TREBALL SOCIAL: 05/2010\nPla d'acció de l'escola inclusiva .flv\nLes noves mesures "estrella" que planteja Zapatero\nEl president del govern espanyol, aquest 13 de maig, ha presentat les últimes mesures del pla d’estabilitat que li condueixi a reduir fins al 3% el dèficit públic el 2013, un pla d’austeritat per a les capes socials més febles que aplicarà rigorosament segons les seves pròpies paraules. En aquest Pla, el govern no contempla cap mesura seria per a augmentar els ingressos de l’estat sinó només el control de les despeses. Per tant, tornem a ser els treballadors i treballadores, el funcionariat, els i les pensionistes i els grups socials més precaris qui paguem la crisi que el propi capitalisme ha generat.\nFONT: Secretariat Permanent de la CGT\nEtiquetes de comentaris: congelació salarial, retallades socials, zapatero\nNova documentació i recursos\nCatàleg de formació en polítiques de joventut: abril/juliol 2010\nLa Secretaria de Joventut edita aquest nou catàleg on s'ofereixen cursos i jornades de formació contínua amb la finalitat d'actualitzar els coneixements en l'àmbit de joventut i millorar les habilitats professionals. El catàleg s'edita cada trimestre amb l'objectiu d'endreçar i classificar una oferta formativa que amb el temps ha esdevingut cada cop més diversa i completa. Les formacions van adreçades a professionals de les polítiques juvenils, càrrecs electes i investigadores i investigadors en joventut.\nFormació en polítiques de joventut: abril/juliol de 2010. [Barcelona]: Departament d'Acció Social i Ciutadania, Secretaria de Joventut, 2010\nLes persones menors d'edat i la nova llei d'avortament\nEl document recull les principals reflexions que van sorgir en la Primera conversa d'ètica aplicada, organitzada per l'Observatori d'Ètica Aplicada a la Intervenció Social, de la Fundació Campus Arnau d'Escala, i DIXIT, Centre de Documentació de Serveis Socials Marià Casadevall, que es va celebrar els dies 4 de febrer i 4 de març de 2010.\nLes menors d'edat i la nova llei d'avortament. Girona: DIXIT Girona Centre de Documentació de Serveis Socials Marià Casadevall, Fundació Campus Arnau d'Escala, 2010\nEnllaç web a la publicació\nLa UTAC és un servei extern de la Facultat de Psicologia de la Universitat de Barcelona. El servei UTAC s'adreça a les persones amb discapacitat motriu que requereixen formes augmentatives i alternatives de comunicació i d'accés a l'ordinador, joc adaptat i mobilitat assistida. El seu web ofereix informació del servei, ajuts tècnics, diversos recursos d'Internet i bibliografia destacada. A més disposa d'un apartat de descàrregues on es poden trobar programes que transformen la veu en text o una col·lecció de punters de ratolí grans.\nWeb de la UTAC\nSubvencions per a projectes que realitzen les entitats juvenils en l'àmbit de la cooperació al desenvolupament i la solidaritat internacional, dins l'exercici 2010\nConvocatòria oberta només a aquells projectes que treballin amb les prioritats sectorials que preveu el Pla director de cooperació al desenvolupament 2007-2010 que són promoure el respecte integral i consolidació dels drets humans, la governança i l'enfortiment del teixit social, l'equitat entre els homes i les dones mitjançant l'aplicació de la perspectiva de gènere, i la sostenibilitat en el desenvolupament social, econòmic i ambiental.\nTermini: 24 de maig de 2010\nPrograma d'ajuts 'Projectes d'acció social' de la Fundació 'la Caixa'\nAjudes pel desenvolupament de projectes socioeducatius que donen resposta a aquestes necessitats socials i promouen projectes sociosanitaris que afavoreixen la qualitat de vida de les persones que tenen problemes de salut física o mental. Aquest programa té dues línies d'actuació prioritàries: Afavorir la igualtat de gènere, la promoció de la salut i l'educació en valors; i promoure la qualitat de vida de persones amb problemes de salut física o mental.\nTermini: Del 24 de maig al 13 de juny de 2010\nAquests guardons suposen un reconeixement a aquelles persones, organitzacions i institucions que, tant des d'un àmbit nacional com internacional, col·laboren de manera significativa amb UNICEF, i especialment en la defensa dels drets de la infància. Podran presentar proposta els membres del Patronat, directius de comitès i personal adscrit a qualsevol dels comitès de UNICEF Espanya; organitzacions no governamentals, universitats i altres institucions educatives o esportives, organitzacions empresarials i, en general, aquelles persones interessades, així com les personalitats convidades per UNICEF Espanya.\nInterior edita 30.000 còmics per prevenir la violència masclista entre la joventut\nEvidenciar el possible desconeixement que hi ha de les primeres manifestacions de conductes violentes.\nAssolir que els i les alumnes participin i reflexionin, generant debat dins de l’aula en el marc de l’activitat, amb preguntes directes, exemples reals, possibles situacions de risc, etc.\nGenerar debat també fora de l’aula, fins i tot a casa amb les mares, els pares o els tutors/ores legals.\nConscienciar el jovent que quan es parla de violència en la parella no es fa pensant en fets determinats, sinó que és un procés.\nVisualitzar amb moltes imatges com s’articulen les primeres formes de control en els diferents àmbits de la violència.\nFer arribar informació d’actualitat, amb dades recents.\nInformar de què cal fer en el moment en què es reconeix o es detecta una situació de risc.\nFacilitar eines àgils de comunicació amb els Mossos per denunciar aquestes conductes.\nReforçar la tasca preventiva i comunitària de la policia de proximitat.\nEtiquetes de comentaris: Joventut, violència masclista\nEl Govern és pioner en aplicar mesures legislatives que afavoreixin la igualtat de gènere en la direcció de les entitats esportives\n· El Decret d'Entitats Esportives aprovat avui estableix que les entitats han de complir un criteri de gènere en els seus òrgans directius per accedir a subvencions públiques\nLa secretària general de l’Esport, Anna Pruna, ha explicat avui el contingut del nou Decret de les Entitats Esportives de Catalunya, que ha aprovat aquest matí el Govern i que introdueix per primera vegada un títol específic de gènere per afavorir “la igualtat d’oportunitats entre homes i dones en el món de l’esport”. El Decret, que entra en vigor en 20 dies, simplifica la normativa en l’àmbit de les entitats i incorpora novetats que afecten tot tipus de clubs, federacions i altres entitats.\nPel que fa a la igualtat de dones i homes, el Decret és pioner al donar instruments al Govern per aplicar mesures de caire legislatiu que afavoreixin “la presència del màxim nombre de dones en llocs de rellevància de les juntes directives de les entitats esportives de Catalunya”, ha dit Anna Pruna. S’arriba a aquest punt després que la Secretaria General de l’Esport hagi dut a terme durant aquesta legislatura diverses accions de sensibilització, de promoció i de formació per afavorir tant la pràctica, com l’excel·lència i les tasques directives en l’esport per part de les dones.\nEn aquesta línia, el Decret determina que totes les entitats han de preveure plans d’igualtat i de promoció de l’esport femení tant en la vessant de la pràctica com en la gestió. Al mateix temps, les federacions, els clubs i les agrupacions esportives han de complir un criteri de gènere en la composició de les juntes directives o consells d’administració per poder accedir a subvencions públiques, crèdit o aval públic: les entitats esportives hauran de triar entre el compliment de la paritat (més d’un 40% de qualsevol gènere) o tenir un nombre de dones a les juntes igual o superior a la proporció d’associades o de llicències existents en l’entitat. El Govern, a més, crearà un distintiu específic per reconèixer les entitats esportives que destaquen per l’aplicació de polítiques d’igualtat.\nD’altra banda, la nova normativa també afecta de diverses maneres l’activitat dels clubs. Així, en primer lloc, garanteix que si els Estatuts preveuen la limitació de mandats, el president sortint no pugui assumir la presidència en cap moment del mandat immediatament posterior.\nEl Decret també liberalitza el règim de compromissaris per les assemblees, de manera que a partir d’avui serà un procés optatiu i només per als clubs amb més de 3.000 socis. Aquest sistema queda prohibit en el cas de l’elecció de la junta directiva. També es recomana als clubs que tenen part de la seva massa social fora del territori, que introdueixin mecanismes de participació per aquests socis, especialment en els processos electorals.\nEl text permet, aixímateix, que per sota de 100 socis els clubs tinguin una estructura simplificada, i dóna pautes per a la regulació dels vots de censura, que s’haurà d’aprovar en assemblea general i només podrà acordar-se per votació directa i presencial favorable dels 2/3 dels membres que hagin exercit el dret a vot. El nombre de socis necessari per sol·licitar aquest mecanisme haurà de representar com a mínim el 15% dels membres de l’assemblea. En els processos electorals, la junta electoral es designarà per sorteig entre els membres assistents a l’assemblea general, el cens electoral serà d’accés públic i el vot haurà de ser presencial.\nFinalment, es mantenen els canvis del Decret 215/2008, que estableix la durada dels mandats de 6 a 8 anys i la presència d’un mínim de 3 persones per constituir un club, però també s’elimina la distinció entre club federat i club de lleure, i s’homologuen les Associacions Esportives Escolars al règim de funcionament dels clubs.\nMandats de 6 anys en la federacions\nQuant a les federacions esportives, i tal com ha exposat la secretària general de l’Esport, el nou Decret d’Entitats Esportives modifica la durada dels mandats, que passen de 4 a 6 anys, deixant en mans de cada federació la limitació de mandats, mentre que es rebaixa de 20 a 10 el nombre de clubs necessaris per constituir-ne una.\nPel que fa a les seva activitat, s’amplien les funcions de les federacions a la col·laboració en l’esport escolar i universitari, a la promoció de la construcció i gestió d’instal·lacions esportives i al control dels temes d’igualtat de gènere en el seu àmbit. El Decret també introdueix un règim simplificat de la junta directiva per federacions amb menys de 12 entitats, acaba amb el vot per delegació -de manera que es restringeix la representació de les entitats en l’assemblea només al president-, i s’atorga el dret a vot a qui acrediti un any d’afiliació i activitat esportiva oficial en un dels dos darrers anys o temporades. Per últim, es flexibilitza la representació dels estaments federatius a l’assemblea, mentre no superin el 50%.\nAl mateix temps, el text legal deixa sense efecte la subjecció obligatòria de les federacions catalanes a les estatals i els dóna llibertat de vinculació a altres federacions estatals o internacionals. Un altre canvi destacat és l’ampliació de la definició d’esportista català als estrangers amb 2 d’anys d’empadronament a Catalunya (veïnatge administratiu). A banda, i pel que fa a l’activitat de les seleccions catalanes, prima el dret d’un esportista a participar en la selecció sobre el dret del club a retenir-lo.\nPel que fa a la Unió de Federacions Esportives de Catalunya (UFEC), el Decret estableix els mandats de la junta directiva i presidència en 6 anys, sense regular la limitació de mandats, i estableix que la UFEC haurà de preveure l’entrada de noves federacions en un termini no superior a 2 anys des del moment de la sol·licitud. I en les unions esportives de clubs –pas previ a constituir una federació-, es rebaixa de 10 a 5 els clubs necessaris per formalitzar-se.\nTambé hi ha novetats destacades en les funcions dels directius de les entitats, que veuen reforçat el seu caràcter voluntari i no professional. Queden regulades, a més, les incompatibilitats dels càrrecs directius, així com la percepció de compensacions econòmiques als directius, de manera que no podran ser contractats directa o indirectament. Dins les federacions, el Decret prohibeix els contractes blindats als professionals i també regula les incompatibilitats dels presidents, que no podran ser càrrecs electes o de lliure designació.\nIgualment, i amb la voluntat de vetllar per la salut dels esportistes, el Decret d’Entitats Esportives determina, d’altra banda, que per obtenir una llicència esportiva serà obligatori presentar una declaració responsable en relació a l’estat de salut i condició física del demandant. Si és necessari, el/la sol·licitant haurà d’acreditar l’obtenció d’un certificat mèdic d’aptitud o informe mèdic. En aquest àmbit, s’estableixen 3 tipus de llicència esportiva: federativa, escolar i d’activitat física, i es flexibilitza la seva durada, que pot ser anual o inferior.\nEl nou Decret simplifica el marc normatiu que regula les entitats esportives catalanes, de manera que es passa de 8 a 3 decrets (el text aprovat avui, el de Consells Esportius i el de Registre) i, segons Anna Pruna, suposa un pas més en la “modernització i millora del sistema esportiu català”, que impulsa la Secretaria General de l’Esport “per afrontar nous reptes”.\nAcció Social celebra aquest cap de setmana el dia internacional de les Famílies amb el lema 'Som família, fem valors!'\nLa secretària de Polítiques Familiars i Drets de Ciutadania, Carme Porta, ha presentat avui el programa d'actes del Dia Internacional de les Famílies\nLa Secretària de Polítiques Familiars i Drets de Ciutadania, Carme Porta, en la presentació del programa del Dia de les Families\nEl Departament d’Acció Social i Ciutadania commemorarà el proper 16 de maig el Dia Internacional de les Famílies amb una festa al parc de la Ciutadella de Barcelona. A l’acte hi assistiran la consellera d’Acció Social i Ciutadania, Carme Capdevila, així com la secretària de Polítiques Familiars i Drets de Ciutadania, Carme Porta.\nLa celebració del Dia Internacional de les Famílies es farà aquest diumenge al Parc de la Ciutadella de Barcelona a partir de les 10.30 hores. La festa inclourà actuacions musicals, balls, batucada, pallassos, titelles, bastoners, contacontes, circ, teatre i diversos tallers pedagògics. També hi haurà una ludoteca i un rocòdrom, a més d’estands d’entitats i associacions. L’acte central de la festa se celebrarà al voltant de les 13 hores a l’escenari principal, amb la participació de les autoritats i diverses entitats que parlaran sobre el paper de la família com a principal transmissora de valors.\nA més de Barcelona, el Departament ha organitzat el dissabte actes a Amposta, Cambrils i Girona, i el diumenge se celebraran a Cervera i Igualada.\nAl marge de les festes, s’ha programat un acte institucional el 20 de maig al Palau Moja (c/Portaferrissa, 1 de Barcelona) amb la participació del sociòleg Salvador Cardús que pronunciarà la conferència “Família i virtuts públiques”.\nAquest any, la festa porta el lema ‘Som família, fem valors’ perquè la família continua sent el principal espai de socialització dels infants i, a través de la seva funció educadora, dóna pautes que permeten construir un sistema de valors propis que es transmeten a partir de normes de convivència familiar.\nVivim en un temps de ràpids canvis socials, marcats pels paràmetres espai i temps, que van transformant les relacions interpersonals. Això comporta que la educació familiar sigui una tasca cada vegada més complexa, on els canvis esdevinguts en la nostra societat durant el segle passat impacten també en el sí de les famílies i modifiquen les dinàmiques de relació. Aquests canvis han fet que sorgís una diversitat de models familiars més enllà de la biparentalitat, en relació a la seva composició, i més enllà del model patriarcal, pel que fa a la distribució de rols i organització interna.\nTanmateix, la família continua sent el principal espai de socialització dels infants i és innegable que la família, en la seva funció educadora, dona pautes a través de les emocions i relacions interpersonals que permeten construir un sistema de valors propis que es transmeten a partir d’unes normes de convivència familiar. Altres entorns, com l’escola, complementen a la família en aquesta missió transmissora de valors.\nSota el lema Som família, fem valors, el Departament vol incidir en el reconeixement del paper de la família com a formadora i transmissora de valors, contribuint en el desenvolupament personal de tots els seus membres i, d’aquesta manera, assolir un major grau de cohesió que, al mateix temps, permetrà construir una societat catalana més compromesa i inclusiva.\nAmb aquestes reflexions en el marc del Dia Internacional de les Famílies, el Departament d’Acció Social i Ciutadania no pretén donar un conjunt de valors determinats. Ans al contrari, el que vol és convidar a totes les famílies a reflexionar entorn a aquesta funció transmissora, que pot enfortir els lligams i els espais de coneixença. Doncs les famílies son la base d’una societat justa i solidària i són també el primer esglaó per assolir major cohesió.\nAquesta voluntat d’impuls de reflexió per part de les famílies catalanes respon als plantejaments del Govern de la Generalitat en matèria de famílies. El Departament d’Acció Social, a través de la Secretaria de Polítiques Familiars i Drets de Ciutadania, promou unes polítiques de suport a les famílies que tenen o volen assumir responsabilitats familiars per tal que les puguin desenvolupar en les millors condicions possibles\nPer tal de donar suport al desenvolupament de les responsabilitats familiars, des del Departament d’Acció Social i Ciutadania s’ofereixen dos programes de formació a pares i mares amb infants 0-16.\n- Des de l’any 2005 s’ofereix el programa “Créixer amb tu”, que te com a objectiu donar resposta als dubtes i inquietuds que molt sovint sorgeixen a les mares i pares quan s’enfronten a la maternitat /paternitat. “Créixer amb tu” ofereix un espai de reflexió guiat per professionals experts/es en la matèria que dota a aquestes famílies dels recursos adients per enriquir i enfortir els lligams afectius vers a les seves filles i fills, des de 0 a 3 anys.\nPrograma de xerrades de “Créixer amb tu”:\nUna personeta mes a la família\nUna alimentació saludable per als nostres fills i filles. Consells pràctics\nL’any 2005 es van fer 384 tallers i el passat 2009 van ser 540 tallers.\n- També l’any 2005 la Secretaria de Polítiques Familiars i Drets de Ciutadania va posar en marxa el programa “Aprendre amb tu” dins de l’activitat formativa per a pares i mares. “Aprendre amb tu” posa al seu abast un conjunt de xerrades sobre temes d’actualitat que preocupen a les famílies amb infants de 3 a 16 anys. Les xerrades les imparteixen persones expertes d’entitats especialitzades en les matèries tractades i proporcionen informacions i recursos que donin suport a la tasca educativa dels pares i les mares.\nPrograma de xerrades d’ “Aprendre amb tu”:\nConnecta amb els teus fills: parlem de les drogues.\nConnecta amb els teus fills: Actuem!\nCanvis i pèrdues a l’entorn familiar. Com podem ajudar els nostres fills i filles a superar-los?\nEls mites alimentaris i hàbits saludables. La prevenció dels trastorns del comportament alimentari.\nEls canvis. La sexualitat i l’afectivitat en l’adolescència\nJugant s’aprèn a viure. El joc com a eina educativa\nL’any 2005 es van fer 278 xerrades i el passat 2009 es va arribar a les 900.\nNovetats de publicacions i estudis\nArticle 'El barrio del Raval de Barcelona (1999-2008) : transformaciones urbanas y nuevos enfoques metodológicos para el estudio del centro histórico'\nAquest article, publicat per Maria Alba Sargatal Bataller a la Revista Bibliogràfica de Geografia i Ciències Socials de la Universitat de Barcelona, constitueix un resum multidisciplinari de les recerques sobre el barri barceloní. Fa referències a les metodologies aplicades a cada recerca segons diverses disciplines d'estudi.\nEnllaç web a l'article\nInforme 'Enseñanza de la lengua a inmigrantes: estudio de políticas de integración lingüística en tres países europeos y retos para el caso español'\nAquest informe, realitzat per Fernando Villarreal i Alia Chahin a càrrec del treball de camp, és el resultat d'un protocol de col·laboració entre la Direcció General de Integració dels Inmigrants, amb la Fundació Lluís Vives, la Fundació UNED i la Universidad de Alcalá de Henares.\nEstudi 'El impacto de la actividad empresarial femenina en la economía española'\nL'Organización de Mujeres Empresarias i Gerència Activa (OMEGA) i la Fundació Banesto han presentat aquest estudi que té com a objectius evidenciar quina és l'aportació específica de les empresàries amb la seva activitat professional al conjunt de l'economia de l'estat Espanyol, a nivell econòmic i social.\nEntre d'altres aspectes, s'aborda el nombre de treballadores per compte pròpia, la taxa de representativitat en llocs de treball amb poder de decisió. El text inclou un apartat sobre l'activitat de les empresàries d'origen immigrant.\nEntre les conclusions, l'estudi assenyala que alguns dels esculls amb que topen les dones migrades per accedir al món empresarial són l'accés al capital i dificultat de finançament, la conciliació de la vida familiar i professional, els handicaps per accedir a les xarxes de negocis, i la necessitat d'una formació empresarial específica.\nRecurs d’Inconstitucionalitat contra l’article 9.2 de la Llei d’estrangeria\nEl BOE Nº 103, de 29 d’abril de 2010, publica l’admissió a tràmit, al Ple del Tribunal Constitucional, del recurs d’inconstitucionalitat interposat pel Parlament de Navarra contra l’article 9.2 de la LO 4/2000, en la redacció donada per la Llei 2/2009. El recurs tracta sobre el dret a l’educació per a persones estrangeres majors de divuit anys.\nPDF del BOE Nº 103, de 29 d’abril de 2010\nActualització de la pàgina web del Ministeri de la Presidència\nL’actualització de la pàgina www.mpr.es ha suposat canvis en els enllaços i rutes d’accés a diferents tràmits d’estrangeria que s’hauran de fer a través d’aquesta pàgina, especialment en relació a Cites prèvies amb la Subdelegació, renovacions de les autoritzacions, informació sobre l’estat del tràmit, gestió i pagament de les taxes, impresos de sol·licitud.\nEl dia 14 d’abril de 2010 s’ha publicat al DOGC el Decret 49/2010, de 30 de març, pel qual es reestructura la Secretaria General. Arran de la reorganització administrativa es produiran diferents canvis, com per exemple els llocs de presentació de les sol·licituds amb cita prèvia. A partir del dia 1 de maig de 2010, les cites prèvies tindran lloc a : Barcelona (Oficina d’Atenció Ciutadana dels Serveis Territorials de Treball de Barcelona) c/ Carrera, 24 i (Oficina d’Atenció Ciutadana de Treball) c/ Sepúlveda 148-150. A Figueres (OTG de c/ Anicet de Pagès, 10), a Girona als Serveis Territorials de Treball del C/ Rutlla 68; a Lleida als Serveis Territorials de Treball de c/General Brito, 3; a Manresa (Unitat Territorial de Conciliacions de Manresa) c/ Alfons XII, 13 (a partir de l’1 de juny) mentre tant a la OTG del c/ Verge de l’Alba, 5. A Sabadell a la OTG del c/Sardà, 121. A Tarragona als Serveis Territorials de Treball al c/ Joan Baptista Plana, 29. A Terres de l’Ebre als Serveis Territorials de Treball del c/ de la Rosa, 9.\nLa resta de tràmits que no requereixen cita prèvia es podran presentar per registre a les oficines esmentades i als registres de les 10 oficines de treball habilitades des del 01.10.2009 o bé a qualsevol altre registre administratiu.\nPDF del Decret 49/2010, de 30 de març\nPagament de taxes referents a l’autorització de residència\nDes de la publicació al BOE de 12 de gener de 2010 de l’ordre PRE/3/2010 de 11 de gener, el fet imposable pel qual s’han de pagar les taxes en procediments d’estrangeria serà la pròpia tramitació del l’expedient i no l’acte administratiu de concessió de l’autorització o expedició d’aquest document. Per tant, fruit d’aquesta reforma, les taxes que fan referència a l’autorització de residència s’hauran de pagar abans de presentar els expedients d’estrangeria a les administracions competents (ja sigui la Subdelegació del Govern o la Generalitat de Catalunya), i cal aportar la carta de pagament junt amb la resta de documentació.\nPDF del BOE de 12 de gener de 2010\nMoció d'ERC-IU-ICV sobre la restitució del Fons de suport a l'acollida i integració dels immigrants\nEl Butlletí Oficial del Congrés dels Diputats publica, el dia 21 d'abril, la moció presentada pel Grup Parlamentari d'Esquerra Republicana-Izquierda Unida-Iniciativa per Catalunya Verds, sobre la restitució del Fons de suport a l'acollida i integració dels immigrants, així com per al reforç educatiu dels mateixos.\nPDF de la transcripció de la Sessió Plenària\nL'Estat espanyol reconeix els permisos de conducció emesos al Marroc\nEl BOE Nº 101, del 27 d'abril de 2010, publica l'entrada en vigor del Bescanvi de Notes constitutiu d'Acord entre el Regne d'Espanya i el Regne del Marroc sobre el reconeixement recíproc i el bescanvi dels permisos de conducció nacionals, fet a Madrid el 8 de març de 2004.\nAmpliació del termini de presentació de sol·licituds de subvencions per al retorn voluntari de persones immigrants\nEl BOE Nº 102, de 28 d'abril de 2010, publica la Resolució del 27 d'abril de 2010 de la Direcció General d'Integració dels Immigrants, per la qual es modifica la d'11 de maig de 2010 mitjançant la qual es convoquen subvencions per al retorn voluntari de persones immigrants i s'amplia el termini de presentació de sol·licituds per a participar-hi.\nQuanties mínimes i màximes per als beneficiaris dels Centres d'Acollida als Refugiats\nEl BOE Nº96, de 21 d'abril de 2010, publica la Resolució de 12 d'abril de 2010 de la Secretaria d'Estat d'Immigració i Emigració, per la qual s'estableixen per l'any 2010 les quanties màximes i mínimes dels ajuts econòmics per als beneficiaris dels Centres d'Acollida a Refugiats integrats a la xarxa de Centres de Migracions del Ministeri de Treball i Immigració.\nNova oferta radiofònica per aprendre català\nLa Secretaria de Política Lingüística, el Consorci per a la Normalització Lingüística, l’Ajuntament de Salt i ComRàdio han posat en marxa el curs de català per ràdio OnesCat, adreçat especialment a persones llatinoamericanes sense coneixement de la llengua catalana.\nEl Govern català porta a la Fiscalia la distribució del díptic del PP de Badalona\nEl Govern va presentar el 29 d’abril la documentació sobre la distribució dels fulletons del PP de Badalona, així com les declaracions del dirigent del partit a la ciutat, Xavier Garcia Albiol, davant la Fiscalia Coordinadora del Servei Especial de Delictes d'Odi i Discriminacions perquè aquesta investigui si hi ha responsabilitats penals.\nEl Govern va prendre aquesta decisió després que el gabinet jurídic central de la Generalitat examinés el contingut del díptic, que vinculava immigració i inseguretat. La consellera d’Acció Social i Ciutadania, Carme Capdevila, va demanar al PP català que no utilitzés la immigració i que no l'instrumentalitzés amb finalitats electorals. "Catalunya es mereix mantenir la bona convivència i la bona cohesió social que hem estat capaços de forjar al llarg d'aquests anys", va remarcar Capdevila.\nEl Ple del Parlament de Catalunya va aprovar el passat 28 d’abril de 2010 la Llei d’acollida de les persones immigrades i les retornades a Catalunya, per la qual es crea un servei universal de primera acollida arreu del territori i es desenvolupen les noves competències de la Generalitat en l’àmbit de la integració i les migracions. Es materialitza així una de les mesures més importants del Pacte Nacional per a la Immigració, signat per la majoria de forces polítiques parlamentàries, els agents socioeconòmics i les organitzacions del sector el desembre de 2008.\nFomentar l’autonomia personal i la igualtat d’oportunitats\nA través del servei de primera acollida, la Generalitat i els ens locals oferiran una atenció personalitzada i accions de formació i informació sobre llengua catalana, mercat laboral, drets i deures bàsics, i model de societat. És la primera vegada que un text legislatiu estableix el català com a llengua comuna en els sistemes d’acollida i reconeix el seu valor com a llengua d’incorporació, d’integració i mobilitat social.\nEl text també preveu l’acollida especialitzada, que implica diversos departaments del Govern i els insta a establir, mantenir o reforçar programes orientats a les persones nouvingudes dins dels serveis normalitzats per al conjunt de la població.\nProposa la creació de la nova Agència de Migracions de Catalunya i dota el Govern d'un ens més àgil i efectiu per gestionar i coordinar un sistema de serveis en xarxa format per un mínim de 101 ens locals, agents socials, entitats col·laboradores, prestadors a l’exterior i empreses concertades, una dinàmica transversal que permetrà guanyar en operativitat i agilitat a l’hora de teixir la col·laboració entre els diversos actors implicats.\nPower point informatiu sobre la Llei d’acollida\nDossier informatiu sobre la Llei d’acollida\nPublicat per Moisès Rial Medina a 10:26 a. m. Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: llei d'acollida\nL'ACCD i UNICEF signen un acord marc de col·laboració per treballar conjuntament en la protecció dels drets de la infància\nEl Govern de la Generalitat i el Fons de les Nacions Unides per a la Infància (UNICEF) treballaran conjuntament amb l’objectiu d’assegurar la promoció i protecció dels drets de la infància, satisfer les seves necessitats bàsiques i crear les condicions que facilitin el seu desenvolupament, especialment als països en desenvolupament. Així ho recull l’acord marc de col·laboració que el vicepresident del Govern, Josep-Lluís Carod-Rovira, i la directora del Departament de Mobilització de Recursos i Aliances amb el Sector Públic (PARMO) d’UNICEF, Afshan Khan, signen avui a Nova York.\nL’acord tindrà una durada de 4 anys, durant la qual s’aniran concretant fons temàtics, projectes i programes.\nAquest acord marc es desplegarà en dos fons temàtics, pels quals se signarà també avui mateix un conveni entre aquestes dues parts. Es tracta dels fons “Educació de qualitat al Marroc” i “Protecció a la Infància”, també al Marroc, que és país prioritari de la cooperació catalana. Els fons comptaran amb una aportació econòmica de l’ACCD de 250.000 euros cadascun.\nEl primer fons cerca garantir una escolarització primària universal i inclusiva, flexible i adaptable a les dinàmiques i especificitats locals i alhora fer front als principals obstacles de l’accés de les nenes i adolescents a l’educació al Marroc. El segon, també al mateix país, pretén trobar sortida als nens, nenes i joves que es troben en una situació de vulnerabilitat extrema: víctimes de la violència, de l’abandonament, en conflicte amb la justícia, sotmesos a la immigració o obligats a treballar. En aquest sentit, el fons d’UNICEF té com a objectiu millorar el marc jurídic de protecció d’infants i joves del Marroc i alinear-lo amb els estàndards internacionals.\nEtiquetes de comentaris: drets de la persona, infants\nCarme Capdevila presenta la campanya per marcar la casella de fins d'interès social en la declaració de la renda\nEl Departament d'Acció Social i Ciutadania i la Taula d'Entitats del Tercer Sector Social de Catalunya impulsaran conjuntament un any més la campanya per incentivar els i les contribuents a marcar la casella "altres fins d'interès social" en la declaració de la renda. La iniciativa, que porta el lema "El millor de la declaració de renda", l'han presentat aquest matí la consellera Carme Capdevila; la presidenta de la Taula d'Entitats del Tercer Sector Social, Àngels Guiteras; i el director de la Fundació Arrels, Salvador Busquets.\nLa campanya recorda el dret de la ciutadania a decidir sobre la destinació d'una part dels seus impostos. Enguany, a més, s'insisteix que la crisi continua afectant moltes persones i les ONG necessiten més recursos per atendre-les i desenvolupar programes socials en benefici de la comunitat. La Taula del Tercer Sector comprèn 27 organitzacions en representació de més de 3.000 entitats de Catalunya que treballen en programes i projectes d'ajuda als col·lectius més desfavorits. Aproximadament 1,7 milions de persones són beneficiàries de la tasca d'aquestes entitats.\nLa campanya es durà a terme a través d'insercions publicitàries, la tramesa de 100.000 tríptics informatius, l'elaboració de 5.000 cartells, l'emissió d'un anunci a les televisions públiques i la web www.tercersector.cat/07. Es recordarà els i les contribuents que a la declaració de la renda poden destinar un 0,7% dels seus impostos a programes socials gestionats per les ONG. L'any passat, es van recaptar per aquest concepte 264 milions d'euros al conjunt de l'Estat. D'aquesta quantitat, 190 milions es van destinar a programes socials, mentre que la resta van finançar projectes de cooperació i mediambientals.\nPrecisament la Fundació Arrels –l'entitat que ha acollit la presentació de la campanya– és una de les associacions que pot impulsar els seus projectes gràcies a l'IRPF per a fins socials. Aquesta entitat ha rebut els darrers dos anys 162.000 euros (de 387.000 demanats) per a programes destinats a la inclusió social de persones sense llar ni allotjament digne.\nHistòricament, Catalunya ha estat la comunitat on un major percentatge de declarants marquen l'opció 'altres fins d'interès social'. Ho fa un 57% dels contribuents, 10 punts per sobre de la mitjana estatal. També és la comunitat amb un teixit associatiu més ampli i que ha presentat un major nombre de projectes.\nA Catalunya, l'any passat 483 entitats van poder desenvolupar 591 projectes gràcies al 0,7% de l'IRPF per a fins socials. En total, l'import que es va destinar a finançar aquestes actuacions va ser de 27.718.819 euros. Aquests diners es van destinar majoritàriament a programes per a discapacitats (8 milions), gent gran (7,7 milions) i infància i família (4,2 milions). La resta es va distribuir en programes per a persones immigrades, voluntariat, inclusió social, joves, drogodependents, reclusos, sida i poble gitano.\n- Per què cal marcar la casella "altres fins d'interès social"?\n- Cal decantar-se necessàriament per una de les dues caselles? La de l'"Església Catòlica" o la d'"Altres fins d'interès social"?\n- A què es destinen els diners resultants de marcar la casella "Altres fins d'interès social"?\nA finançar projectes socials per als col·lectius desfavorits de l'entorn més proper (77%), però també a programes de cooperació internacional (17%) i mediambientals (6%), a través d'organitzacions no governamentals (ONG).\n- Marcar la casella suposa un cost econòmic per al contribuent?\nNo. L'elecció de qualsevol de les opcions d'assignació o deixar la casella en blanc, no te cap cost econòmic i, per tant, la quantitat a ingressar o a retornar no quedarà en cap cas modificada.\n- Què passa si no es marca cap casella, es a dir, si es deixen en blanc?\nEtiquetes de comentaris: fins interès social\nCursos de català a la ràdio, una nova manera d'aprendre l'idioma per als...\nInterior edita 30.000 còmics per prevenir la violè...\nEl Govern és pioner en aplicar mesures legislative...\nAcció Social celebra aquest cap de setmana el dia ...\nEl Govern català porta a la Fiscalia la distribuci...\nL'ACCD i UNICEF signen un acord marc de col·labora...\nCarme Capdevila presenta la campanya per marcar la...\nCursos de català a la ràdio, una nova manera d'apr...


Fever, la plataforma d'oci que s'ha escapat de Catalunya i ja val 1.000 milions de dòlars\nEl castellonenc Pep Gómez va impulsar l'empresa, ara madrilenya, des de Barcelona i ha tancat una ronda de 200 M€\nEl castellonenc Pep Gómez, fundador de Fever. PERE TORDERA\nBarcelonaEl 2012 Pep Gómez era un postadolescent de 19 anys i sense barba que "volia canviar el món" . Ara en té 29 i segueix pensant el mateix, però la gran diferència després d'aquesta última dècada és que l'aplicació que aleshores acabava de crear ja val més de 1.000 milions de dòlars. Fever, la plataforma de plans d'oci que va impulsar aquest emprenedor de Castelló de la Plana des de Barcelona, ha tancat una ronda d'uns 200 milions d'euros que dispara la seva valoració fins a la categoria d'unicorn. L'operació l'ha liderat Goldman Sachs Asset Management, la branca del banc nord-americà dedicada a la inversió, però també hi ha participat el grup mediàtic Atresmedia, que és dins l'accionariat de Fever des del 2018 i en controla el 10%.\nEncara que Fever es va gestar a Barcelona, la companyia va marxar de la capital catalana el 2013, només dos anys després de néixer, per traslladar-se a Madrid. Gómez explica a l'ARA que el motiu d'aquest canvi de seu va ser que "l'equip d'aquell moment va decidir estar allà" i insisteix que Reby, la seva nova empresa de patinets elèctrics compartits, té la seva base central a Barcelona. "Tant de bo que pugui seguir a Fever, però crec que estaré muntant companyies", responia fa deu anys a la pregunta sobre on es veia quan en tingués 30. La predicció es va complir perquè el 2015 va deixar de ser-ne el conseller delegat "perquè portava cinc anys treballant sense parar". "No m'agrada tant fer créixer l'empresa de 100 a 1.000 com de 0 a 100. Soc millor en la fase inicial que a l'hora de gestionar el dia a dia", reflexiona ara.\nDesprés d'aquest pas al costat, el timó de Fever va quedar en mans d'Ignacio Bachiller, que actualment encara n'és el conseller delegat. Aquest madrileny va estudiar a l'exclusiva escola privada del barri de La Moraleja Runnymede College i és el fill de Francisco Bachiller, president de Mediobanca. L'aplicació d'oci té altres vincles amb grans empresaris i financers espanyols: entre els seus assessors hi ha Borja de la Rica Entrecanales, fill de Blanca Entrecanales, de la família fundadora d'Acciona, i fill també de Javier de la Rica, exvicepresident de Mediobanca. Aquest últim dirigeix la firma Peninsula Capital Advisors juntament amb l'expresident d'Endesa Borja Prado.\nSense dades de facturació\nBachiller ha assegurat a Bloomberg que el pròxim pas per a l'empresa després d'aquesta operació és emprendre un "camí clar" cap a una sortida a borsa. El 2019 Fever va traslladar la seva seu des d'Espanya a Delaware (un estat dels EUA que trien moltes start-ups amb inversors nord-americans pel seu tracte fiscal favorable a les empreses) i, per tant, aquest és l'últim any del qual es coneixen els resultats. Segons els comptes dipositats al Registre Mercantil, aleshores l'empresa facturava prop de 19,6 milions d'euros entre dues societats diferents, Kzemos Technologies i Eventos Singulares Flander.\nFever assegura que en aquests últims tres anys ha multiplicat per deu els seus ingressos i que els EUA són el seu principal mercat. Precisament, la companyia treu pit d'haver-se adaptat, amb la creació d'esdeveniments virtuals, a un moment en què el covid ha afectat de ple el seu sector. "Estem orgullosos que una tecnologia originada i desenvolupada a Espanya estigui ajudant milers de creadors d'oci i cultura d'arreu del món a oferir experiències memorables i de qualitat a milions de persones", ha celebrat Bachiller en declaracions a Europa Press.


Víctor Janeiro confirma l'última decisió del seu germà amb Hugo. | Europa Press\nAquesta decisió afectarà tothom\nper Lucía Casado 21/06/2022 12:51h\nSi hi ha algú que està sent molt important en la nova etapa de Jesulín de Ubrique, aquest és Víctor Janeiro. Tot i això, el torero mai no imaginaria que, amb el naixement del seu nebot, fos a convertir-se en el protagonista dels titulars.\nAquesta vegada, ho ha estat i amb raó. Víctor Janeiro ha anunciat a la premsa la decisió definitiva que ha pres el seu germà amb el nadó. Et fas una idea de què pot ser?\nVíctor Janeiro, el protector de la família\nHan passat gairebé dues setmanes des que es va confirmar el naixement d'Hugo, el tercer fill en comú de Jesulín i María José Campanario. Tot i que el desig de la parella no era cap altre que mantenir-se en silenci, tot ha saltat pels aires.\nEs va arribar a confirmar que la parella tenia programat el naixement d'Hugo i que el rostre del petit no sortiria mai en revistes. Pocs dies després, es va rumorejar que la parella tenia pensat posar per a una revista. I que, a més, s'endurien 100.000 euros per l'exclusiva.\nRes d'això no ha passat de moment, i encara que la parella no ho ha confirmat, Víctor Janeiro ho sap. El germà del torero coneix el problema que la parella té amb el nen. I no permetrà que res els arruïni el moment.\nVíctor Janeiro està protegint el seu germà Jesulín. | GTRES\nPer això, el marit de Beatriz Trapote s'ha vist obligat a fer un pas endavant. Deixar de banda el silenci que mantenia des de feia anys i confirmar l'última decisió que ha pres el seu germà amb el petit Hugo.\nVíctor Janeiro ho confirma\nFa anys que es troba allunyat dels mitjans de comunicació. Conscient dels problemes que aquests ocasionen a la seva família, va decidir que el millor era no tornar a trepitjar un plató de televisió.\nTot i això, Víctor Janeiro s'ha vist obligat a fer-ho. S'ha vist obligat a confirmar l'última decisió que ha pres el seu germà amb Hugo, el petit de la família. El torero i María José Campanario no apareixeran als mitjans de comunicació.\nLa decisió que ho canvia tot\nSegons ha pogut confirmar la revista Pronto, la parella «vol viure l'etapa de ple creixement del seu nen a la intimitat. Acompanyats només de la família i del cercle més proper», expliquen.\nVíctor, que ja ha vist el petit diverses vegades, respecta la decisió del seu germà. Però ara el que la parella busca és la calma.\n«La parella va confirmar la notícia. Va rebre les felicitacions pertinents per part de tots els mitjans de comunicació i es va recloure a Ambiciones», concloïa el mitjà esmentat anteriorment.\nL'últim cop que se'ls ha vist\nNomés un parell de vegades s'ha vist el germà de Víctor Janeiro i María José Campanario entrar a l'hospital. Les típiques revisions de l'embaràs van ser l'únic que va cridar l'atenció de l'embaràs als titulars roses.\nMaría José Campanario i Jesulín de Ubrique sortint de l'hospital després d'una revisió mèdica. | Mediaset\nA més, només néixer Hugo, María José Campanario es va amagar a casa. Tot i que no va passar el mateix amb Jesulín. El torero va aparèixer amb cotxe accedint a la seva finca i donant les gràcies als mitjans.\nSembla que la parella té molt clar la intenció de desaparèixer dels mitjans. Encara que és possible que es vegin obligats a donar declaracions després de les últimes informacions de Víctor Janeiro.\nVíctor Janeiro, acusat de filtrar informació\nTot i que és el defensor de la família, Víctor s'ha trobat al centre de la polèmica. Pels passadissos de Telecinco es rumoreja que ha estat l'encarregat de filtrar a la premsa diverses imatges. La protagonista no seria cap altra que Julia Janeiro, la segona filla de Jesulín.\nEncara que de moment, no s'ha confirmat ni desmentit res, Víctor segueix sent l'assenyalat pels titulars.


per què és hora que deixem definitivament índexs de salut com bmi i absi\nPer això, és hora que deixem definitivament índexs de salut com l’IMC i l’ABSI i, en lloc d’això, prioritzem l’escolta del nostre cos més\nEn un intent per abordar el 'problema d'obesitat infantil' del Regne Unit, el govern ha anunciat que es pesarà els nens de l'escola primària 'regularment' quan comenci el nou curs acadèmic al setembre. El moviment ha estat criticat per als nens que fan vergonya de greixos, a més de fomentar l’alimentació desordenada.\nLa reacció als plans del govern reflecteix el creixent moviment contra l’ús de mesures aparentment arbitràries, com el pes i / o l’IMC (índex de massa corporal) per avaluar la salut general. De fet, un informe publicat pel Comitè de Dones i Igualtats a l’abril de 2021 va recomanar que el govern deixés d’utilitzar l’IMC immediatament, destacant el seu impacte negatiu sobre la imatge corporal i els trastorns alimentaris.\nAmb el 61% dels adults i el 66% dels nens que senten 'negativament' o 'molt negativament' la seva imatge corporal, esperem molt que la revisió del govern sobre l'ús de l'IMC indiqui un canvi social massiu en la nostra manera de veure i mesurar salut.\nAquesta setmana s’ha parlat de substituir l’IMC per ABSI (un índex de forma corporal). Tot i que el vostre IMC es calcula dividint el vostre pes en kg per la vostra alçada en metres quadrats, el vostre índex de forma corporal té en compte la vostra edat, sexe, pes, alçada i circumferència de la cintura.\nAl maig d’aquest any, es va presentar una nova investigació al Congrés Europeu sobre l’Obesitat que va suggerir que s’utilitzés ABSI juntament amb l’IMC per determinar el risc de càncers relacionats amb l’obesitat. La investigació va assenyalar que l’IMC no explica on s’emmagatzema el greix al cos, ni distingeix el greix del múscul.\nL'autor principal de la investigació, el doctor Carlos Celis-Morales de la Universitat de Glasgow, va assenyalar que els resultats 'subratllen la importància de mesurar més que l'IMC a l'hora de predir el risc de càncer i suggereixen que la forma del cos de les persones pot augmentar el risc de càncers '.\nEl fundador de Be The Fittest, Tyrone Brennand, coincideix que l'IMC no hauria de ser l'única mesura de la salut, i va assenyalar que, sota aquesta matriu, fins i tot els atletes professionals podrien considerar-se 'obesos'.\n'Quan feia exercici amb el pes, era obès segons l'IMC. Alguns atletes professionals amb un percentatge de greix corporal molt baix fins i tot es podrien considerar obesos. No calcula el maquillatge corporal real, ja que no té en compte que el múscul pesa més que el greix '.\nUna publicació compartida per Tyrone Brennand (@bethefittest)\ncom netejar les pestanyes reutilitzables\nPerò, tot i que es podria argumentar que ABSI és un pas en la direcció correcta cap a un enfocament de la salut més global, inclusiu (i menys perjudicial), és hora que deixem d’intentar mesurar quelcom tan complex com el nostre benestar amb fórmules senzilles? Al cap i a la fi, la salut humana és molt més que el nombre de l’escalaila circumferència de la nostra cintura.\nTyrone ho pensa i diu que ja és hora que comencem a prioritzar l’escolta dels seus cossos, en lloc de preocupar-nos pels índexs de salut.\n'Crec que la gent ha d'escoltar més el seu cos. Per exemple, els nivells d’energia i confiança són tan importants per al vostre benestar general. Si us queda sense alè quan feu tasques quotidianes, potser haureu de treballar en els vostres nivells de forma física.\n'Si us lesioneu amb freqüència, potser haureu de treballar en la vostra força i mobilitat. Tots els cossos són diferents i aquests índexs generals són incomparables a la vostra pròpia consciència del vostre cos, així com al vostre instint intestinal.\nTant si abandonem definitivament índexs de salut com l’IMC i l’ABSI, esperem que la societat comenci a adoptar un enfocament més amable i menys valorat a l’hora de mesurar el nostre benestar.\nLa bomba de mama única Elvie ha fet realitat el meu somni de proporcionar llet materna a la meva filla\nLa temporada 2 de la indústria s’ha confirmat, aquí teniu el que sabem fins ara\nAquest gel de celles es fa viral a TikTok per donar celles esponjoses que no es mouen (i només costa 6,50 £).\nLes peces més venudes a Selfridges ara mateix demostren que tots recuperem el nostre mojo de moda (tot i el bloqueig!)\nInstagrammer sacseja els seus seguidors al revelar els subtils canvis de Photoshop que realitza als seus comentaris\nAviat sortirà un documental sobre Audrey Hepburn, que il·lumina el passat traumàtic de l’estrella\nConegui el maquillador que s’encarrega de YouTube amb els tutorials que necessites\nUn científic afro comparteix els seus millors consells per tenir cura dels seus rínxols naturals\nCol·laboracions De Dissenyadors\nFent Un Punt De Mira\nDents De Hadit


Dolç i forn – Xeic, que bo!\nCategoria: Dolç i forn\nCoca amb Prèssic\nEsta recepta tan bonica amb prèssics grocs i blancs mos l´ha fet Joan Galende lo Basco. Està feta amb la mateixa pasta del farinós que trobareu aquí Gràcies Joan!\nQue bones les borraines, mos expliques que se mingen a l´hivern no només perque és quan se fan i se troben però també quan tenim l’oli nou. Que bo quan anem a alguna casa pels voltants de Nadal o Sant Antoni i mon trauen una plàtera, mos les minjaríem totes, eh? La recepta de més…\nLo cóc d’anís era la recepta més esperada lo dinar del dia de San Manuel, l´1 de gener a Cal Calafat, on celebràvem lo sant de Manuel lo Calafat, i de Manuel del Canyisser, son gendre. Lo feia la Pepeta del Canyisser, sa mare de Manuel lo jove i no ne quedava ni una molla,…\nCóc de la Reina\nEste cóc és dels de festa i no porta llevat Royal, s’aguanta pels ous que estan ben batuts. Per a ser completament honestos les mesures d’esta esta recepta són d’un llibre que se diu “Els cócs de la Terra Alta” de Loreto Meix i Boira, lo vaig comprar (sóc la Laura de Vidal) crec que…


Els estudiants de tercer curs d’Infermeria s’examinen de les proves ACOE\nL’Escola Superior de Ciències de la Salut va celebrar els dies 21, 22 i 23 de març les proves d’Avaluació Clínica Objectiva i Estructurada (ACOE), que avaluen les competències dels estudiants de tercer curs del Grau en Infermeria del TecnoCampus.\nLes ACOE són un format d’avaluació pràctic que simula, en diversos escenaris, situacions clíniques reals que es podrien trobar els estudiants en el món professional. En aquest sentit, els estudiants tenen dos minuts per llegir cada cas i, quan sona un timbre, han d’accedir al box on es troba el pacient i resoldre la situació amb un màxim de deu minuts. Les proves s’han dut a terme al Centre de Simulació i Innovació en Salut (CSIS), que potencia la formació i el desenvolupament integral d’estudiants i professionals de la salut.\nAl finalitzar la prova, es va entregar un informe a cada estudiant amb l’avaluació sobre habilitats tècniques, coneixement i pensament crític, destreses interpersonals o comunicació oral, entre d’altres aspectes. En aquest sentit, proves com les ACOE permet als estudiants posar en pràctica coneixements i millorar habilitats essencials en el món professional.


LES NOVES TECNOLOGIES EN LA INTERVENCIÓ DE LA DISLEXIA, per Desirée Porcel\nLES NOVES TECNOLOGIES EN LA INTERVENCIÓ DE LA DISLEXIA\nPublished: 27 gen. 2017 By Fundació Didàctica Catalunya Category: Notícies\nPer Desirée Porcel, Psicòloga de Didàctica Mataró\nEls trastorns i dificultats d’aprenentatge estan molt presents en la nostra societat. L’avaluació i tractament dels mateixos tenen una rellevància molt important degut al elevat impacte que aquests provoquen en el dia a dia dels nens i adolescents en edat escolar.\nHi ha una prevalença d’entre el 10% i el 15% de dislèxia entre la població escolar i adulta. A més, el 80% dels casos de fracàs escolar estan relacionats amb el trastorn. La dislèxia també s’acompanya de greus implicacions en el component emocional dels nens (frustració, baixa autoestima, angoixa…).\nPer tots aquests motius és important una detecció precoç i un tractament individualitzat i efectiu. Degut al elevat impacte de les noves tecnologies en els nens de la nostra societat, és una bona eina a utilitzar en la intervenció dels aspectes essencials de la dislèxia. D’aquesta manera, aconseguirem que els nens es motivin i s’impliquin de manera substancial en el tractament, Així aconseguirem uns resultats més significatius,\nLa dislèxia és un trastorn d’aprenentatge amb una alta prevalença en la nostra societat. Aquest trastorn consisteix en la dificultat en la lectura i la escriptura. Es caracteritza per la dificultat del reconeixement i la memorització de les lletres i paraules, el seu ordre i la seva escriptura.\nAquest trastorn és independent al nivell intel·lectual del subjecte, la seva escolarització, la situació socioeconòmica, la cultura i aspectes emocionals.\nPodem distingir dos tipus de dislèxia:\nDislèxia viso-espacial, en la que es destaquen:\nProblemes d’orientació espacial (dreta i esquerra).\nErrors visuals de la lectura (per exemple rotacions).\nQuocient manipulatiu més baix que el verbal.\nDislèxia fonològica, en la que es destaquen:\nRetard en el llenguatge verbal.\nDificultat en l’associació grafema-fonema en la lectura.\nDificultats de denominació.\nDificultat en la correspondència entre fonema-grafema en l’escriptura.\nQuocient verbal més baix que el manipulatiu.\nUna adequada intervenció en el tractament de la dislèxia és la que va dirigida a tots els àmbits de l’infant.\nHem d’actuar en el sector acadèmic mitjançant la coordinació amb l’escola i la facilitació de diferents adaptacions escolars per aplicar a l’aula. A més, per intervenir en el seu rendiment acadèmic, és recomanable que el nen realitzi reeducacions psicopedagògiques per millorar les habilitats de lectoescriptura, raonament lògic-matemàtic, orientació temporal i espacial…\nEn el treball de la lectura és molt important aconseguir una base sòlida, és a dir, començar des de la unitat més bàsica del llenguatge escrit: les lletres. Hem de treballar la consciència fonològica i l’associació grafema-fonema. Cal anar augmentant la unitat de lectura a mesura que el nen adquireix fluïdesa lectora. D’aquesta manera, començarem amb les lletres, continuarem amb les síl·labes, seguides de les paraules i de les frases. Així anirem avançant paulatinament fins arribar a la lectura de texts.\nQuan a l’escriptura, cal treballar l’associació fonema-grafema. A més és important insistir i treballar l’ortografia natural i arbitrària de síl·labes i paraules per finalment poder realitzar oracions i texts amb coherència i sentit.\nPer últim i no menys important, hem de recordar que la dislèxia pot tenir greus repercussions en el component emocional dels nens. Sabem que els grans esforços que realitzen aquests nens, normalment no van acompanyats d’un bon rendiment acadèmic. D’aquesta manera es poden sentir frustrats, amb una baixa autoestima, poden mostrar simptomatologia depressiva i ansiosa i la seva motivació escolar es pot veure greument afectada.\nUTILITAT DE LES NOVES TECNOLOGIES\nÉs important utilitzar material atractiu i didàctic per motivar als nens al aprenentatge i a la introducció de l’hàbit de la lectura. Per aquest motiu, les noves tecnologies poden ser una eina molt efectiva per introduir i complementar el tractament de la dislèxia.\nA continuació, s’exposa un llistat d’aplicacions i programes que poden ser útils per treballar els diferents aspectes relacionats amb la dislèxia.\nPiruletas: aplicació dirigida a treballar la escriptura i la lectura en nens amb dislèxia mitjançant diferents jocs lúdics. Consisteix en jocs de creació de paraules ometent la lletra intrusa, ordenant o afegint lletres. El joc registra l’evolució de l’infant. Quan s’avança en les tasques, el nen va adquirint punts intercanviables per noves característiques del seu personatge.\nFindtheletters: aplicació dirigida a potenciar l’atenció selectiva. El nen ha de pintar les lletres que apareixen en el color que se li indiqui.\nCazafaltas: joc ambientat en el món dels detectius. Per aconseguir arribar a l’objectiu final (enxampar al sospitós, trobar un amagatall…) el nen ha de localitzar faltes ortogràfiques en els texts que se li presenten.\nLetris: joc basat en el “tetris” però les seves peces contenen lletres. Per poder anar eliminant les lletres cal anar formant paraules de mínim tres lletres.\nPalabras dómino: dòmino per formar paraules mitjançant síl·labes. També és útil per poder treballar vocabulari.\nPreguntados: joc de trivial per treballar aprenentatges, vocabulari, concentració i memòria.\nMemory: Joc que consisteix en trobar parelles d’iguals. És útil per treballar la memòria a curt termini, la concentració, l’atenció i la impulsivitat o el treball reflexiu.\nAntsmasher: en la pantalla del dispositiu apareixen insectes i el nen ha de pressionar amb el dit únicament les formigues. Amb aquesta aplicació es pot treballar l’atenció, la concentració i la impulsivitat.\nMaze: laberints que van augmentant de nivell per poder treballar la planificació, l’atenció, la concentració i la impulsivitat.\nCàlcul mental: consisteix en practicar el càlcul mental mitjançant diferents jocs de nivells. Podem anar augmentant les xifres, els números poden desaparèixer… D’aquesta manera, motivem al nen a treballar el càlcul i a treballar la memòria i l’atenció.\nRey de las matemáticas: dirigit, com l’anterior, al càlcul mental.\nMadmath: dirigit a potenciar les diferents operacions matemàtiques.\nABC Touch lite: dirigit a l’aprenentatge de l’abecedari i la grafia de les lletres.\nAnkiDroid: editor de targetes que es poden utilitzar per memoritzar vocabulari.\nVisual memory: joc d’identificació d’imatges per treballar la memòria visual immediata.\nRemember the milk, Time Spread: organitzadors de tasques, agendes…\nAttencion exercise: exercici multitasca on es treballa l’atenció selectiva i la omissió d’estímuls intrusos.\nBehavoir status: registre d’estats d’ànim mitjançant diferents temàtiques.\nClaroread: programa online per entrenar la velocitat lectora.\nIntegratek: programa per reforçar l’estudi dels nens amb dificultats en la lectoescriptura. Ens permet la lectura de documents en pdf, modificant la seva velocitat. A més, permet la realització de subratllat, còpia de text…\nMètode gliffing: programa per l’entrenament de la lectoescriptura mitjançant diferents jocs de nivells i modalitats diferents. A més, ens permet programar activitats i veure l’evolució del nen.\nAquest divendres dia… 11 gen. 2022 - 207 views\nEl passat dimarts… 6 set. 2021 - 534 views\nAquestes dades, recollides… 26 maig 2021 - 850 views


El projecte Reincorpora Avant millora l’ocupabilitat de 29 interns a Girona - Incorpora "la Caixa"\nEl projecte Reincorpora Avant millora l’ocupabilitat de 29 interns a Girona\nGirona va acollir, per primer cop en el 2019, Reincorpora Avant, una iniciativa que té com a objectiu millorar l’ocupabilitat dels interns en segon grau a través d’una preparació prèvia que els aplani el camí cap a la inserció sociolaboral.\nEl projecte ha celebrat tres edicions en el centre penitenciari Puig de les Basses de Figueres, a través de les quals s’ha treballat la motivació de les persones que hi participen. Cadascuna de les edicions ha comptat amb vuit sessions en les quals hi ha participat un total de 29 interns del centre.\nReincorpora Avant es desenvolupa amb aquells interns que són candidats a passar a tercer grau, moment en el qual se’ls permet sortir diàriament i tornar al centre penitenciari només a passar-hi la nit.\nReprendre la vida social i laboral\nReincorpora Avant treballa des d’una metodologia que alterna sessions grupals i personals en les quals treballen aspectes crucials per als interns com l’autoconfiança i l’autoestima, les habilitats socials, la comunicació o l’autoconeixement, entre d’altres. Així mateix, els interns reben formació sobre temes rellevants per la seva reinserció, com les noves tecnologies o la situació de l’entorn sociolaboral de cara a facilitar la seva recerca activa de feina.\nA través d’aquestes accions, les persones privades de llibertar podran tenir una visió més global de les seves oportunitats de futur i, per tant, sentir-se més preparades per reprendre la seva vida social i laboral.\nTots els participants d’aquestes edicions de Reincorpora Avant han valorat molt positivament la iniciativa, fent especial èmfasi en les noves expectatives que els han donat sobre les seves possibilitats laborals. Per la seva part, l’Esther Sánchez, tècnica de la Fundació Oscobe del Grup Incorpora Girona, destaca com les persones participants han pres consciència sobre la realitat del context laboral, les eines i canals de recerca de feina i, especialment, sobre les noves tecnologies que s’utilitzen per a aquesta recerca.\nEl programa Reincorpora, el següent pas\nUn cop passada aquesta fase d’autoconeixement i primera presa de contacte amb les seves perspectives de futur, les persones privades de llibertat es mostren més motivades per encarar la fase final de la seva condemna: el tercer grau. És en aquest punt on entra en joc el programa Reincorpora, que els ofereix la possibilitat de desenvolupar un itinerari sociolaboral personalitzat durant un any al llarg del qual els participants passen per diferents fases, com la formació, les pràctiques no laborals en empreses o els serveis a la comunitat.\nDurant el 2019, el programa Reincorpora a Catalunya, que es desenvolupa en col·laboració amb el Departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya, va facilitar 347 contractacions laborals gràcies a la col·laboració de 256 empreses contractants, facilitant així que tres de cada quatre participants aconseguissin un contracte de treball.


Quatre anys de presó ferma pel metge que va causar l’atropellament mortal al McAuto - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl Tribunal de Corts atribueix al difunt part de la responsabilitat del succés, absol el conductor que el va envestir del delicte d’assasinat i el condemna per homicidi dolós a quatre anys de presó ferma, dels quals n’ha complert gairebé dos\n19/05/2022 (13:14 CET)\nEncara hi haurà qüestions a discutir. Perquè molt probablement, tant el condemnat com els familiars de la víctima de l’atropellament mortal que hi va haver l’agost del 2020 a l’avinguda Tarragona d’Andorra la Vella, a l’altura del McAuto, recorreran contra la sentència de primera instància. Però així d’entrada, el Tribunal de Corts ha rebaixat, i molt les pretensions condemnatòries tant de la fiscalia -que volia setze anys de reclusió- com les de la mare i les germanes del finat, que en sol·licitaven vint. D’entrada, i ferms, la sentència notificada per Corts aquest dijous n’estableix quatre.\nI és que el comportament que va tenir la víctima just abans del malaurat atropellament acaba sent decisiu en la decisió del Tribunal de Corts. La sala condemna el conductor del tot-terreny que va envestir el resident argentí per un delicte d’homicidi dolós. Primer element clau: l’absol d’assassinat com pretenien les acusacions. A més, i en relació a l’homicidi culpós atribuït, encara hi aplica diverses rebaixes. Considera el tribunal que el metge processat i empresonat des de poc després dels fets, la matinada del 21 d’agost del 2020, que en part va actuar com va actuar per culpa del comportament que agressiu que va mostrar la víctima.\nDe fet, reparteix la responsabilitat de culpes en tot plegat. Un 70% responsabilitat del metge, del conductor del tot-terreny causant de l’atropellament, i un 30% culpa de la pròpia víctima. I aquest repartiment de responsabilitats té efecte directe en les indemnitzacions que el tribunal, almenys en primera instància, ha fixat. Perquè al conductor autor de l’atropellament -a qui també es valora l’esforç fet en compensar els familiars del mort- se’l condemna a cinc anys de presó, dels quals quatre de ferms. I ja n’ha complert gairebé dos.\nSí, se’l condemna per homicidi dolós, però també es reconeix parcialment l’eximent d’haver actuat sota una por insuperable. Al penat, empresonat des del moment dels fets, se li retira dos anys el permís de conduir. Com pretenia l’esposa de l’acusat, no es comissa el vehicle implicat en l’accident mortal. I també les indemnitzacions a les familiars de les víctimes són molt més baixes del que aquestes pretenien (la dona i la filla del finat, que inicialment també es van querellar en tan què acusació particular, finalment es van retirar en ser compensades econòmicament en un pacte extrajudicial amb l’asseguradora).\nEn xifres rodones, quant a les indemnitzacions, a la mare de la víctima se li atorguen 35.000 euros més una pensió vitalícia de 26,93 euros mensuals. I a les dues germanes del finat se’ls compensa pels perjudicis morals a 22.000 euros, sempre arrodonint les quantitats. Ara cal veure si hi ha recurs o no n’hi ha. Però tot fa pensar que totes dues parts recorreran a la instància superior. La defensa de l’empresonat per intentar rebaixar més encara la condemna i la família de la víctima perquè s’incrementi tot plegat i es deixi de responsabilitzar el finat dels fets. També la fiscalia probablement presentarà recurs.


Aproximació al que passà a …\nINCA / Les sabatades de la ciutat al poble\nEl retorn de capitals colonials, a inicis de segle, permuté potenciar la indústria sabatera d’Inca i diversificar la producción de petiites industries familiars. La guerra del 14 i un contracte de venda de sabates a l’exercit francès, país al qual havien emigrat també molts de sabaters artesanals, donà la força necessària perquè la indústria sabatera inquera es llancès definitivamente i es mecanitzas la fabricación de sabates, així com Inca passàs a ser a més de centre de comarca una ciutat industrial.\nPerò al costat de la populosa ciutat industrial del pla, amb plaça de toros i camp de futbol, devora las fàbriques de curtits (Ca’s Català) o de sabates (Ca’n Melis, Ca’n Payeras –que tenia banca propia-, Ca’n Piquero, Ca’n Fluxà, Ca’n Noguera, Ca’n Morey, Ca’n Pujol … amb modernes màquines Goodyear), restava el poble de carrerons estrets que pujava a la Muntanyeta, plena d’artesans, i coronada pels molins, signe inequívoc de la societat agrària. Els jornalers, encara l’any 36, es llogaven a diari a la plaça.\nI és que els propietaris absentistes tradicionals van ser substituits per uns fabricants, “el sernyors” d’Inca, sense traumes socials. Això sí, eren conscients que poc havien heretat, però havien conquerit un capital, nou signe de poder. I els obrers, el poble, n’era ta consciente com el senyors. Al cafè Argentí, regentat per madame Renée, una vedette francesa casada amb un sabater emigrant, els obrers tiraven la cigarreta, s’aixecaven drets i es treven el capell quan entrava el senyor. L’emergent industria sabatera d’Inca s’ha d’entendre doncs, més per la docilitat de la classe treballadora que per la capacitat emprenedora dels fabricants, sense menysvalorar aquesta. Un sistema de treball de “lockaut”, amb la major part del treball fora de la fàbrica, no es pot entendre, per exemple a Alaró, la población sabatera per antonomasia de la contrada. I eren precisamente, els treballadors amb taller propi, els sabaters artesans, els que tenien tradición sindicalista, més que els obrers de les fàbriques, més proclives a vendre’s a menys preu i a mostrar enges pels encarregats duits d’altrers indreits –com Alaró mateix-, més experts. A tots els pobles de la comarca hi havia sabaters que treballaven pels fabricants d’Inca\nSi algun sentit havia de tenir la República a Inca era la modernització cultural. Els fabricants de sabates s’organitzaren en torn d’Esquerra Republicana, animada per Antoni Mateu Ferrer, un home que tenia per curolla la cultura, malgrat un sector més minoritari, encapçalat per Bernat Rubert, s’avenia més amb la demagògia lerrouxista d’Unió Republicana, que pretenia estructurar un societat laica.\nEl 14 d’abril, com a tants altres pobles de l’illa, fou una festa davant l’Ajuntament. Durant uns quants diumenges es celebrà amb balls l'adveniment de la República. Mateu Pujades fou nomenat batle, fins que a les eleccions de maig, els republicans aconseguiren majoria, que donà la vara municipal a Antoni Mateu, aquell empleat del Registre de la Propietat que tantes hores passava a la llibreria de la Sra. Vicens.\nLa força reaccionària venia representada pel clergat. Tenia la seva veu en la persona de D. Ramón Reus a l’Ajuntament i la seva seu social a un cafè al carrer Major, aprop del cafè republicà.\nEls sabaters estaven organitzats en talladors, organització que es reunia a un local del carrer Bisbe Llompart, i en la tradicional societat de La Justicia del carrer Palmer, amb tradicional caire àcrata.\nEls primer de maig es celebraven amb barenades al Puig de Santa Magdalena o amb una festa i ball al teatre Principal, ben engalant de ramellers que deixava el notari que vivia la costat i destacat home de dretes.\nLa tasca de l’Ajuntament es centra básicamente en la construcción d’escoles i millorament de les existents, la dotación de biblioteca municipal, etc. Però el devenir de la República havia de canviar el signe d’aquesta política conciliadora de classes.\nDestacament de les avantguardes\nProblemes del tipus de l’obertura del carrer L’Esperança, que perjudicaba els interessos dels frares franquiscans o la destrucción d’algunes creus de terme decidiren la dimissió del batle Mateu, un home anticlerical que havia instaurat el costum de regalar un xot a les monjes per a Pasqüa.\nS’apuntaren alguns noms com autors d’aquests excessos, però no es pogué fer acusació concreta. Es tractava del grup Sol y Libertd, un grapat de joves àcrates, encapçalats per Miquel Beltrán, exseminarista i exrepublicà, fill de Llorenç Barbó, col·laborador de Foc-i-Fum.\nPer altra banda, al cafè de la posada de Lluc, regentat pel defensa del Constància, Josep Sancho, s’organitza una agrupación socialista, que mostrava certa antipatia per uns fabricants explotadors de la força de treball i que amb l’excusa de republicanisme havia pres el poder de l’Ajuntament.\nAl cafè de Ca’n Ordines, on tenia la seu La Justifica, un altre personatge havia de prndre protagonisme, en Gabriel Buades “Sot”, un home ple de bonhomia i de vasta cultura presa d’una manera autodidacta, artesà artístic de la sabata feta a mà. Juntament amb Miquel Mercadal, fill del “jefe” de l’estació i mestre d’escola, que havia pres possessoria de la nova escola rural de Tiressetes, havien de fundar un ateneu popular al mateix local de La Justicia, que ha comptava amb una petita biblioteca, la companyia teatral La Estrella, dirigida per Gornès, un menorquí instal·lat a Inca, un cor, xerrades i excursions, a més de balls d’aferrat, que tan revulsius eren èr la gent benpensant de dreta.\nAixí doncs, la dreta reaccionà organitzant una societat de balls típics, L’art Vell, dirigida per Gabriel Mateu, en la qual havia de prendre fort, poc temps després, l’ideologia feixista. I els “senyors” montaren el seu club al Mercantil, un local construir segons el “darrer bramul” de l’art arquitectònic, segons indicacions del regidor i industrial Marc Ferragut\nL’enterrament de Miquel Beltran, mort prematuramente als 25 anys a causa de la tuberculosi fou un revulsiu per la nova ciutat d’Inca. Fou el primer enterrament civil de la ciutat. L’exseminarista no va voler els darrers auxilis espirituals de l’església. Era el març de 1935 i la situación socio-política estava estirada arreu de l’estat. A Inca els diversos mitings polítics eren boicotejats pels oponents polític, els personatges locals ridiculitzats, i la política laboral dels fabricants, estricta amb els que protestaven o exigien.\nA la imprenta Vich –perque la indústria de la sabata havia generat una indústria de paper per embolicar el producte i d’impressió amb nous dissenys que creassin marca- que editava d’una manera exemplar les revistes il·lustrades Brisas i Fiesta, van acomiadar a Miquel Reynés, que feia poc temps que havia arribat d’Argentina. Aquest amb el recolzament dels lerrouxistes fundà el periòdic Avance que redactaven els membres de l’Ateneu on s’aplegaven tots els descontents amb els fabricants d’Esquerra Republicana, que portaven l’Ajuntament sota la presidència de Miquel Beltran Planes, “Puig Boter\nFins i tot s’hi integrà el miner Arcos, l’armer de l’exercit expulsat d’Asturies arrel dels fets d’octubre de 1934 Canutto Boloqui, que organitzava col·lectes per les víctimes d’aquells fets, “S’Escultoret” de Campanet, etc.\nPerò les eleccions de febrer de 1936 feren perdre posicions, que serien ja definitives. A diferència d’altres indrets, aquí no es va trastocar la majoria municipal. Només el batle Miquel Beltran fou substituit pel correligionari Pere P. Capó, a la fí de presentar-se el primer a les anunciades eleccions municipals que no arribaren a fer-se.\nEls senyors inauguraren el Mercantil amb festes exuberants i recitals d’Antoni Torrandell, quen l’esmerat servei de cambrers ja no es conformava a viure tan sols de les propines i exigia un sou. Bo contractaven “L’Art Vell” i el seu director deia que anava a Madrid a cercar un contracte amb el ministerio, quan realment feia d’enllaç de Falange. Per aquesta data, l’any 36, el cambrer del Mercantil, en “Pepet Munar”, delegat del jurat mixte a Inca exigí que tots els locals restessins tancats. Li costà l’acomiadament i el boicot. Fins i tot, el batle Capó el convocà a una reunió amb Marc Ferragut a l’Ajuntament per reingressar-lo al Mercantil a canvi del seu silenci, cobrant els sous que li devien.\nLes reivindicacions les semblaven més perilloses que els coneguts entrenaments d’instrucció que els falangistas realitzaven a Son Vivot del Comte de Perelada. I és que Alejandro Bergarno, Canuto Boloqui o n’Arcos hi estaven infiltrats i eren homes de seny i cults. Ja havien tengut concentracions a la plaça de Toros, a la platja d’Alcúdia i a Son Bordils. No els posaren la mà damunt fins que un dia apareixé la bandera de Falange penjada a l’Ajuntament i a la pissarra de la Casa de la Vila una inscripción insultant pels regidors.\nAquest diumenge, els cap-pares de l’Ateneu van prendre de bon matí camí de Santa Magdalena, on es disposaven a fer una “paella”. Devers les deu arribà un company endarrerit que els contà el que passava al poble. Poc més o menys havia estat així, segons testimonis oculars: De missa primera sortiren en formación, vestits de paisà amb un distintiu al bras, els falangistas. Només quatre vells coneguts portaven la camisa blava i donaven ordres als escamots armats, prendre les oficines de correus, telèfon i telégrafo. Al mateix temps, sortí de la casern, l’exercit i el Tinent Coronel Cifre prengué l’Ajuntament, que Antoni Mateu es resistía a donar sense una ordre més convincent. No es van produir incidents.\nEl 20, s’intentà la vaga sense éxit i alguns obrers foren obligats a anar a treballar amb el canó del fusell al clotell. El 21 s’incauten les armes. El cap militar, esdevingut batle d’Inca, sermoneja als dirigents de les societats que s’exigeis acatament al nou ordre. Es deixa a tots els cridats a la caserna en llibertat, però no acabaria la setmana sense que els falangistas fessin una ràzzia al local socialista. I l’altra setmana comencen les detencions seleccionades, al temps que els avions republicans visisten la ciutat amb algun bombardeig. Quan es produeixen aquests, els obrers abandonen les fàbriques. En cau algun de mort. Però arriba el 16 d’agost i la situación es torna caòtica.\nL’amenaça ha fet posar la camisa blava als indecisos. O s’han apuntat a les milícies. Qui s’ha resistit a fer-ho, aquest dia es empresonat al quarter de la Guàrdia Civil. Transportats a la presó de Sant Domingo, són fitxats quasi bé tots com a “perillosos”. Les detencions foren tan indiscriminades com radicalitzada i fanàtica la postura dels falangistas. Tants n’arreplegaren, que van haver d’habilitar el cinema Modern com a presó, fins que les persones més destacades foren portades al vaixell Jaume I o al Castell de Bellver.\nPerò foren els socialistas qui primer van rebre. Hi havia alguns forasters militants del socialisme. Van desapareixer, d’inmediat. En Francesc Frescal aconseguí escapar-se de la mort a la cuneta de la costa de Son Fuster, tornant.se a un dels falangistes que el se’n portaven. Després es presentà a la caserna. Davall el seu coixí hi van trobar municions. Fou afusellat al cementiri d’Inca.\nLa represió arribà a detalls ínfims. La germana dels Sancho, va portar per ordre del seu marit, que també estava empresonat a Sant Domingo, un grapat de tatxes per servir de penjador de la roba. Segons els nous patriotas aquestes tatxes havuen de servir per fer una escaleta al mur i escapar els presoners. La dona fou rapada.\nI, a l’imprenta Vich, on hi havia un gran stock de paper satinat, que era aprofitat, ara, per imprimir la revista de Falange “Aquí estamos”, ja ben entrat 1937 quan havien d’importar paper d’Alger, un maquinista va trobar manuscrit a un full “Todos los fascistas sois unos cabrones”, que va costar una visita a Falange per a fer proves grafològiques per descubrir un autor que molts quilòmetres lluny\nSon petites anècdotes de la pedra de silenci i por que va caure sobre la ciutat d’Inca, que ben aviat intensificà l’activitat industrial. Els fabricants més adictes reberen l’encàrrec de calçar l’exercit “nacional”. Rebien un “cupo” de material. Feien que els obrers escatimassin jornals sota l’amenaça d’acusar-los de “rojos” i material de la millor qualitat per a la producción de calçat civil, sota l’exigència de complicitat i algun regal.\nNingú deia res i uns pocs es posaven les botes.\nEls anys de la postguerra no foren menys pròspers pels fabricants de sabates d’Inca, al rebre l’encàrrec de calçar de botes de mitja canya l’exercit Alemany. Els ho donaven lluentes i ben embolicades però amb soles de cartró. Mentre els aliments es posaven caríssims i mutilats de guerra, inútils i rancuniosos constituíen el control d’abastiment, que no miraven prima amb les cartilles de racionament i l’extorsionament de comerciants. Era la vella llei de la ciutat portada a l’extrem. I Inca, amb aquestes, acabava, poc a poc de ser poble i convertir-se en ciutat, en ciutat lleial i noble per mèrits pròpis.\nAntoni Mateu Ferrer exbatle d’Inca és la víctima més coneguda de la repressió a Inca. Fou afusellat al Cementiri de Ciutat juntamente amb Emili Darder, Alexandre Jaume i Antoni Ques el 24 de febrer de 1937.\nPerò n’hi ha d’altres que no van poder tenir una mort tan assenyalada, perquè foren assassinats impunemente a una treta de la presó, com el propi germà del batle, Bernat Mateu Ferrer. Dels tres germans Sancho Forges (Antoni, Emili i Josep) van desaparèixer i res més se’n ha sabut. Tampoc s’ha sabut res mñes rera la seva detención d’aquests altres dos socialistas, castellanoparlants, Ramón Rodríguez Quiroga y Antonio Rubio Aragón\nNatals d’Inca i també morts en una treta de ca’n Mir són el socialiste Andreu París Martorell, Adolfo Quesada Ripoll, fill d’un carabinero, el director de la societat de sabaters, Antoni Bestard, Antoni Fe, Miquel Maimó i Rafel Llompart, membres de LA JUSTICIA\nPerò el que més va commoure la gent foren els afusellaments al cementiri d’Inca de Llorenç Beltrán i Gabriel Buades Pons, redactors del diari Avance, homes de reconeguda valía, pacifistes i que tenien l’única taca de “tenir idees\nTambé fou afusellat al cementiri d’Inca, el jove de Mancor Jordi Sampol Riera, cenetista acusat de sobotatge a la caserna de la Guàrdia Civil.\nL’any 1937, fou afusellat a Illetes el soldat Rafael Fiol Seguí, implicat en un acte de sabotatge als avions italians que anaven a bombardejar la península.\nEl mitin de Inca\nNúm. 769, 28 de octubre de 1916\nDE INCA – Efectos de una injusticia\nCULTURA OBRERA nº 10\nDE INCA – Sociedad de obreros zapateros LA JUSTICIA\nCULTURA OBRERA nº 22\nSociedad de obreros zapateros de Inca - LA JUSTICIA\nCULTURA OBRERA nº 33\nPrograma 1º de Mayo - Inca\nCULTURA OBRERA nº 38\nSindicato Único Regional del Ramon de Albañileria de Inca\nHuelga de zapateros en Inca – La Igualdad\nCULTURA OBRERA nº 53\nHuelga de zapateros en Inca – La La Justicia\nCULTURA OBRERA nº 54\nHuelga de zapateros en Inca – Andreu Paris\nCULTURA OBRERA nº 56\nInca – La huelga de zapateros\nCULTURA OBRERA nº 59\nTriunfo de los zapateros de Inca\nCULTURA OBRERA nº 63\nLa huelga de ebanistas y carpinteros\nCULTURA OBRERA nº 65\nUn acuerdo laudable a favor de los zapateros\nRecordando una injusticia\nCULTURA OBRERA nº 78\nDespués del Congreso dela Federación Regional - Actos de Propaganda - Inca