utilitzar un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que pots trobar aquí a més veuràs la seva Definició perquè et sigui molt més simple comprendre què significa contextualització.\nAcció de contextualitzar; l’efecte.\nFrase, exemple, etc., que, en un recull lexicogràfic, determina el sentit d’un mot i, eventualment, en permet la traducció en una altra llengua.\n¿Cóm es diu contextualització en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice contextualització en catalán?\nSi vols saber com s’escriu en castellà contextualització has de saber que la seva traducció és contextualització pots veure en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar contextualització\nSón aquests uns capítols bàsicament descriptius, amb poca acció, dedicats a la presentació dels personatges i la contextualització d’aquests en l’espai de la novel·la.\nAlhora, intentem distanciar-nos de l’etiqueta «teòlegs […] més joves», perquè ens inquieta […] certa «hermenèutica de contextualització» que hem experimentat […] en els últims dies.\nCada tema es presenta des d’un enfocament […] multidisciplinari, amb articles d’especialistes, gràfics, bibliografies, mapes i […] cronologies que permeten la seva contextualització.\nInundació del sistema judicial amb demandes de […] drets (sense contextualització política)\nEl que és pitjor, a […] vegades proporciona una contextualització particular del conflicte […] (amb totes les seves ramificacions internes […] i conseqüències externes) que és molt injusta amb altres contextos importants.\nEn la seva obra, la distància entre el banal i el sublim la […] marca l’esforç de contextualització i la connexió simbòlica […] que és capaç de llançar a l’espectador.\nA més, s’ha d’informar i explicar les modificacions […] sol·licitades al camp «Contextualització i explicació de […] la demanda de modificació\nSi es coneix tot el context, […] això ajuda a prendre una decisió […] fundamentada.52 La contextualització després que […] s’ha pres una decisió també pot […] ser possible quan encara queden per decidir-se els temes d’execució.\nContextualització local: els equips nacionals […] es concentren en assumptes i casos d’acord amb les seves prioritats, si bé alguns […] indicadors principals no es poden modificar.\nBreu contextualització de tres formes de […] violència contra nens i adolescents\nL’eina té per […] objecte permetre la contextualització de l’EDS.\nEn el marc dels tallers de […] sensibilització es va presentar una contextualització històrica del mètode, […] es va ensenyar com usar-lo i es va debatre […] sobre els mites, les realitats i les inquietuds de proveïdors i joves.\nCom a element fonamental de l’informe, es presenta una llista d’indicadors il·lustratius […] de 12 drets humans i el […] criteri de selecció i contextualització dels indicadors […] amb la intenció de encoratjar l’aplicació [ …] d’aquest treball a nivell nacional i en els òrgans de tractats.\nEl Comissari europeu Joaquín Almunia comença la seva […] article per VIA oferint una breu […] panoràmica i contextualització històrica -a […] nivell europeu-, a partir de la qual situar […] el debat iniciat amb el Llibre Verd de la Comissió Europea sobre una «Estratègia europea per a una energia sostenible, competitiva i segura».\nEn la present mostra es […] projecta un vídeo de contextualització, que reconstrueix […] de manera imaginària la ruta de l’escriptor […] pels carrers de Buenos Aires abans de morir.\nIndra és líder i referent en solucions a […] les que la localització, la […] dimensió espacial i la contextualització geogràfica de la informació […] aporten un valor significatiu […] en el coneixement i gestió del model de negoci.\nContextualització local: qüestionari estàndard […] per a tots els països, però adaptat a la nomenclatura local i als factors […] específics del país, i finalment traduït a les principals llengües locals.\nConseqüentment, es va donar una […] molt limitada contextualització en les dinàmiques […] internacionals donant la impressió que es […] tractava d’una decisió aïllada i merament política per part de Suècia.\nAquesta contextualització i aquesta vinculació […] directa amb el lloc són extraordinàries, doncs, en la seva major part, els museus […] són dipòsits d’objectes apartats dels llocs que els confereixen importància.\nAquests recursos li permeten a un programa que comenci ràpidament, […] mentre que encoratja la contextualització en el desenvolupament del […] programa.\nes va elaborar i divulgar contribuint a la integració dels […] objectius de desenvolupament del Mil·lenni en els plans i estratègies de desenvolupament a escala […] nacional i al seu contextualització.\nDels tres actors que hem especificat (règims afermats, laics liberals i islamistes moderats), aquests últims són els que semblen tenir més possibilitats d’abastar les tres grans qüestions de la regió: el […] problema de la identitat, el desenvolupament i el […] creixement econòmic, i la contextualització dels valors democràtics.\nUn altre aspecte rellevant en aquesta contextualització va ser el introduït, des […] d’una perspectiva ambiental, entorn del tema de l’escalfament global.\nIgualment, la vinculació de les comunitats en la planificació del cens, va produir confiança en les comunitats atès que els enquestadors i supervisors eren membres de les mateixes, a més […] d’un estalvi […] important en personal per a traducció i contextualització de les preguntes, així com una […] disminució del temps […] d’execució mitjançant coneixement convalidat del territori.\nAcceptem aquesta diferència i per això no veig per què no […] seria possible la contextualització en els països subdesenvolupats.\nL’exposició també planteja una sèrie de juxtaposicions i la contextualització d’algunes de les obres de la Col·lecció de la Fundació Francisco Godia, que permeten traçar un punt de connexió entre l’ahir i l’avui de la pintura i l’escultura.\nEl diagnòstic consta d’una anàlisi de la situació del desenvolupament […] del país i d’una contextualització general de la cooperació […] a Cuba.\nPosteriorment a la introducció de la Sra. Papazoglou, la Sra. Lesine va fer una contextualització detallada de Vanuatu- la seva localització geogràfica i conseqüentment el gran impacte que el canvi climàtic ja està causant i continuarà causant en els residents […] de Vanatu.\nLes llicències i la contextualització de la legislació […] reguladora són dues àrees d’importància.


Les jardineres perilloses són en realitat contenidors industrials – CATzona\nLes jardineres perilloses són en realitat contenidors industrials\nSense comentaris a Les jardineres perilloses són en realitat contenidors industrials\nLes jardineres potencialment perilloses pels seus cantells sortints que l’Ajuntament de Barcelona està col·locant en entorns escolars dins el programa ‘Protegim les escoles’ són, en realitat, contenidors metàl·lics dissenyats per a funcions molt diferents aplicables al sector de la indústria i la construcció.\nTal i com ha assenyalat l’usuari @razibasi en resposta a la notícia d’elNacional.cat sobre les jardineres, el seu disseny no té res a veure amb la jardineria i molt menys per al seu ús davant de col·legis just ara que som a punt de la reentrada escolar, sinó que està fet amb la idea de oferir contenidors robustos. La raó de ser dels cantells sortints no és altre que la de permetre apilar-los fàcilment i oferir enganxos per poder ser hissats amb una grua.\nDiversos models de contenidors industrials / Almateca – NoegaShop\nDe fet, una simple ullada a pàgines web de material industrial permet trobar-los en diverses mides i colors amb preus que oscil·len entre els 200 i els 300 euros la unitat, i amb especificacions com la capacitat de càrrega, que va de 1000 a 1500 kilograms.\nLacònica resposta de l’ajuntament\nLa instal·lació de les jardineres ja va ser qüestionada pel grup municipal de Junts per Catalunya a l’ajuntament, que el passat 4 de juny va elevar un prec segons el qual es demanava que el govern del districte de l’Eixample “retiri les jardineres que hi ha a la cantonada Roger de Flor amb Rosselló davant l’Escola 9 Graons per evitar danys personals i se’n disposin de noves amb materials menys perillosos”.\nLa resposta del regidor del districte de l’Eixample, Jordi Martí, no podia ser més lacònica: “Aquest projecte ha passat per tot els Responsables d’Espai Públic i s’ha col·locat a diverses escoles des del 2017 sense que consti cap incidència al respecte. La única incidència que constava és la demanda que va fer una veïna a l’audiència pública del Districte de l’Eixample el passat 3 de juny”.\nAmb motiu de l’inici escolar, previst per a dilluns vinent, al llarg de l’estiu s’han dut a terme obres en l’entorn de 75 centres educatius dins el programa ‘Protegim les escoles’, que busca separar els infants del trànsit. A falta de quatre dies per l’inici del curs, moltes obres encara no estan finalitzades.\nImatge principal: Una de les jardineres amb cantells sortints / Jordi Palmer\n← L’OMS demana ajornar les terceres dosis fins al 2022: aquest és el seu pla → L’anàlisi d’Antoni Bassas: ‘Amb una inversió estratègica no s’hi juga’


Cmp Man Jacket Hybrid Negre comprar i ofertes a Trekkinn\nDescripció Cmp Man Jacket Hybrid\nNiló: 100% PA\nPes: 40 gr / m²\nInsereix: 85% PA 15% EA\nFolre: 100% PA\nEmbalatge: 100% PL\nReposent d’aigua lliure de PFC:\nTeixit amb tractament hidroelèctric sense PFC\nVols conèixer quins altres productes té a la venda la marca Cmp ara mateix? A trekkinn pots comprar tots els articles que necessites per complementar la compra de Jaquetes. Equipa’t amb el millor material i troba-ho en un sol lloc i sense complicacions. Cmp Man Jacket Hybrid té el millor preu online i està en estoc! Fes la compra en un entorn totalment segur i el pagament amb total confiança.\nCaracterístiques Cmp Man Jacket Hybrid\nTecnologias Cmp Man Jacket Hybrid\nSostenibilitat Cmp Man Jacket Hybrid\nPeça molt còmoda\nErnest - 10/11/2019\nPeça molt còmoda i calenteta perfecta per portar com jaqueta\nPrenda muy cómoda i calentita perfecta para llevar como chaqueta\n$ 83.56 $61.99\n$ 74.33 $54.49


Jutgen un detectiu privat acusat d'agredir a un policia de Girona - AraGirona\nDissabte, 18 de maig de 2013 20:22 h\nL'home acusa la patrulla que el van detenir per torturar-lo a comissaria i obligar-lo a despullar-se\nL'agent Marc Josep A. M. declarant, el policia Juan Carlos G. A. en primer terme i al fons l'acusat Roberto C. C © ACN\nMarina López - ACN - Girona Alt Empordà Dilluns, 11.6.2012. 14:35 h\nUn detectiu privat i dos agents de la Policia Municipal de Girona s'han assegut a la banqueta dels acusats de l'Audiència de Girona. Les denúncies creuades són del 6 de maig del 2008 quan la patrulla va anar fins a una escola de la ciutat perquè la directora havia alertat que un home amb aspecte sospitós feia fotografies al pati. Els policies han assegurat que, quan el van localitzar, el detectiu no es va identificar i va empentar l'agent que li va demanar veure les imatges. El detectiu, en canvi, diu que el van detenir sense motiu i que a comissaria el van agredir i el van obligar a despullar-se. Els policies s'enfronten a 3 anys de presó per tortures i el detectiu a 2 per atemptar contra agents.\nagressió, detectiu, Girona, judici, policia\tTweet\nEl 6 de maig del 2008 diverses monitores i la directora de l'escola el Bosc de la Pabordia de Girona van veure un home malgirbat que estava fent fotografies i enregistrant amb vídeo el pati del col·legi. Tot i que li van recriminar l'actitud, l'home es va camuflar enmig del bosc i va continuar captant imatges. Per això, la directora va trucar la policia perquè va veure que tenia una actitud estranya i que podia estar fotografiant els nens. D'entrada, quan la patrulla de la Policia Municipa de Girona, que anava amb un cotxe logotipat, va arribar fins al lloc, no van veure res sospitós ni estrany. Però, quan van donar una última volta de reconeixement a la zona, van veure sortir d'enmig del bosc un home, que duia una càmera i una bossa. A partir d'aquest punt, és quan la versió dels agents i del detectiu difereixen totalment. Segons els agents, quan van veure l'home li van demanar el seu document d'identitat per identificar-lo i veure si tenia antecedents. Mentre un dels agents remetia les dades per ràdio a la central, l'altre li va preguntar si era ell qui feia fotografies al pati de l'escola. "Em va dir que sí, que era periodista i estava fent un reportatge publicitari", ha recordat l'agent. Llavors, ha continuat relatant el sergent Marc Josep A. M., li va dir que si li podia ensenyar les imatges que havia captat. "Va dir que no i que si calia ja les portaria ell davant del jutge", ha explicat el policia. Aleshores, segons el relat dels agents, l'enfrontament va pujar de to quan el sergent li va dir que no ho podia dur ell la càmera al jutjat, sinó que seria la patrulla qui decomissaria el material i el portaria davant del jutge. "Em va donar un cop al pit amb la mà oberta i immediatament li vaig dir que quedava detingut per atemptat i desobediència", ha assegurat l'agent. Els policies asseguren que no va ser fins després de dir-li que quedava detingut que l'home es va identificar com a detectiu privat. Tot i això, el van dur fins a comissaria perquè havia agredit un dels policies.\namb 20689 lectures. 16.5.2013.\namb 4156 lectures. 13.5.2013.\namb 3614 lectures. 14.5.2013.


Dimarts, 20 de febrer de 2018 18:00 h\nDimecres, 3.5.2017. 10:19 h\nEls nostres pressentiments són veritat, ens diuen des de l’Aparador del Museu Abelló que, en vigílies de Sant Jordi, trenca els límits de les seves vidrieres. Un cercle de cadires damunt la vorera acull una tertúlia amb membres dels col·lectius implicats en l’actual proposta artística de l’espai més viu i dinàmic del museu, art a peu de carrer. Sota les fugaces mirades de qui passa, el soroll dels vehicles i un fred oratge de capvespre fan créixer un pressentiment col·lectiu: aquestes no són unes bones condicions per debatre sobre l’experimentació amb l’art. Altrament al voltant d’una taula, a redós de parets i sostre els mots prenen, perden, mantenen, canvien o recuperen el significat. El debat al voltant de paraules com públic, política, esperança o violència s’allarga fins l’infinit.\nSovint observo amb atenció el contingut de les intervencions artístiques de l’Aparador de l’Abelló, a voltes són treballs experimentals que busquen i troben nous horitzons creatius; la proposta d’aquests mesos pretén fer créixer el pensament crític, alhora que assaja formes i llenguatges nous i canviants en la manera de mostrar-la. Com extensió de l’Aparador reprodueixo i amplifico algunes de les frases que hi apareixen com a pressentiments: La millor lluita és la que es fa sense esperança, la verdadera funció de la política és despolititzar, la nostra violència és existir, cal desesperar de tot almenys una vegada, no tinc forces per rendir-me, per què demanes feina si el que vols són diners? Els discursos polítics són intercanviables.\nCada dia sento amb més força que els meus pressentiments són veritat. I els teus?


Mutxo Maresme (Mataró) - Maresme Gourmet Mutxo Maresme (Mataró) - Maresme Gourmet\nMutxo Maresme (Mataró) Música, gastronomia i oci en una terrassa panoràmica davant del mar\nSituat en un punt intermedi de la N-II entre Sant Andreu de Llavaneres i Mataró, trobem el Mutxo Maresme. Un projecte a l’aire lliure en forma de “Cocktail Bar”, al qual podríem catalogar a grans trets com un “🎉 festival gastronòmic recurrent”.\nUn concepte completament adaptat als temps que corren, on a partir de l’escenari estable que conforma l’espectacular terrassa del restaurant, s’articula una programació mòbil de música en directe i petits “stands” sibarites. Una opció molt recomanable si busqueu una proposta diferent per gaudir d’una estona més que agradable acompanyat d’un grup generós d’amics.\n(…) el Mutxo Maresme és un espai pensat per visitar amb grup. Un lloc perfecte per gaudir d’un pica-pica, un vermutet, un berenar sibarita o un sopar informal\nImponent per les seves majestuoses dimensions, el local on s’ubica el Mutxo Maresme és, sense cap mena de dubte, el gran emblema del projecte. Una terrassa amb vistes al mar 🌅, que destaca per la seva decoració rural i el to hospitalari de les seves instal·lacions. Un espai polivalent, que fa possible la idea d’un escenari viu i inquiet sobre la que vol pivotar el negoci.\nPel que fa a l’accés, preneu nota perquè és possible que la primera vegada us resulti una mica complicat. Cal que agafeu la carretera NII en direcció Mataró i que estigueu atents un cop passades les instal·lacions de l’Hotel Castell de Mata. A partir d’aquest punt, conduïu aproximadament un quilòmetre i trobareu un cartell que n’indica l’aparcament 🅿 privat per a clients.\nFotografia: Mutxo Maresme\n🍖 La seva cuina\nCom us apuntàvem, el Mutxo Maresme és un espai pensat per visitar amb grup. Un lloc perfecte per gaudir d’un pica-pica, un vermutet, un berenar sibarita o un sopar informal. Una fórmula oberta on el més important és passar una bona estona gaudint d’un concert en directe o d’una de les moltes activitats culturals que programen setmana rere setmana.\nAmb aquesta idea al cap, podríem classificar la seva cuina en dos grans blocs. El primer, pensat per grans grups, és una aposta pel “merendero” de tota la vida on cadascú porta la seva carn i la prepara a les seves “barbacoes”. El segon, més proper a la idea de restaurant, amb una barra de cocktails i un espai d’entrepans creat amb col·laboració amb el conegut “Frankfurt Pedralbes” de Barcelona com a protagonistes.\nComentar finalment que l’espai està disponible pel lloguer d’esdeveniments privats.\nFotografia: Mutxo Maresme Fotografia: Mutxo Maresme\n🌅 Cocktail Bar davant del mar\n🔎 Ideal per visitar amb grup – Vermuts i sopars – Especialistes en carn a la brasa\n🍹 Espai disponible per a esdeveniments privats\n🎙 Programació musical recurrent\n🕓 Horari: 🌞🌜 Dissabte i diumenge\n📲 662 519 150\n🚩 Camí de Can Puig, 8. Mataró\n🚗 Aparcament privat per a clients\n➞ Els horaris i preus poden variar a causa de la Covid


Un ‘flashmob’ per les persones sense llar - Arquebisbat de Barcelona\nUn ‘flashmob’ per les persones sense llar\nAmb motiu del Dia de les persones sense llar, Càritas organitza una acció pública amb l’objectiu de fer visible aquest col·lectiu Sota el lema “Ningú sense salut. Ningú sense llar”, Càritas engega la campanya del Dia de les persones sense llar, que se celebra el proper 24 de novembre. Amb aquesta iniciativa es demana a [...]\nAmb motiu del Dia de les persones sense llar, Càritas organitza una acció pública amb l’objectiu de fer visible aquest col·lectiu\nSota el lema “Ningú sense salut. Ningú sense llar”, Càritas engega la campanya del Dia de les persones sense llar, que se celebra el proper 24 de novembre. Amb aquesta iniciativa es demana a l’Administració que garanteixi un “Sistema Nacional de Salut equitatiu per a tothom, posant especial atenció en l’àmbit de la salut mental”, als mitjans de comunicació “que facin visible la realitat de les persones en situació de sense llar al llarg de l’any” i a tota la societat “que continuem treballant i mobilitzant-nos perquè tothom pugui viure amb dignitat plena”.\nUn flashmob reivindicatiu\nPer tal de fer més visibles les persones sense llar, Càritas ha organitzat un flashmob –una acció organitzada en la que un grup de persones es reuneix en un lloc públic i realitza alguna cosa inusual- que tindrà lloc el proper 21 de novembre, a les 11.30h, a la Plaça Sant Jaume. Els assistents han d’anar vestits de negre i hauran de demanar en el punt d’informació la màscara que empraran durant l’acte (es pot col·laborar aportant 1 euro).\nQuan marquin les 12h, els participants es posaran la màscara i deambularan en un espai assenyalat durant 10 minuts. Algunes persones tindran missatges de la campanya i, entre tots, es passaran un cabdell de llana per formar una xarxa.\nLa salut, tema central de la campanya\nLes persones sense llar són persones plenament dignes i que han de tenir un sosteniment i una garantia en l’accés als seus drets: en especial, a una salut integral. I és que el dret a la salut és un dels drets humans bàsics per accedir a la vida en dignitat i poder-la sostenir. Gairebé la meitat de les persones sense llar, quan intenten accedir a un centre sanitari, el sistema de salut no respon (dades de Càritas, 2007) per la falta d’informació, de discriminació i de complexitat administrativa en la tramitació de professionals sanitaris.\nDarrerament, s’ha afegit un nou obstacle: la reforma sanitària. Segons Càritas, “la reforma sanitària actual afecta a tota la societat però, sobretot, a les persones més desprotegides i això provoca l’estigmatització dels col·lectius més vulnerables i amb major risc d’exclusió social i també dels ciutadans extracomunitaris en situació irregular”.\nDades estadístiques al respecte\nEl 15,2% de les persones sense llar té alguna discapacitat reconeguda i el 37,3% ha confirmat que alguna vegada ha consumit drogues. El 28,2% estan separats o divorciats, mentre que el 51% són solters. També el 51% de les persones sense llar han estat víctimes d’algun delicte o agressió.


L’increment també s’ha registrat en les línies N3 i N8\nEl 20 de maig de l’any passat la Regidoria de Mobilitat Sostenible de l’Ajuntament de València va decidir duplicar la freqüència en horari nocturn de les línies N1, N6, N89 i N90, les quatre més utilitzades de la xarxa nocturna de l’Empresa Municipal de Transports de València (EMT). Eixa mesura ha comportat una pujada del 44% en les validacions en eixes línies, en passar de les 248.740 validacions de l’any passat a les 358.251 en l’últim any.\nQuatre mesos després, el 29 de setembre, es va duplicar el servici nocturn de dues línies més: les línies N3 i N8, que connecten el centre amb Campanar, Benimàmet i Beniferri, per un costat, i amb els Poblats Marítims i Natzaret, per un altre. Des d’eixe moment, s’ha produït una pujada en les validacions del 31% (de 65.899 fins a 86.551).\nAquestes dues mesures han contribuït que un total de 837.596 persones agafaren alguna de les línies de la xarxa nocturna de l’EMT en l’últim any. Aquesta xifra suposa una pujada de 153.397 viatgers i viatgeres, un 21,2 % més respecte al mateix període de l’any anterior. Les millores varen suposar que la freqüència de pas de les línies que més gasten els usuaris i les usuàries passara a ser de 20/25 minuts en divendres, dissabtes i vespres de festius.\nEl regidor de Mobilitat Sostenible, Giuseppe Grezzi, ha agraït la confiança dels usuaris i usuàries i ha destacat la necessitat d’aquest tipus de mesures per a donar “una opció de qualitat en transport públic, que era molt necessària en la nostra ciutat. Es tracta d’un resultat extraordinari en línia amb totes les millores que s’estan fent en l’empresa”. A més, ha recordat que “amb més diners de l’Estat donaríem un millor servici, ja que podríem augmentar les freqüències també de les altres línies”.\nEn aquest sentit ha recordat que la millora del servici ha d’anar acompanyada d’una aposta pressupostària per part del govern central cap al transport públic a València, com ha fet amb altres ciutats. “Barcelona i Madrid han rebut de manera conjunta els últims 15 anys 2.000 milions d’euros i ara volen callar-nos amb 10 milions, que són molles perquè no demanem allò que realment ens correspon”.


Els sainets de Pepeta Ricart van tornar a triomfar ahir a la nit a Bétera – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nEls sainets de Pepeta Ricart…\nLa companyia de teatre Pepeta Ricart de Bétera va reunir ahir a la nit a un gran número de públic a les portes de l’Ermita del Calvari. Per a molts el pla era el perfecte per a una nit d’estiu: primer sopar popular a l’Albereda i després teatre a l’aire lliure.\nEls actors i actrius d’aquesta històrica companyia de teatre amateur optaren per programar dos sainets en què l’humor i el riure van ser els protagonistes. I és que l’objectiu de Pepeta Ricart estava clar: oferir als beterenses una nit de teatre divertida i intentar oblidar per un ratet els problemes i la crisi econòmica que estem patint.\nI ho van aconseguir … i tant que ho aconseguiren! “El Soldat de Nàpols” va provocar el riure als centenars d’espectadors que van omplir el recinte. Aquesta peça, escrita el 1918 per Vicente Montesinos, narra els esforços d’un hipocondríac perquè uns familiars no li contagien la malaltia de moda.\nL’obra va estar protagonitzada pel propi director de la companyia, José Miguel Ricart, qui acompanyat per Màxim Llistó, Quico López, Amparo Carrascosa, Balbina Barchino, Clara Jiménez i José Navarro van fer riure de valent al públic.\nPerò com els sainets no solen durar més d’una hora, la companyia de Bétera havia preparat una nova peça que seria el colofó a aquesta nit d’humor i rialles patrocinada pels Majorals de 2012.\n“L’Organista de Sollana”, és una història que es situa a inicis de segle XX en una casa on el cap de família vol ser polític d’un partit radical i anticlerical però topa amb l’oposició del seu devota esposa. La dona pretén també que la seva filla es converteixi en pianista i per això ha de rebre classes d’un organista recomanat a la família per part de la seva germana monja. La coincidència del cognom de l’organista amb el del delegat del partit radical que ha de visitar a la família, conforma la trama del sainet.\nEn aquest cas Rocio Izquierdo, Clara Jiménez, Amparo Carrascosa, Àngel Corda, José Miguel Ricart, Vicent Gil i Quico López van interpretar de manera magistral cada un dels personatges del sainet, provocant el riure, i fins i tot la riallada, dels assistents.


Contra la fam i la inseguretat alimentària | La web de la ciutat de Barcelona\nContra la fam i la inseguretat alimentària\npublicat el 14/05/2012 a les 09:09 h. Redacció bcn.cat\nLes Cotxeres del Palau Robert són l'escenari de la mostra "Alerta fam, prevenim-la!", que busca conscienciar de la malnutrició i la inseguretat alimentària que afecta la Banya d'Àfrica i el Sahel. Forma part d'una campanya de sensibilització que inclou activitats paral·leles, concerts i xerrades.\nEl Comitè Català d'Ajut Humanitari d'Emergència (CCAHE), l'espai de coordinació de les administracions catalanes i les entitats que treballen en situació d'emergència han endegat la campanya de sensibilització sobre els problemes d'inseguretat alimentària que afecten les regions de la Banya d'Àfrica i del Sahel. Amb aquest objectiu, s'ha organitzat l'exposició "Alerta fam, prevenim-la!", que es podrà veure a Les Cotxeres del Palau Robert fins al 30 de juliol. La mostra pretén sensibilitzar la ciutadania del drama que la crisi alimentària provoca en extenses zones del continent africà. L'Ajuntament dóna visibilitat a aquesta campanya a través del BCN Espai, un espai d'expressió cedit gratuïtament per difondre les activitats i iniciatives solidàries, culturals i socials. A banda d'aquesta mostra, la campanya preveu la realització de diverses activitats paral·leles, com ara conferències, algun concert i xerrades relacionades amb l'acció humanitària. Pel que fa a les actuacions, per ara està confirmada la del grup M'Bore, que farà un concert solidari. També hi haurà sessions tècniques específiques el 7 de juny i el 4 de juliol al Palau Robert, obertes al públic, sobre la problemàtica de l'aigua en aquests països i la seguretat alimentària, així com el finançament de les ONG. A més, el Palau Robert també oferirà, el 14 de juliol, la representació de l'obra de teatre musical Gotes de colors, dirigida al públic infantil i orientada a tractar de la importància de l'aigua. Malnutrició La situació de crisi va començar a l'estiu del 2011 a la Banya d'Àfrica, on ja ha afectat més de tretze milions de persones en països com Somàlia, Kenya, Etiòpia i Djibouti, i a principis d'aquest any ja s'ha començat a manifestar al cinturó del Sahel, integrat per Mauritània, Mali, Níger, Txad, Senegal, Burkina Faso, Nigèria, Sudan del Sud i Camerun. En tots dos casos, les crisis humanitàries s'han desencadenat després de grans sequeres, que han provocat una davallada de les collites i la consegüent escassetat de productes agrícoles. Però hi ha múltiples factors que també hi influeixen, com ara l'especulació alimentària, els problemes sanitaris i els conflictes armats que desestabilitzen aquestes zones i provoquen desplaçaments massius de població. Més informació:\n» BCN Espai [+]\n» Comitè Català d'Ajut Humanitari d'Emergència [+]\n» Palau Robert [+]


AICEC-ADICAE: hipoteques i comissions bancàries a estudi - Jornal.cat\nAICEC-ADICAE: hipoteques i comissions bancàries a estudi\nDimarts, 2 de maig de 2006 | 00:57 h\nLa lletra petita que cal comprendre en el moment de signar una hipoteca o els preus de les comissions que cobra cada banc pels seus serveis generen confusió en l’usuari, més encara si té present que aquella decisió condicinonarà bona part del seu futur. De l’entrevista realitzada a Toni Gutierrez, coordinador d’AICEC-ADICAE Catalunya, se’n desprèn que l’usuari no disposa de suficient informació en la majoria dels casos i que, la informació és essencial per fer una bona tria. Aconsella que no escatimem els aclariments i els replantejaments, la decisió s’ho val. L’Associació d’usuaris de bancs, caixes i assegurances de Catalunya treballa en aquests moments en l’elaboració d’un estudi, juntament amb l’Institut Nacional de Consum, sobre les comissions bancàries.\nEn què consisteix l’estudi? -Bàsicament es demana una regulació justa i raonable de les comissions financeres, ja que manca una normativa en molts casos i l’existent deixa màniga àmpla per a la seva aplicació. Actualment les entitats financeres tenen plena llibertat per aplicar les comissions que els interessi als seus serveis, no existeix límit, només el de la competència, és clar. L’única obligació que tenen en aquest sentit és que han de comunicar al Banc d’Espanya les comissions que apliquen i aquést es limita a fer-ne un registre. Altres productes com els fons d’inversió si tenen comissions màximes, o les comissions per subrogació, que ténen un límit màxim.\n“abans de signar qualsevol servei cal llegir les condicions, preguntar i demanar una aclariment sobre tot dubte que tingui, pràctica poc habitual atès que sovint s'estableix una relació paternalista entre banc i client”\n-Quines són les mancances més greus que detecteu entre els usuaris de banca?\nLa ‘falta d’informació’ a molta distància de la resta. Hi ha detalls que molts d’usuaris no coneixen com per exemple que fins i tot, en el moment de la signatura d’una hipoteca davant de notari, el comprador té tres dies abans de la signatura en que es pot adreçar a la notaria per examinar el contracte hipotecari, i preguntar o aclarir qualsevol dubte que li pugui sorgir, o també, que existeix ‘l’oferta vinculant’ en la que, un cop se li han especificat les condicions del préstec hipotecari, el client té 10 dies per decidir-se i el banc esta obligat a mantenir-li els paràmetres pactats. Nosaltres recomanem sempre que abans de signar qualsevol servei han de llegir les condicions, preguntar i demanar una aclariment sobre tot dubti que tingui, pràctica poc habitual atès la relació paternalista que sovint s’estableix entre banc i client, se signen directament els contractes i, després venen les sorpreses. O bé, pràctiques que premien els clients fidels com és el pacte verbal de treure’ls les comissions en determinades operacions, al cap d’un temps es produeix un canvi en la direcció de la sucursal i tot el que no era escrit ja no serveix per a res.\n-Quan fa uns mesos algunes entitats bancàries van fer públic que no cobrarien comissions, la vostra entitat ja va fer un comunicat en el que matitzaveu l’eufòria del primer moment. A un temps vista, sembla que la iniciativa no ha tingut massa seguiment en el conjunt d’entitats financeres. Amb la perspectiva del temps, continueu amb l’opinió que vau defensar en aquell moment?\nMoltes comissions se segueixen aplicant i les que s’han tret es poden tornar a aplicar un cop captats els clients. Les condicions s’ha demostrat que no eren generalitzables a tots els productes, premiaven la fidelització. El que si seria necessari i més interessant seria regular de forma coherent el tema de les comissions així com establir unes regles de joc en aquest camp tant atractiu per les entitats financeres.\n-La llei de Protecció dels Consumidors i Usuaris que actualment es tramita, quins beneficis aportarà a les relacions consumidors-entitats financeres?\nCal reconèixer que gràcies al treball de les associacions de consumidors la normativa integra mesures importants com el reconeixement i prohibició de les clàusules abusives, el control de les pràctiques d’arrodoniment a l’alça de les comissions o la nova regulació de la subrogació d’hipoteques. Però, encara hi ha mancances. Pensem que no es prenen prou mesures davant del sobreendeutement de les famílies. Actualment, un 54% tenen problemes per arribar a fi de mes. Per evitar això, ens sembla que caldrien mesures com les contemplades a la Llei de Sobreendeutement aprovada a França i altres països europeus, on davant de casos extrems, es creen uns òrgans per tal d’estudiar la insolvencia del consumidor així com les possibles solucions a aportar, fins i tot, es pot arribar a renegociar el deute, amb l’entitat financera. En cas de no assolir un acord, pot arribar a intervenir un Jutge que directament marcarà les possibles solucions, així com ,si fos necessari, els paràmetres de la renegociació del préstec hipotecari, terminis o bé condonarà el deute.\n-Què en penseu de les noves empreses que es dediquen a renegociar i unificar deutes?\nNo creiem que siguin una bona solució per a tots els consumidors . En primer lloc perquè resulten cares, cobren percentatge de la reunificació que es fa. A més, en general ho demanen usuaris que potser ja no els queda tants anys per pagar la hipoteca i que ja han liquidat la majoria dels interessos, amb les noves condicions, es reinicia el procés. S’allarga el termini i, si es calcula, es tornen a pagar grans percentatges d’interessos. A la pràctica aquestes renegociacions només són ampliacions de terminis. Nosaltres aconsellem que abans de prendre qualsevol decisió s’estudiï el cas ja que no es pot aplicar el mateix a tothom, cal considerar el volum del deute, la situació en el treball, l’edat… I en definitiva, les necessitats reals de cada cas.\n“existiesen algunes hipoteques mixtes que durant els primers anys si que tenen un tipus d’interès fix i després passa a ser variable, és per això que la información ha de ser molt transparent, i senzilla”\n-Quant a les recomanacions fetes recentment per l’executiu en relació a les hipoteques amb interés combinat (fix/variable) que aconselleu?\nReconeixem l’intent per afrontar possibles puges fortes dels tipus però això no és una nova fórmula ni millora la que hi ha. Ens podem trobar amb entitats que ofereixen un 3’5% d’interés en variable i, depenent del termini, fins un 7% en fix. Ara mateix l’interés fix no és competitiu, perquè a l’usuari el que li interessa és la quota mensual resultant i, si pugen els tipus, li continuarà pujant, combinat és el mateix, només que hi haurà una part que no variarà. A més a més, existiesen algunes hipoteques mixtes que durant els primers anys si que tenen un tipus d’interès fix i després passa a ser variable, és per això que la información ha de ser molt transparent, i senzilla.\n-Els bancs per xarxa són una realitat que cada dia compta amb més clients, ofereixen alts interessos, poques comissions, us n’arriben queixes del servei, quines?\nEns arriben consultes: Demanen informació sobre la solvència i sobre els problemes de fraus (phishing, tranferències de comptes…). També queixes en el sentit que tarden a atorgar crèdits hipotecaris. Davant dels recels per la poca seguretat que puguin oferir nosaltres recomanem que es revisin bé les clàusules dels contractes sobre cobertura d’aquests riscos, hi ha entitats que si que se’n fan responsables. Si algú pateix algun d’aquests fraus, normalment necessitarà mediació.\n-Quines queixes dels usuaris són més freqüents?\nAra ja han minvat però l’arrodoniment a l’alça de l’interés de les hipoteques, fins fa poc els increments podien ser arrodonits fins al quart de punt a l’alça, a partir del novembre del 2002 només es pot fet com a màxim l’arrodomiment al vuitè de punt, més proper ( tant a l’alça com a la baixa). Un punt i apart mereixen les situacions denominades de “descobert”. Es produeixen quan en productes com les tarjetes de crèdit dels comptes corrents s’esgota el nostre diner i prenem prestats capitals propietat de la entitat. Son els anomenats popularment “números vermells”. La particularitat que presenten és el seu doble cost. Per una banda, l’interès que s’aplica a les quantitats utilitzades és molt elevat. Legalment, no pot ser superior a 2,5 vegades el tipus d’interès legal del diner, que, si ja és molt elevat de per se, hi ha entitats financeres que no el respecten, arribant a percentatges d’un 20 o 30%. Per altra banda, es cobra la denominada “comissió per descobert”, al marge del tipus anterior. La seva existència ha estat qüestionada pel Servei de Reclamacions del Banc d’Espanya, ja que considera que la situació de descobert ja es penalitza suficientment amb l’interès aplicat, ja que estem davant d’una duplicitat de despeses. Per altra banda, cal recordar que la comissió es cobra per la prestació d’un servei. En el cas que obrim un compte corrent on domiciliar les quotes del préstec hipotecari no procedeix cobrar comissió. Hi ha termes que a voltes creen confusió, per exemple, en el cas de les hipoteques que ofereixen períodes de ‘carència’ l’interessat ha de tenir en compte que seguirà pagant interessos, però encara li restarà tot el capital per amortitzar.\n“Si calculem el que ens representa signar una hipoteca amb termini de 50 anys, hem de tenir present que en realitat, al final d’aquest periode, haurem pagat, en alguns casos, 3 vegades el preu de compra del pis.”\n-Algun altre consell als usuaris?\nInsistim en què davant de qualsevol dubte de clàusula abusiva o condicions que no li quedin clares d’un contracte l’usuari té dret a assessorar-se. Si considera que poden ser abusives cal presentar queixa per escrit. Encara que ens sembli que les entitats ho tenen tot ben lligat sempre es pot donar el cas contrari. Si no s’ha signat cap document que especifiqui l’acceptació d’una determinada condició encara som a temps de reclamar i que se’ns reconegui un dret. Recomanaria també que siguem molt mesurats a l’hora de signar un producte com és un préstec hipotecari que potser només farem un cop a la vida. Cal estar-ne segur i calcular tot el que implica envers la nostra economia particular. Si fem l’exercici, pose’m per cas, de calcular el que ens representa signar una hipoteca amb termini de 50 anys, hem de tenir present que en realitat, al final d’aquest periode, haurem pagat, en alguns casos, 3 vegades el preu de compra del pis. En un altre sentit, cal abandonar falsos prejudicis i deixar de banda expressions com ‘vaig a DEMANAR una hipoteca’, en tot cas seria ‘vaig a CONTRACTAR una hipoteca’ ja que no ens regalen res, ben al contrari, paguem i força per tots els serveis.


UN ANY DE PANDÈMIA (V)\nQuan per les notícies van dir que ens confinaríem, per la tarda vam estar molt de broma. El que en principi era per a dues setmanes, va acabar sent per tres mesos. Vaig apreciar molt que gràcies a la tecnologia ens poguéssim comunicar. Per l'aniversari de ma mare vam fer una videotrucada amb els avis. Els hi havíem dit com es feia, i més o menys se'n van sortir. Té mèrit que a la seva edat s'atrevissin amb una videoconferència. Marina HV.\nAl principi va ser difícil fer vida només a casa, ja que sortíem de les nostres rutines diàries. Ens vam haver d'acostumar a estudiar i fer temps d'oci a través de videotrucada. Després, quan vam començar a sortir, ni que fos una hora, s'havia d'aprofitar molt bé. Era important que ens pugéssim airejar. Quan vam venir a buscar les coses a l'escola, em va agradar bastant. Marina VG.\nVa ser rar al principi, però a poc a poc m'hi vaig anar acostumant. Al vespre, a les vuit, sortia amb la família al balcó a aplaudir els sanitaris, ens estaven salvant la vida. Quan vam venir a escola a buscar les coses, en acabar el curs, va ser molt especial el retrobament personal que vam tenir entre companys. Crec que el confinament el recordaré de per vida, perquè va ser diferent a tot. Mireia GB.\nCom que soc casolà, al principi no em va fer res quedar-me a casa. També estava acostumat a parlar amb els amics per videotrucada, per tant ho vaig viure com un cap de setmana molt i molt llarg. No m'agrada gaire fer gresca, per això sortia poc al balcó a aplaudir metges i infermers. En algunes matèries vaig viure una mica d'angoixa per la feina que ens manaven. No m'importaria tornar-hi, però que no sigui mai més pel mateix motiu. Neo AG.\nEl confinament va ser divendres. Dos dies abans, dimecres, vaig celebrar un aniversari amb un sopar, fent broma sobre si ens confinarien o no. L'endemà tornaria a escola, sense pensar ni creure possible que pogués passar. Va ser al migdia quan ens van dir que, efectivament, hi havia confinament. De pressa i corrents, vam donar les notes de la segona avaluació a última hora de la tarda. Ja no tornaríem fins a l'últim dia de curs. Qui ho havia de dir. Pau.