ANBA Hiyori Hostel Kaohsiung Taiwan - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 648 allotjaments a Kaohsiung.\nNo. 21-2 Sunbeam Road, Districte de Cianjhen, Kaohsiung, Taiwan, 80661 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a ANBA Hiyori Hostel?\nfamiliar - llit doble (Family (3 Double Beds))\nNotable 7,8 (1551 comentaris)\nBarri Districte de Cianjhen Lingya District Lingya District Districte de Cianjhen Lingya District Lingya District\nMés informació sobre ANBA Hiyori Hostel\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, ANBA Hiyori Hostel és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Kaohsiung. Tota l'emoció del centre de la ciutat és només a 0.8km. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nTot esforç és poc perquè els hostes es trobin còmodes, motiu pel qual l'allotjament compta amb el millor en serveis i comoditats. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, botiga de conveniència, registre d'entrada/sortida privat, servei de taxi.\nL'hotel compta amb 9 precioses habitacions, i totes inclouen televisió de pantalla plana, bany addicional, lavabo addicional, catifes, productes de neteja. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a ANBA Hiyori Hostel.\nTarifa d'aparcament diària: 250 TWD\nTots els tipus de viatgers (104)Viatger de Negocis (12)Parelles (38)Viatgers en solitari (13)Famílies amb infants petits (4)Famílies amb infants grans (9)Grups (28)


Loudness - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLoudness a Alemanya en el 2010\n1981 , Osaka\nAtlantic, Wounded Bird Records\nCrush 40, Ezo, X Japan\nhard rock, heavy metal, glam metal, rock and roll, j-rock\nMinoru Niihara (en)\nMunetaka Higuchi (en)\nMasayoshi Yamashita (en)\nAkira Takasaki (en)\nLoudness (ラウドネス, , Raudonesu?) és un grup de metal japonès creat el 1981 per Akira Takasaki i Munetaka Higuchi després de la dissolució de Lazy. Loudness continua essent avui en dia un del grups japonesos més respectats i imitats; grups japonesos com X Japan, Sex Machineguns o Anthem han estat influenciats per Loudness. Grups occidentals com Van Halen, Hammerfall o Children of Bodom també mencionen Loudness com una influència destacable.\n3.6 Treballs importants\nLazy, un grup de pop-rock japonès, es desfà el 1981 deixant sense grup al guitarrista Akira Takasaki i al bateria Munetaka Higuchi. Després de la dissolució Akira Takasaki decideix començar el seu propi grup de heavy metal. Aviat s'unirien al grup Munetaka Higuchi a la bateria, Minoru Niihara a la veu i Masayoshi Yamashita al baix.\nRàpidament començarien les gravacions del primer àlbum del grup, The Birthday Eye, que va tenir una gran acceptació per part del públic. Uns mesos més tard trauen el seu segon àlbum, Devil Soldier. A poc a poc anaven dominant el mercat del heavy metal al Japó, el que va fer que discogràfiques occidental s'interessessin per ells. El tercer àlbum, The Law of Devi’s Land, fou llançat també a Europa i van fer un tour per certes ciutats europees.\nEn acabar el tour fou llançat el seu quart àlbum: Disillusion.\nMinoru Niihara (cantant, 1981-1988; 2001-actualitat) - En Minoru Niihara va néixer el 12 de març de 1960. El seu primer grup va ser Earthshaker, on tocava el baix i cantava. Es va decantar cap a la música blues i va esdevenir membre del grup el 1981. Se'n va anar el 1989, però després de treballar amb diversos grups (incloent-hi Ded Chaplin, Sly i XYZ-A, va tornar a Loudness. Va llançar un àlbum en solitari el 2006 d'acord per fer un àlbum amb XYZ-A.\nAkira Takasaki (guitarrista, 1981-actualitat) - L'Akira va néixer a Osaka, el 22 de febrer de 1961. Va començar la carrera de músic en el grup Lazy. El seu estil de música no era diferent amb el grup que tocava i va crear "Loudness".\nMasayoshi Yamashita (baixista, 1981-1991; 2001-actualitat) - En Masayoshi Yamashita dóna suport a la música del grup donant-li un toc de so de fons. Li van demar d'unir-se a Loudness des que va fer-se amic de l'Akira.\nMunetaka Higuchi (bateria, 1981-1992; 2001-actualitat) - En Munetaka Higuchi tocava a Lazy amb l'Akira, i després van formar "Loudness" juntament amb ell. Després de marxa de Loudness el 1993, va crear Sly amb en Minoru i l'ex-guitarrista dels Earthshaker Shinichiro Ishihara.\nHirotsugu Homma - (bateria) (1992-2001) (Ezo, Saber Tiger, Anthem, Flatbacker)\nNaoto Shibata - baixista (1993-2001) (Anthem, Saber Tiger)\nMasaki Yamada - (cantant) (1991-2001) (Ezo, Flatbacker)\nMike Vescera - (cantant) (1989-1991) (ex-Killing Machine, The Reign of Terror-, Obsession (EUA), Palace of Black, Safe Haven, Roland Grapow, MVP, ex-Yngwie J. Malmsteen, ex-Dr. Sin\nTaiji Sawada - (baixista) (1992-1993) (X Japan, Kings, Dirty Trashroad)\nDisillusion (1984) - versió anglesa\nThunder in the East (9 de novembre de 1985) #74 (EUA)\nLightning Strikes (1986) - Remix als EUA de Shadows of War #64 (EUA)\nHurricane Eyes (1987) #190 (EUA)\nHurricane Eyes (1987) - versió japonesa\nThe Battleship Musashi(2005)\n"Road Racer" (1983) - versió anglesa\n"Let It Go" (1986) - versió anglesa\nLoudness Live: Loudness presents Loud'n Fest Vol.1 at Club Citta' (2002) - oficial\nLoudness Live In Seoul (2005) - Oficial, sèrie 2\n↑ 1,0 1,1 Allmusic.com - Loudness\n↑ nolifetilmetal.com - Loudness\n↑ Estan dins de la llista de grups de j-rock perquè són japonesos\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Loudness\n(anglès) Loudness Web oficial\n(anglès) Loudness a Takasaki.net\n(anglès) Pàgina de Loudness al MySpace\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Loudness&oldid=25108917»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 30 set 2020 a les 08:08.


Notícies del Camí | El Camí- pàgina 32\nEl gall canta Nadal\nEl Nadal diu a la gent i als pobles de la Terra...\nGuiatge d'autèntic luxe per la pròxima caminada a Mallorca: Mateu Morro Marcé\nEls Amics de la Vall de Coanegra ens han confirmat que el guia que ens mostrarà la riquesa de la Vall de Coanegra serà l'escriptor i polític santamarier, ...\nEstem recuperant l'antic camí de Pont de Montanyana a Tremp!\nGràcies a la col.laboració i finançament del Consell Comarcal del Pallars Jussà i de l'Ajuntament de Tremp hem recuperant l'antic camí de Pont de Montanyana (la Ribagorça) i Tremp (Pallars Jussà). Es tracta d'un antic camí de pedra, a trossos ben conservat, que utilitzaven el veinat per anar a l...\nEl passat diumenge 18 de desembre es va fer la caminada de reconeixement i pla de senyalització de la primera part del Camí al seu pas per Cardedeu (Vallès Oriental).\nHi van col·laborar amics del Camí i entitats del municipi que hi van poder assistir, entre elles, l'Agrupació Escolta...\nEls amics del Camí de Costur recuperen l'antic camí cap al barranc de les Olles, que comunicarà Costur el Mas d'avall i les Useres. Després de quatre jornades intenses de treball la senda ha quedat impecable, un camí ple d'història que sota les argelagues i els matolls amagava la...\nIB3 Ràdio realitzà una entrevista el passat 6 de novembre al cordinador del PAS a Mallorca, per conèixer amb més detall el projecte EL CAMÍ i el seu estat de desenvolupament a les Illes Balears.\nEl Tàpies del Camí\nUn mapa d'estil contemporani del país unit pel Camí va ser el regal del pintor català universal Antoni Tàpies.\nViatges virtuals en 3D pels trams del Camí\nJa pots fer viatges virtuals pels trams del Camí en 3D gràcies al Google Earth.\nAquí trobaràs llistes obertes de música feta en català d'arreu del territori: pots escoltar-les i ampliar-les!\nRutes d'1 i 2 dies per l'Alt Maestrat i els Ports\nAquí teniu algunes propostes per recórrer al vostre ritme aquestes impressionants i àrides comarques.\n« primer ‹ anterior … 28 29 30 31 32 33 34 35 36 … següent › últim »


El doctor Carballo carrega contra els polítics: «El fàcil és tirar la culpa a la gent, comportin-se i facin el seu treball!»\nEl metge adjunt del Servei d'Urgències de l'Hospital Universitari Ramón y Cajal, César Carballo, s'indigna per la gestió política de la pandèmia\nActualitzada 04/04/2021 a les 18:46\nAmb Espanya a les portes d'una quarta ona de la pandèmia del coronavirus, el metge César Carballo, adjunt del Servei d'Urgències de l'Hospital Universitari Ramón y Cajal, ha mostrat la seva indignació en assenyalar les fallades de la gestió política en aquesta crisi sanitària.\nEn ple debat en el programa laSexta Noche, Carballo ha indicat que «el fàcil és tirar-li la culpa a la gent. Ens diuen que ens comportem per Setmana Santa... Comportin-se vostès! No han fet el seu treball, que és donar-nos un sistema sanitari eficient», ha assegurat.\nRespecte al ritme de vacunació contra el coronavirus, el doctor ha destacat «l'estirada d'orelles» que ha donat l'OMS a Europa: «A quin ritme estem vacunant? Com es pot tancar en Dijous Sant i Divendres Sant, amb gent de 80 anys encara sense vacunar?», s'ha preguntat l'expert.\nCarballo s'ha referit així a casos com l'ocorregut durant aquests dies festius en la Comunitat de Madrid. A pesar que el procés de vacunació ha continuat amb determinats grups en el Wanda Metropolità i l'Hospital Infermera Isabel Zendal, els centres d'Atenció Primària -on es vacuna a majors de 80 anys que viuen en els seus domicilis- han estat tancats durant els festius de la Setmana Santa.\nAixí mateix, el urgenciòleg ha alertat que les quarantenes de 10 dies no són suficients amb les noves variants, especialment la britànica. «Portem dient aquí un mes que els aïllaments són insuficients a 10 dies, això depèn del Govern. Per què no s'augmenten a 14 dies? És clara l'evidència científica, és clar que aquesta variant dura molt més temps», ha subratllat.\nUn altre assumpte polèmic que el doctor Carballo també ha criticat ha estat l'arribada de turistes estrangers. «Deixarem entrar francesos aquí amb 800 d'incidència acumulada? Ens estem jugant l'estiu. Caldrà dir: per sobre de 250, que és el risc extrem, a més de presentar la PCR, hauran de fer un aïllament, com s'està demanant en altres llocs», ha demandat.\nCarballo ha enumerat també altres fallades, com «la liberalització dels test» -que apliquen altres països- o el rastreig de casos, que «amb aquests límits que tenim no val de res si no tenim una incidència acumulada per sota de 50, perquè caldria rastrejar a tota la població».\nDesprés de fer aquest repàs, el metge ha esclatat contra els errors de gestió dels polítics: «Deixin ja de criminalitzar a la gent i facin el seu treball, que és molt fàcil dir que quan estiguem en una quarta ona serà perquè la gent ha sortit per Setmana Santa. Facin el seu treball, i vacunin demà, tarda i nit. Si ho diuen, facin-ho. Obrin els centres de salut i paguin a la gent perquè vagi a vacunar, però facin el seu treball i no criminalitzin a la gent, ja està bé!», ha resolt.\nComenta el contingut : El doctor Carballo carrega contra els polítics: «El més fàcil és culpar a la gent, comportin-se i facin el seu treball!»


Si toquem junts, sona millor | Escola de Música i Conservatori de Vic\nEl projecte Si toquem junts, sona millor va començar el curs 2012-13. Aquest projecte es desenvolupa amb alumnes de 3r de primària de les escoles de Vic que hi vulguin participar, conjuntament amb l’Escola de Música i Conservatori de Vic. Els objectius d’aquest projecte són els següents:\nApropar l’Escola de Música i Conservatori de Vic als infants de la ciutat, que accedir a aquest servei els és complexe a causa de la seva situació econòmica i/o perfil social.\nVincular escoles d’Educació Primària de Vic de diferent titularitat, afavorint la col·laboració entre els mestres dels diferents centres així com la convivència i el treball cooperatiu dels seus alumnes.\nConèixer les habilitats musicals destacades i els interessos musicals dels alumnes del projecte, estudiant la viabilitat de sumar-los als programes centrals del projecte educatiu de l’emvic.\nIncidir en l’educació emocional dels alumnes mitjançant el poder transformador de la música i amb la Musicoteràpia com a eina principal, treballant valors com el respecte, la tolerància, el sentiment de pertinença i l’autoestima.\nPotenciar l’èxit educatiu dels alumnes usuaris del projecte, incidint en l’adquisició de les vuit competències transversals bàsiques descrites pel Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya\nAquest projecte consisteix en un treball a dos nivells: a nivell d’alumnat i a nivell de professorat. A nivell de professorat, els mestres especialistes de música de les escoles participants treballen conjuntament amb els professors de l’Escola de Música de Vic de manera que treballen conjuntament la metodologia i les propostes concretes de treball. Aquesta metodologia es basa en tres eixos:\nLa importància a la consideració de l’entorn de cada alumne.\nLa interdisciplinarietat intrínseca entre el so, el moviment i el llenguatge.\nLa creativitat del docent –en la programació i en la capacitat de reacció-, i de l’alumne –fent propostes sorgides de la improvisació o la composició, i en les respostes davant els reptes proposats com a forma d’aprenentatge.\nParal·lelament, els alumnes treballen en diferents tallers que van rotant i en un grup format per alumnes del seu centre i d’un altre centre de la ciutat. Aquests tallers són variants depenent de la formació i l’especialització dels professors i mestres de cada curs.\nEl projecte es clou amb una mostra oberta a la ciutat a la Sala 2 de L’Atlàntida.


Diumenge, 8 d'octubre del 2017 (Copenhaguen) | Diana Coromines\nReunió a la delegació de Dinamarca.\n01 Gener, 2019\nDiumenge, 8 d'octubre del 2017 (Copenhaguen)\nAcabo de comunicar-me per Signal amb el P. i sembla que no veiem la situació igual. Malauradament, em temo que tinc raó jo (tant de bo m'equivoqui), perquè la situació és la següent:\nM'he passat tota la setmana buscant potencials mediadors escandinaus, per ordre del Departament d'Exteriors a Barcelona. Quan la Francesca em va traslladar aquesta petició dimecres al matí, em vaig queixar: «Però no havíem quedat que faríem la DUI?», perquè dimarts ens havia dit, a mi i a la J., que el govern volia declarar la independència aquest cap de setmana. «Oh, noia!», em va dir llavors, fent com si endrecés els papers que tenia damunt la taula, «és que no es pot fer la DUI sense haver esgotat totes les possibilitats». Em va caure l'ànima als peus però vaig pensar: esgotem aquesta carta ràpidament, abans del cap de setmana, perquè es vegi ben clar que Rajoy i companyia refusen els mediadors internacionals i, per tant, la DUI quedi més que legitimada a ulls del món.\nHe explorat mil i una possibilitats i tots els meus contactes. Ho hem intentat amb Mogens Lykketoft, Thorbjørn Jagland, Harlem Gro Brundtland, Göran Persson, Dag Halvor Nylander, l'Ellemann-Jensen pare (que em va penjar el telèfon després de dir-me que no pensava perdre ni un segon en «aquesta qüestió», malgrat la recomanació d'un representant destacat de Letònia, amic seu), entre molts d'altres; endebades. A Dinamarca no hi ha hagut manera d'aconseguir ningú, tot i que és on tinc més contactes. L'S. B. del Moviment europeista va ser amable, com sempre, però va reaccionar més tibada que en altres ocasions. Em va dir que, «per moltes raons i molt variades», no s'hi podia involucrar i que sentia molt la violència de l'1O però que el referèndum era il·legal i això no es podia tolerar. No va servir de res la meva explicació sobre les lleis aprovades pel nostre parlament, etc.; es notava que ja tenia la decisió presa i m'escoltava per inèrcia.\nEn canvi, he aconseguit el Ragnar Aðalsteinsson (ex-magistrat del Tribunal Suprem d'Islàndia, una eminència; el vaig conèixer el juny de l'any passat en una conferència que va fer al CCCB), la Katrín Oddsdóttir (impulsora de la comissió ciutadana que va redactar la nova constitució islandesa, que després va quedar en stand-by) i l'ex-primer ministre finlandès Matti Vanhanen, que també va ser president del Consell Europeu. També teníem l'Olof Palme Center de Suècia però es veu que a Exteriors l'han descartat perquè la seva directora a Barcelona és l'Anna Balletbò. Ara se suposa que el Romeva ha de trucar el Vanhanen, l'Aðalsteinsson i l'Oddsdóttir, però ningú no sap ben bé què volen fer amb aquests noms i els que han rebut d'altres delegacions.\nAquest matí, mentre passejava per Kongens Have, m'he posat a seguir des del mòbil la manifestació feixista convocada per Societat Civil Catalana amb el lema «Prou! Recuperem el seny» (quin cinisme!). Evidentment no ha tingut l'èxit de convocatòria de les nostres manifestacions (ni comprant autocars i trens sencers ho han aconseguit, a 20 € el bitllet, dinar inclòs), però feia angúnia veure la Via Laietana plena de banderes espanyoles, i aquella multitud esverada vociferant «¡Viva!» i «¡Hurra!». Per no parlar dels nonagenaris casposos que han sortit a dir bajanades, com el Vargas Llosas (que ha esmentat amb menyspreu «Puismonj», «Junqueras» amb la jota ben espanyola, i «Forradel») i altres velles glòries com el Borrell. El TN de TV3, que semblava que treballés per l'enemic, s'ha dedicat a agafar declaracions de tots aquests «garants» de la «majoria silenciosa», que parlaven amb excitació dels «colpistes» i de la «manca de diàleg i la tirania dels independentistes». Hem perdut un temps preciós i hem regalat a aquesta gentola una part de la narrativa que fins ara era només nostra; la de la mobilització ciutadana massiva a favor de la independència.\nLa Francesca m'ha demanat per whatsapp que si us plau fes arribar a tots els nostres contactes de premsa el comunicat que havia fet The Elders. Eren quarts de dues; tot just m'havia assegut al Café Oscar però m'he tornat a aixecar per pujar a casa i llegir amb calma el text en qüestió. No m'ho podia creure: aquesta és la gran fita de mediació que hem aconseguit? No condemnen la violència espanyola de manera explícita sinó que fan una crida al «govern espanyol» i el «govern regional» de Catalunya a abandonar la confrontació violenta, com si víctimes i botxins tinguessin la mateixa responsabilitat en el conflicte. He dit a la Francesca que no ho veia gens clar, però ella hi insistia: «Són instruccions de l'Altisent i el Villatoro», m'ha dit, reenviant-me el missatge dels dos caps de gabinet del Romeva. Les instruccions en qüestió encara m'han esgarrifat més: consistien a enviar un correu als periodistes informant del comunicat de The Elders, lligant-lo amb la manifestació espanyolista d'avui. Però que s'han begut l'enteniment? Ara resulta que nosaltres mateixos hem de contribuir a donar difusió a una manifestació impulsada per organitzacions d'extrema dreta com SCC, Concordia Cívica, i altres perles semblants? Que s'omplen la boca de «diálogo» i fan veure que són gent pacífica per fer creure al món que els catalans estem dividits en dues demandes igual de lícites i de massives? Quan en realitat són la comparsa (inflada artificialment) dels qui ens han apallissat? Quina estratègia més estúpida i contraproduent. Òbviament no ho he fet; no vull ser còmplice d'aquest despropòsit.\nPer tot plegat sóc força pessimista. No em crec que vulguin declarar la independència; penso que tornaran a fer un sí però no i diran alguna cosa com ara «Declarem la independència tret de si el govern espanyol accepta la mediació internacional que s'ha ofert per afavorir el diàleg, seguint les demandes del 80% de la població i d'acord amb el tarannà de consens que ens caracteritza, etcètera». Però el P. és de l'opinió que no. Diu que el sector Mas que vol aturar la DUI ja no hi pinta res i que confia del tot en Puigdemont. Tant de bo, però jo no ho veig gens clar.\nTue, 01/01/2019 - 21:40\nEl 2017 vam perdre una ocasió d'or. Suposo que algun dia sabrem exactament perque vam perdre aquesta ocasió i perque vam deixar escapar la República i l'independència quan la teniem a tocar.\nWed, 01/02/2019 - 23:56\nEsperem ue no sigui l'últim fragment de diari que fescobrim, Diana.\nSun, 01/06/2019 - 16:00\nNo entenc tanta resistència i sorpresa, que en el teucas haurien d’estar curades, per responsabilitat i eficiència.\nPerò el pitjor és que ho ventilis, i no sé si és que en el fons ho fas per electoralisme. Però això seria el de menys.\nSi, hi ha repressió, por, covardia i fins i tot col.laboracionisme. Però la teva posició és immillorable per a sumar i torpedinar eficaçment (o sigui discretament) tot el que no vagi en la línia de la llibertat sigui quin sigui el color. I enlloc d’això et comportis tan mediocrement o més que allò que critiques.\nCom podries aconseguir cap suport, em pregunto.\nUses la teva proximitat amb la gent per contear la desconfiança i l’enuig.


Constantí Làscaris (gramàtic) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nConstantí Làscaris (gramàtic)\nConstantí Làscaris Virgola, en grec: Konstandinos Làskaris (Constantinoble, 1434 - Messina, 1501), va ser un filòleg i humanista grec promotor del renaixement de l'estudi de la llengua grega a Itàlia.\n(el) Κωνσταντίνος Λάσκαρης\n15 agost 1501 (66/67 anys)\nPietro Bembo, Giorgio Valla i Urbano Bolzanio (en)\nLàscaris era descendent d'una família noble de Bitínia, els Làscaris, que havia donat quatre emperadors de Nicea durant el segle xiii.\nLàscaris va ser alumne de Joan Argiròpul, un erudit. El 1453, després de la caiguda de Constantinoble, va exiliar-se primer a l'illa de Corfú per la intervenció del cardenal Bessarió. El 1460 va anar a la cort de Milà, on Francesco Sforza el va contractar com a professor de la seva filla Ippolita.\nDesprés Làscaris va ensenyar grec a la Universitat de Roma. Entre els seus alumnes es trobava Pietro Bembo (1492-1494).\nLàscaris el 1476 va escriure una gramàtica grega anomenada Erotémata, impresa a Milà per Dionisio Paravisino, que va ser el primer llibre completament amb caràcters grecs imprès a Europa. Aquesta gramàtica va ser reimpresa per Aldo Manuzio el 1495.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Constantí Làscaris\n(anglès) Fotis Vassileiou & Barbara Saribalidou, Short Biographical Lexicon of Byzantine Academics Immigrants in Western Europe, 2007.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Constantí_Làscaris_(gramàtic)&oldid=26402946»


Última modificació: 24/11/2015 | Font: USE\nEl perfil d'ingrés recomanat serà estar en possessió d'algun títol oficial de Llicenciat o Graduat en Filologia o en Traducció i Interpretació i d'algun màster relacionat amb aquests títols o uns altres afins relacionats amb la comunicació interlingüïstica i intercultural. Especialment els màsters associats al programa de doctorat que s'imparteixen en la Universitat Jaume I (vinya. Supra). Es podran considerar, no obstant açò, les sol·licituds d'estudiants que, sense estar en possessió d'un títol de llicenciat o Graduat dels a dalt citats, posseïsca un màster en alguna de les especialitats relacionades amb les llengües aplicades, la Literatura i/o la traducció. No obstant açò, es considerarà indispensable tenir una bona competència lingüística en almenys dues de les tres llengües d'impartició del programa.\nEl nou context normatiu està propiciant que els màsters dels departaments implicats atraguen a un bon nombre d'estudiants estrangers, especialment llatinoamericans. En aquest moment, els diferents màsters dels tres departaments implicats en el programa compten amb un total de 30 estudiants estrangers, als quals intentarem captar perquè continuen amb nosaltres la seua formació doctoral.\nAixí mateix, des de la coordinació del programa està previst, una vegada que s'aprove, l'enviament massiu d'informació a totes les universitats estrangeres amb les quals mantenim relacions de recerca, especialment a les Hispanoamericanes, que ens consta que tenen manca d'oferta en aquest nivell formatiu.\nEn el cas d'estar en possessió del Diploma d'Estudis Avançats (DEA), obtingut d'acord amb el que es disposa en el RD 778/98, o haver aconseguit la Suficiència Investigadora segons el regulat pel RD 185/85, haurà d'haver-ho cursat en programes de doctorat afins.\nEl present Programa de Doctorat no preveu la realització de complements de formació específics. No obstant açò, s'estudiarà cada sol·licitud de manera individual amb la finalitat de determinar si existeixen estudiants que necessiten cursar aquests complements de formació. Donada la complexitat del programa de doctorat que es proposa, resultat de la unió de programes de diferents departaments i àrees de coneixement, pensem que és més adequat atendre de manera individual cada cas i especificar els complements concrets que s'exigiran als estudiants, en funció de les seues perspectives de recerca.\nEn tot cas, els complements de formació els hauran de cursar els estudiants en possessió d'un títol de Graduat o Graduada la durada de la qual, conforme a normes de dret comunitari, siga de 300 ECTS, llevat que el pla d'estudis del corresponent títol de grau incloga crèdits de formació en recerca, equivalents en valor formatiu als crèdits en recerca procedents dels crèdits en recerca inclosos en estudis de Màster.\nAixí mateix, es considerarà la possibilitat que cursen els complements formatius aquells estudiants el màster dels quals, encara sent del perfil adequat, estiguera més orientat a la professió que a la recerca.\nAquests complements de formació sempre estaran relacionats amb la realització de cursos o seminaris específics sobre metodologia de la recerca en llengües aplicades i traducció o sobre aspectes conceptuals concrets relacionats amb l'especialitat seleccionada per l'estudiant, organitzats expressament pel programa o oferits en el si d'algun dels màsters d'especialitat existents en l'actualitat en la Universitat Jaume I vinculats a les llengües i la traducció. Pel que fa als resultats d'aprenentatge i els sistemes d'avaluació, seran els establits específicament en cadascun d'aquests cursos o seminaris per part dels especialistes responsables de la seua impartició i, en tot cas, passaran necessàriament per la superació dels criteris mínims establits.\nSolament en casos excepcionals, en els quals la procedència d'un màster clarament profesionalizante justificara la necessitat de realitzar aquests complements, la Comissió acadèmica recomanaria a l'estudiant realitzar un curs de Metodologia de la recerca. En concret, els estudiants, en funció de l'orientació específica que escolliren, podrien escollir entre cursar una de les següents assignatures, que permeten també el seguiment a través de l'Aula Virtual:\nMetodologia de la recerca i elaboració de tesi en traducció i interpretació (5 ECTS). Màster en recerca en Traducció i Interpretació per la Universitat Jaume I,\nMetodologia i eines informàtiques per a la comunicació, la docència i la recerca (3 ECTS). Màster en Comunicació intercultural i ensenyament de llengües (CIEL) per la Universitat Jaume I\nMètodes de recerca en adquisició de segones llengües (5 ECTS). Màster en Ensenyament i Adquisició de la Llengua Anglesa en contextos multilingües (MELACOM) per la Universitat Jaume I\nResearch Methods (8 ECTS). Màster English Language for International Trade (ELIT) per la Universitat Jaume I


Martínez Dalmau assegura que les obres que s'estan desenvolupant a Alcoi converteixen a la ciutat en "un referent de regeneració urbana"\nMartínez Dalmau assegura que les obres que s’estan desenvolupant a Alcoi converteixen a la ciutat en “un referent de regeneració urbana”\n• El vicepresident segon i conseller d'Habitatge visita les obres de les Àrees de Regeneració i Renovació Urbana • Destaca la col·laboració de la Generalitat i l'Ajuntament per a desenvolupar polítiques d'habitatge\nEnviat per Redacció en 23 de Setembre de 2019.\nTags: Ajuntament Alcoi, Generalitat, habitatge públic\nEl vicepresident segon i conseller d’Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica, Rubén Martínez Dalmau, ha assegurat que les obres que s’estan desenvolupant de diverses zones de l’Alcoi converteixen a la ciutat “en un referent de regeneració urbana”.\nAixí ho ha declarat després de la reunió que ha mantingut amb l’alcalde d’Alcoi, Toni Francés Pérez, en la qual han fet un repàs als projectes conjunts en matèria d’habitatge. En la trobada han estat acompanyats pel secretari autonòmic d’Habitatge i Funció Social, César Jiménez, i el director general de l’Entitat Valenciana d’Habitatge i Sòl (EVha), Alberto Aznar.\nRubén Martínez Dalmau ha destacat que Alcoi és “un model de com s’han de fer les coses en matèria de col·laboració interinstitucional” i demostra “com diferents parts de la ciutat poden finalment regenerar-se gràcies el treball de la Generalitat i l’Ajuntament”. Una col·laboració que “ha de continuar i reforçar-se”, ha assenyalat.\nPer al vicepresident segon, el fruit d’aquestes polítiques fan possible que avui siga una realitat la rehabilitació de més de 370 habitatges que garantiran el dret a l’habitatge de moltes persones.\nDesprés de la reunió, han visitat les actuacions emmarcades en les Àrees de Regeneració i Renovació Urbana (ARRU), els treballs de la qual s’estan executant en els barris del barri antic, Eixample, Santa Rosa i Barbacana-Plaça Les xiques.\nAlcoi compta amb dos ARRUS declarades per la Generalitat en 2015 i en 2018, en el marc dels Plans Estatals d’Habitatge de 2013-2016 i 2018-2021, respectivament. Totes dues actuacions es localitzen en els barris de Santa Rosa, Eixample i centre històric.\nA més, la Conselleria d’Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica, a través de l’Entitat Valenciana d’Habitatge i Sòl (EVha), també està executant des de 2018 un ARRU en el grup d’habitatge públic Barbacana-Plaça Les xiques, amb un pressupost de gairebé 450.000 euros i les obres dels quals està previst que acaben a final d’any.\nMés de 400 habitatges\nEn el cas del ARRU aprovat en 2015, l’actuació suposa la rehabilitació de 425 habitatges pertanyents a 50 comunitats de propietaris. Els treballs estan molt avançats i 41 comunitats ja compten amb les obres acabades. La inversió total de la intervenció ascendeix a sis milions d’euros, dels quals 1.667.000 euros els aporta el Ministeri de Foment, 360.000 euros la Generalitat i la resta l’assumeixen l’Ajuntament d’Alcoi i els particulars.\nPel que respecta al ARRU de 2018, suposa l’edificació de 18 habitatges municipals situats en tres solars obtinguts després de la demolició d’altres construccions en mal estat. L’Ajuntament està interessat a desenvolupar un projecte innovador d’habitatge col·laboratiu en aquests immobles.\nEl cost total de l’actuació és de dos milions d’euros distribuïts, dels quals 540.000 euros els aporta el Ministeri, 270.000 euros la Generalitat i la resta el Consistori amb ajuda de Fons Feder Edusi.\nD’altra banda, Alcoi ha presentat aquest any al concurs promogut per la Conselleria d’Habitatge una proposta per a posar en marxa un nou ARRU en l’àmbit del Partidor, a fi de promoure un eco-barri que regeneri aquest cèntric espai.\nEl vicepresident ha mostrat la seua satisfacció per la recent creació d’un Observatori de l’Habitatge a Alcoi. Un organisme que treballarà conjuntament amb l’observatori autonòmic impulsat per la Conselleria i amb el qual “crear sinergies de les polítiques autonòmiques i locals per a poder crear més habitatges, de major qualitat i més sostenible”.\nProp de 31.195 persones visiten el Betlem del Tirisiti\nSuspeses les classes per demà dijous 12 de setembre davant l’alerta per fortes pluges\nAlcoi subvencionarà l’adquisició de vehicles de mobilitat personal


La Incubadora d'Empreses de Bell-lloc clausura les segones Jornades d'Emprenedoria\nterritoris.cat 20:35 13/12/13\nLa nova revolució tecnològica pot tenir els seus efectes negatius, com poden ser problemes socials deguts a la desaparició de llocs de treball, segons el consultor Alfons Cornella.\ncomarca id emprenedoria incubadora empreses bell\nLes autoritats es van fer la fotografia amb els participants en les Jornades.\nLa Incubadora d'Empreses de Bell-lloc (Id'a) va clausurar, aquest dijous, les segones Jornades d'Emprenedoria, amb la conferència del consultor d'empreses i fundador d'Infonomia i Co-society, Alfons Cornella.\nEl ponent va desplegar la seva teoria sobre l'impacte que les noves tecnologies en la nostra quotidianitat, així com els canvis socials que poden provocar. Cornella va assegurar que les tecnologies estan avançant tan de pressa que ni es pot imaginar, una revolució radical en els nostres hàbits laborals i personals que comportarà la tecnologia.\nTot i així, aquest nou escenari tindrà algunes conseqüències negatives, segons Cornella, que abrigaran a afrontar problemes socials que podrien general la desaparició de llocs de treball, que seran substituïts per màquines i estris tecnològics.\nDavant d'aquesta disjuntiva, Cornella suggereix que s'ha de saber innovar, i identificar els problemes per poder resoldre'ls. Tot i així, aquest context oferirà moltes oportunitats que obrirà una dècada prodigiosa.\nLa cloenda de les Jornades la va presidir el president de la Diputació de Lleida Joan Reñé, a qui va acompanyar l'alcalde de Bell-lloc Ramon Cónsola.\nReñé va manifestar en el seu parlament que\nels autònoms i els emprenedors són l’element dinamitzador del territori. L’economia no caminarà si no tenim la capacitat de gestionar empreses i entitats, de posar il·lusió en el treball i assumir riscos.\nReñé, també va fer referència al nou camí que la majoria de polítics i ciutadans han decidit seguir, referint-se a l'anunci de la data de la consulta sobiranista, un camí que ens ha de donar consistència per tal de fer possible que allò que avui no tenim amb disponibilitat per ajudar més encara als joves emprenedors, i vulguin començar una activitat, es pugui fer d’una forma més clara, si assolim aquest procés que avui iniciem, que ha de ser el procés d’opinar o bé decidir el nostre futur personal i col·lectiu com a poble.\nL'Id'a de Bell-lloc forma part de la xarxa de centres d’empreses innovadores de la Diputació de Lleida, que també integren els centres de Cervera, les Borges Blanques, Balaguer, Tàrrega, Vielha, La Seu d’Urgell, Sort, el Centre Tecnològic Forestal de Catalunya a Solsona i, recentment, el centre de Torrefarrera. Juntament amb el CEEILleida ofereixen més de 10.000 metres quadrats i més 100 espais a disposició de les noves empreses innovadores de les comarques de Lleida.\nEl Premi Ruralapps convoca la novena edició incorporant la digitalització\nPrimera Trobada d'Amics de l'Estany, per crear una xarxa de voluntaris\nLa comarca del Pla d'Urgell participa de ple en la Marató de TV3


Qui serà el Ninot Indultat 2019 de València?\nQui serà el Ninot Indultat 2019?\nA partir de les 17.30 hores, Pere Fuset revelarà quina Falla s’alça amb el premi al Ninot Indultat 2019 de les Falles de València\nCandidats al Ninot Indultat 2019\nSi ahir es coneixia el ninot que s’alçava amb el títol de Ninot Indultat Infantil 2019, que finalment va recaure, mitjançant votació popular, per a ‘Boom!’ de la Falla Ciscar-Borriana, l’Exposició del Ninot tornarà a ser, aquesta vesprada, l’escenari en el qual el President de Junta Central Fallera i regidor de Cultura Festiva de l’Ajuntament de València, Pere Fuset, anunciarà el Ninot Indultat 2019.\nLes diferents comissions falleres es tornaran a concentrar a la Sala Arqueries del Museu Príncep Felip de la Ciutat de les Arts i les Ciències amb la il·lusió que siga el seu ninot el triat per a salvar-se de les flames del foc de la Cremà, però també per a passar a formar part de la col·lecció del Museu Faller per a passar ja a la història de les nostres festes josefines.\nDe nou, tornaran a ser els vots dels milers de valencians i turistes que han passat per l’Exposició del Ninot els que triaran al Ninot Indultat 2019 de València. Després d’aquest gran moment, les comissions falleres recolliran els seus respectius ninots i les portes d’aquesta exposició tornaran a tancar-se fins a l’any que ve, quan nous ninots ocupen aquest espai per a anunciar l’arribada de les Falles 2020.\nL’any passat, la Falla Almirante Cadarso, per quart any consecutiu, aconseguia conquistar al jurat més exigent representant escenes quotidianes, però dotades d’un gran realisme. Per a conéixer al Ninot Indultat 2019 de les Falles de València caldrà esperar fins a aquesta vesprada, a partir de les 17.30 hores, quan es revele el nom de la falla guanyadora.


Coneixement d’idiomes i mercat de treball | Consumer\nConeixement d’idiomes i mercat de treball\nEntre els coneixements que més valoren les empreses es troben els idiomes: un 12% de les ofertes de formació de les càmeres empresarials espanyoles correspon a aquesta matèria\nPer Carlos Astorelli 29 de març de 2007\nEn l’àmbit europeu, una de cada deu petites empreses confessa haver fracassat en els seus negocis per falta de coneixement d’altres llengües. Les pèrdues en les exportacions per aquesta causa s’estimen en 325.000 euros. Aquesta dada, revelat en un informe recent de la Comissió Europea (CE), assenyala una manca en l’àmbit comunitari que definirà polítiques de formació a mitjà termini. A Espanya la deficiència en el domini de llengües estrangeres és un tret cada vegada més acusat i, al seu torn, una oportunitat per els qui estan en l’etapa de formació professional i inserció laboral.\nLa globalització, la internacionalització del comerç i les noves tecnologies fan que la fluïdesa de les comunicacions ocupin un lloc predominant en l’èxit dels negocis. En aquest context, l’anglès s’ha convertit pràcticament en una llengua franca, amb 800 milions de parlants. És la llengua més utilitzada en l’àmbit del comerç: el 80% dels mails s’escriu en aquest idioma i ocupa el 45% de les publicacions científiques.\nAixò es deu, en part, a la cerca incessant de nous mercats i a les fusions de capitals nacionals amb estrangers, que determinen un major i més profund intercanvi cultural en les relacions laborals. Les empreses s’expandeixen amb filials nacionals en l’exterior i el flux continu de treballadors que es trasllada a altres països per treballar augmenta. D’aquesta manera, sorgeix la necessitat d’adquirir capacitats diverses d’adaptació, entre elles, la lingüística.\nL’informe de la “CE Efectes en l’economia europea per falta de capacitats lingüístiques” mostra una clara relació entre els idiomes i l’èxit dels negocis.\nL’informe de la “CE Efectes en l’economia europea per falta de capacitats lingüístiques” mostra una clara relació entre els idiomes i l’èxit dels negocis\nEl 11% de les Pimes europees, unes 950.000, perd algun negoci per problemes de comunicació. De manera que dotar a aquestes empreses d’un millor capital lingüístic tindria un alt impacte tant al mercat laboral com en el volum de negocis.\nEn aquest sentit la Comissió Europea està prenent mesures que inclouen la programació per al segon semestre d’un fòrum sobre empreses i multilingüisme, a més d’emprendre estudis sobre les possibilitats d’aprofitament de les noves tecnologies per a l’aprenentatge d’idiomes.\nAl nostre país s’aprecia una “baixa internacionalització de l’activitat de les empreses espanyoles”. Així ho assenyala el director de Formació del Consell Superior de Càmeres d’Espanya, Valeriano Muñoz. Una de les causes és l’alt cost per obrir els canals d’exportació. En aquest context, l’especialista explica la manca d’idiomes en els treballadors com “un condicionant agregat” per al creixement de les empreses.\nEl sector industrial espanyol és el que més sofreix aquesta situació, ja que els negocis en altres països estrangers es realitzen d’empresa a empresa, a diferència del sector agrari, en el qual intervenen des de fa temps majoristes que redistribueixen els productes destinats al mercat extern.\nLa societat espanyola és reticent a l’aprenentatge de llengües estrangeres, i això es manifesta clarament al mercat laboral. Més de la meitat dels espanyols no parla cap idioma diferent al de la seva llengua materna.\nMés de la meitat dels espanyols no parla cap idioma diferent al de la seva llengua materna\nSi ben actualment hi ha un “nivell d’idiomes que fa deu anys era impensable”, Muñoz destaca la importància que la petita empresa atorga en l’actualitat a aquesta qüestió. “La necessitat de penetració cultural en l’intercanvi comercial és cada vegada més fort, i una de les eines per aconseguir-ho és l’idioma”, destaca. Entre els 18 grups temàtics en què es divideix l’oferta de formació de les càmeres empresarials, els idiomes ocupen actualment el primer lloc, seguits de la informàtica i el comerç interior.\nLes càmeres empresarials espanyoles són molt actives en la formació laboral espanyola. Des dels anys 90 treballen en l’elaboració de plans dirigits que complementen el sistema educatiu i l’oferta de formació professional. Un dels resultats és el Servei Cameral d’Orientació Professional (SCOP) per a empresaris i demandants d’ocupació. Una iniciativa que persegueix col·laborar en els processos de selecció de personal de les empreses i recolzar a els qui busquen ocupació en el la transició laboral, amb serveis de formació i borses de treball.\nL’idioma dels diners\nAtenent als intercanvis del nostre país en el comerç internacional, Europa absorbeix el 70% de les exportacions. En aquest escenari, França i Alemanya són els primers clients. Sobre les capacitats en aquestes llengües, un informe de l’Eurobarómetro de 2004 indica que el 19% dels espanyols estudia francès, mentre que amb prou feines un 4% s’atreveixen amb l’italià, l’alemany i el portuguès. L’anglès ocupa el primer lloc amb el 36%\nPerò també hi ha altres idiomes de gran projecció al mercat espanyol. El director de Formació del Consell Superior de Càmeres situa en aquest grup al rus, a causa de la forta presència de la ex Unió Soviètica en el subministrament de matèries primeres i en el sector energètic. El creixement de Rússia en la seva capacitat de compra i la seva gran presència al mercat espanyol del turisme posicionen el seu idioma com una llengua de gran potencial per al mercat de treball espanyol.\nEl creixement de Rússia en la seva capacitat de compra i la seva gran presència al mercat espanyol del turisme posicionen el seu idioma com una llengua de gran potencial per al mercat de treball espanyol\nEl xinès també és un idioma emergent. Encara que molts afirmen que el país asiàtic és la quarta economia del món, especialistes com el catedràtic Ramón Tamales, de la Universitat Autònoma de Madrid, asseguren que es tracta de la segona llengua en termes de poder adquisitiu.\nLes càmeres empresarials adverteixen des de fa temps sobre la necessitat de prendre mesures per pal·liar el baix domini de llengües dels espanyols. La nova Llei d’Educació (LLOI) preveu algunes com l’avançament de l’ensenyament de l’anglès als primers anys de la formació infantil i la promoció de centres d’ensenyament bilingües en diferents comunitats autònomes. Però també es barregen altres opcions per aprendre idiomes en l’actualitat: acadèmies privades, escoles oficials d’idiomes i l’aprenentatge a distància a través d’Internet són algunes d’elles.\nL’alternativa més barata són les escoles oficials d’idiomes: Espanya compta amb 226 en total, repartides de manera dispar: Catalunya, Madrid i Andalusia concentren una mica menys de la meitat. La matrícula en aquests centres oscil·la els 70 euros anuals, encara que cal advertir que en aquests centres s’ensenya la llengua i la gramàtica completa, a diferència de les ofertes formatives de càmeres empresarials o instituts privats, que se centren en els termes més tècnics d’un idioma. L’aprenentatge en acadèmies privades -es comptabilitzen unes 3.000 en tot el país- pot tenir un cost mensual d’entre 60 euros i 100 euros.\nUna eina informàtica molt útil per aconseguir diferents cursos baix diverses modalitats és Internet. La pàgina www.aprendemas.com, per exemple, ofereix un cercador de cursos d’idiomes relacionats amb àrees de treball, per regió a Espanya i a l’estranger, i baix diferents mètodes: a distància, en línia, intensius de finalització de setmana o presencials.\nformación-ca idiomas-ca lengua-ca mercado de trabajo-ca mercado-ca\nLuis Mari Saratxaga, director executiu de l’Institut Basc del Coneixement de la Formació Professional\nVenda ambulant: es pot reclamar i demanar factura\nSis consells per vendre una idea\nCinc claus per ser avui el candidat laboral perfecte\nEstalvi d’energia en la cuina


L’aventura de volar!novetat\nDe 2 a 3 sessions lectives\nA l’aula + visita opcional a l’Aerosport\nC. Germanes Castells, 25 - 08700 Igualada\nTel. 90 804 0102\nEl certamen d’aeronàutica general i esportiva Aerosport vol convidar la comunitat educativa a unir-se a aquesta experiència i poder gaudir de l’aventura de volar. La propera edició tindrà com a protagonistes les dones a l’aviació.\nA L’Aventura de Volar! resoldrem, mitjançant una activitat d’experimentació a l’aula, un repte científico-tecnològic relacionat amb l’aviació i l’aeronàutica que l’alumnat podrà completar amb una visita familiar a la Fira de l’Aerosport.\nEls i les docents rebreu una guia didàctica amb el guió de l’activitat, la fitxa de treball per a l’alumnat i la correspondència curricular de la proposta.\nL'alumnat participant en l'activitat rebrà un petit obsequi, podrà accedir a l’Aerosport com a visitant especial amb la participació en el sorteig de batejos de vol i l’experimentació amb un simulador de vol.\nFomentar les vocacions científico-tecnològiques.\nEliminar les barreres de gènere en el món de l’aviació.\nMostrar la rellevància de l’aeronàutica en el camp científic i social.\nDonar a conèixer la infraestructura de l'Aeròdrom Igualada-Òdena i l'esdeveniment de l’Aerosport.\nAmb el suport pedagògic de: