Vinaixa aixeca un monòlit que recorda les riuades de fa dos anys - Teleponent\nInici Societat Vinaixa aixeca un monòlit que recorda les riuades de fa dos anys\nEl president de la Diputació, Joan Talarn, diu que aquest element també és “un reconeixement a la feina dels alcaldes i de les alcaldesses”\nImatge del decobriment del monòlit a la plaça dels Arbres de Vinaixa\nEl president de la Diputació de Lleida, Joan Talarn, va participar aquest dissabte en l’acte de commemoració del segon aniversari de les riuades que van afectar Vinaixa els dies 22 i 23 d’octubre del 2019 amb el descobriment d’un monòlit ubicat a la plaça dels Arbres de la població en record de l’alçada a què va arribar l’aigua durant els aiguats de fa dos anys.\nL’estada de Talarn a Vinaixa s’ha iniciat al recinte de les escoles, a continuació s’han traslladat a la plaça dels Arbres, on s’ha celebrat l’acte commemoratiu i s’ha descobert el monòlit.\nAllí, el president de la Diputació, que ha estat acompanyat pel vicepresident primer, Jordi Latorre, ha estat rebut per l’alcalde, Josep Maria Tarragó; Bernat Solé, delegat territorial del Govern de la Generalitat; i Sara Bailac, senadora portaveu de la comissió de Drets Socials, de la comissió d’Igualtat i de la comissió de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana.\nEn el seu parlament, Joan Talarn ha començant rememorant la rubinada del 22 i 23 d’octubre del 2019, unes inundacions provocades per unes pluges torrencials que en alguns casos van superar els 200 litres per metre quadrat i que es van acarnissar amb municipis del Pla d’Urgell i especialment de les Garrigues.\nTalarn ha recordat com, en el seu cas, aquella emergència el va colpir especialment, perquè feia només quatre mesos que havia accedit a la presidència de la Diputació i “encara estava intentant descobrir com funcionava la casa”.\nVa ser en aquest context quan, cap al vespre, va començar a rebre missatges d’alerta i trucades angoixades dels alcaldes que estaven vivint amb desesperació i neguit aquelles riuades, “entre ells l’alcalde de Vinaixa”.\nÉs en aquest punt on Talarn ha volgut posar el focus en la feina dels alcaldes i de les alcaldesses, perquè davant de fets com els que van passar aquells dies, en el cas dels dirigents municipals, a més de la implicació que tenen a nivell personal, hi ha un altre component que és el del patiment pel bé comú i per tot el poble, una “pressió afegida” que és molt gran.\nÉs per això que ha demanat que el monòlit sigui “un reconeixement a la feina que fan els alcaldes i les alcaldesses”, que sempre són al capdavant i “donen la cara pels seus veïns i veïnes”, a la vegada que simbolitzi “la capacitat de superació” d’un poble i ens recordi que “ens n’hem sortit”.\nEl president de la Diputació també ha recordat com, al dia següent del desastre, va visitar les zones afectades i va poder comprovar la desolació a Arbeca, a l’Albi i, finalment, a Vinaixa, on Josep Maria Tarragó li va mostrar l’abast de la devastació i el va rebre esgotat però “decidit” a revertir i a refer la situació “com sigui”.\nVa ser aquesta “convicció”, ha dit Talarn, la que va esperonar la Diputació a actuar el més ràpidament possible, i dos dies després del desastre, “mobilitzàvem 1 milió d’euros i personal de suport als ajuntaments”, a la vegada que es va instar a la resta d’administracions a organitzar un grup institucional que, coordinadament, treballés per donar resposta a l’emergència i fer possible la recuperació.\nÉs aquesta unitat la que cal tenir, segons Joan Talarn, davant situacions tan complicades com la que es va viure, una unitat que va fer possible, juntament amb la feina de tota la gent, amb l’alcalde al capdavant, poder tirar endavant.\nTalarn ha acabat expressant el desig que mai no es repeteixi una riuada com aquella, però també s’ha mostrat convençut que, si mai torna a passar, “la força d’aquest poble, la força de Vinaixa, serà capaç de recuperar-ho”. Per això, per al president de la Diputació, el monòlit inaugurat avui també representa “la força d’un poble per aixecar-se davant l’adversitat”.\nArticle anteriorLes xifres de covid-19 a Lleida tornen a estabilitzar-se a la baixa\nArticle següentPedro Sánchez anuncia 100 milions d’euros per fer front a l’augment del preu de l’energia


Notícies de l'Oficina Jove de Figueres - Empordà\nOrganitzen una jornada de voluntariat internacional a l'Oficina Jove\nDonen a conèixer les diferents opcions que tenen els joves per viure l'experiència de fer una estada a l'estranger com a voluntari\nEMPORDA.INFO 15.11.2019 | 16:45\nJornada de voluntariat internacional a l'Oficina Jove EMPORDA.INFO\nJornada de voluntariat internacional a l'Oficina Jove\nEl proper dissabte 16, el Servei de Mobilitat Internacional de l'Oficina Jove ha preparat una jornada de voluntariat internacional, per donar a conèixer diferents opcions que tenen els joves per poder viure l'experiència de fer una estada a l'estranger com a voluntari. En aquesta ocasió vindrà l'entitat Cocat que explicarà com són els seus camps de treball internacional per a joves majors de 14 anys, una opció molt interessant per a poder gaudir d'una experiència d'enriquiment personal a l'estiu.\nHi ha tota una jornada de diferents activitats que finalitzarà amb una taula d'experiències de diferents joves de la comarca que han viscut l'experiència i que han volgut compartir-la amb altres joves. La Susana i algunes persones voluntàries L'Associació de Voluntaris Children of Àfrica de Figueres ens explicaran la tasca de l'entitat i com són els seus camps de treball.\nLa Ruth ens explicarà com va viure la seva experiència en un camp de treball de SCI a República Txeca.\nEn Maxi socorrista i voluntari d'Open Arms ens explicarà la tasca tant important que fa l'entitat i la seva experiència com a voluntari.\n10h - Inauguració exposició "Connecta't al voluntariat" (amb petit esmorzar)\n10:30h - Cos de solidaritat/voluntariat europeu (a càrrec del Servei de Mobilitat de l'OJ\n11h - Projectes i camps de treball per a joves de més de 14 anys ( a càrrec de COCAT)\n11:45h - Cafè i taula d'experiències\nEs realitzarà a l'Oficina Jove de l'Alt Empordà, c/Anicet de pagès 2, Figueres, de 10h a 13h.


La desescalada del Govern posa les residències contra les cordes\nSalut ha recomanat reobrir els centres per a les visites i els ingressos, però el DOGC ho continua prohibint\nEls directors dels centres demanen ordres clares i sostenen: «Ens estan empenyent a cometre un delicte»\nBarcelona - Dijous, 28/05/2020 | Actualitzada 29/05/2020 - 16:49\nTorna el descontrol a les residències de gent gran, aquesta vegada en plena desescalada després del confinament pel coronavirus. El caos als centres després de l’arribada del virus ja va posar de manifest les mancances dels geriàtrics, on va posar fi a milers de vides. Ara, diverses residències denuncien que el Govern català ha obert la desescalada amb plantejaments «il·legals». Si bé la Generalitat ha anunciat mesures per permetre les visites i nous ingressos, els centres temen estar incomplint la llei, que ho continua prohibint. «Ens estan empenyent a la il·legalitat», denuncien. Salut afirma que el pla és «aplicable» i que ja es va pactar amb el sector.\nEl 13 de març, pocs dies abans d’haver-se decretat l’estat d’alarma, la Generalitat va prohibir les visites dels familiars i els nous ingressos al miler de residències catalanes. Ho va fer la conselleria de Salut, publicant una disposició en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, en què es publiquen totes les decisions que pren el Govern i que li atorguen caràcter legal. Però en les últimes setmanes, el Departament de Salut, sobre el qual recau ara la gestió dels geriàtrics, ha elaborat el Pla de desescalada de les residències, permetent als centres les visites de familiars, ingressos de persones que en van sortir durant la pandèmia i fins i tot noves entrades, sempre que es compleixin les estrictes mesures de seguretat una vegada s’entri en la fase 2.\nDavant aquesta proposta, els centres estan desorientats. «Aquest pla manca de validesa legal, són recomanacions. El DOGC continua dient que les visites i els nous ingressos estan prohibits; ara com ara, permetre qualsevol entrada és il·legal», assenyala el director de la Unió de Petites i Mitjanes Residències (UPIMIR), Vicente Botella. «No sabem què hem de fer, i el que és pitjor, el mateix Govern ens dona ordres discordants», critica Botella.\nMentre que la Conselleria de Salut demana als centres que s’adaptin als nous plans, els responsables dels Serveis Territorials que depenen de la Conselleria d’Afers Socials, entre els quals hi ha el Consorci de Serveis Socials de Barcelona, ho desmenteix per telèfon. «Ens han advertit que si permetem algun ingrés o alguna visita, ens caurà el pèl», diu Botella.\nFamiliars de gent gran: 'Moriran de pena si no tornen a les residències'\nLa UPIMIR no és l’única federació de geriàtrics que lamenta aquest buit legal. La patronal ACCRA presentarà demà una instància a la Conselleria de Salut demanant un canvi en el DOGC per permetre l’entrada dels familiars i els nous ingressos. «És que no pot ser que cadascú ens digui una cosa diferent, no pot ser que ens exposin així d’aquesta manera, sabent a més per tot el que hem passat», es lamenta Montserrat Falguera, presidenta de la FEATE, la federació que agrupa les residències en mans de les entitats socials.\n«A les residències hem passat molta angoixa i molta por», recorda. I és que, de fet, la fiscalia segueix molt de prop les actuacions dels diferents geriàtrics, amb més d’un centenar d’investigacions en curs. «Necessitem unes ordres clares», insisteix Falguera.\n«Ens juguem multes i denúncies molt serioses»\nTambé l’Associació Professional Catalana de Directors de Centres d’Atenció a la Dependència (ASCAD) lamenta aquest buit legal. «Amb aquestes recomanacions ens estan empenyent a incomplir el DOCG, a cometre una il·legalitat... Ens estem jugant multes i denúncies molt serioses, no s’entén que des del Govern no se n’hagin adonat», critica el president de l’entitat, Andrés Rueda.\nNo obstant, hi ha alguns de geriàtrics de Tarragona, les Terres de l’Ebre i l’Alt Pirineu que, seguint les recomanacions de Salut, ja han permès l’entrada dels familiars als geriàtrics. El Govern afirma que aquest pla és «aplicable», i que, de fet, ja es va pactar amb les patronals. No obstant, la por de la inseguretat jurídica entre els centres fa que no el vulguin aplicar. «Nosaltres estem dient als nostres associats que no ho facin. És que se l’estan jugant legalment», anuncia Botella, que demana «garanties legals i seguretat jurídica» per al sector. «Només n’hi hauria prou que hi hagués un rebrot, com perquè la culpa caigués tota sobre la direcció», afegeix.\nSegons Falguera, i Rueda, aquest és un exemple més de la «incoherència» de la gestió dels geriàtrics. «No estan pensant en les persones, ni en els centres», es queixa Falguera. Lamenta que hi ha persones que fa 50 dies que estan tancades als centres, i que la Generalitat vagi canviant de plans d’un dia per l’altre no ajuda en la gestió.\n«A principis de maig un metge podia donar l’alta clínica si el pacient no tenia símptomes; dues setmanes després ens van dir que fins que donessin negatiu, res, i el mateix amb els treballadors», afegeix. De fet, diversos centres expliquen a aquest diari el «desgavell» que han viscut amb el canvi constant de protocols. «El pitjor ens ha passat amb el pla de contingència dels centres, que l’hem de fer nosaltres: ¡Això no és donar unes ordres clares, això és treure’s una responsabilitat de sobre!», es queixa Falguera.\nCreix la petició de nous ingressos\nMalgrat la pandèmia, les peticions per ingressar avis a les residències no han deixat de créixer. El Govern continua pagant les places públiques, estiguin plenes o no. Però molts centres privats diuen necessitar noves entrades d’usuaris per poder arribar a final de mes i pagar les nòmines dels seus treballadors. Un dels motius, el sobrecost econòmic que ha suposat pagar tots els equips de protecció.\nLlits buits per si hi ha rebrot\nUna de les recomanacions dels nous plans de Salut és que es compti amb un espai aïllat on es pugui instal·lar els avis malalts de coronavirus, en cas de rebrot. «¿Qui pagarà aquests llits?, ¿acomiadem treballadors?», es pregunten alguns directors dels centres, que critiquen que el Govern no els hagi preguntat la seva opinió sobre aquest pla de desescalada.\n‘Semàfors’ per als geriàtrics\nDe fet, el nou pla estableix una dicotomia de colors als centres, per diferenciar els geriàtrics sense cap positiu d’aquells que sí que els tenen. Així doncs, es diferencia entre un centre «verd» o «vermell». Serien els primers els que podrien començar a rebre visites i nous ingressos en la fase 2 de la desescalada.\nTemes: Coronavirus Residències d'avis


Hospedería El Almendral Periana Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHospedería El AlmendralApartamentReal , 13, El Almendral, Periana, Espanya, 18128 - Veure al mapaExcel·lent8,6Basada en3comentarisHospedería El AlmendralVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 40 fotos\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Hospedería El Almendral és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Periana. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Hospedería El Almendral, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix instal.lacions per a minusvàl.lids, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa per garantir el més gran comfort possible als seus clients. L'ambient de Hospedería El Almendral es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera, forn microones són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses piscina exterior, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Hospedería El Almendral és una selecció idònia per a la vostra estada a Periana.\nAllotjaments a Periana\nHospedería El Almendral


Les Corts col·labora amb la Marató de TV3 | Les Corts\nLes Corts col·labora amb la Marató de TV3\nEl diumenge 16 de desembre tindrà lloc l´edició 2012 de La Marató de TV3 estarà dedicada al càncer, la principal causa de mort de persones entre els 35 i 70 anys. El centre cívic Joan Oliver 'Pere Quart us proposa un marató de ball on els talleristes us reptaran a seguir el seu estil a ritme de diferents músiques.\nEl diumenge 16 de desembre tindrà lloc l´edició 2012 de La Marató de TV3\n, que enguany estarà dedicada al càncer. El centre cívic Joan Oliver ‘Pere Quart (c/Comandant Benítez, 6) us proposa un marató de ball on els talleristes us reptaran a seguir el seu estil a ritme de diferents músiques.\nEl càncer és la causa principal de mort de persones entre els 35 i els 70 anys. La recerca científica va obrint noves vies per tractar i curar aquesta malaltia. Catalunya disposa d’equips de recerca que tenen un alt grau de preparació per afrontar nous reptes i aconseguir que el càncer deixi de ser mortal i es converteixi en una malaltia curable o crònica.


Denuncien un vessament de residus al barranc de la Font Major d'Alcover\nEl Casal La Bretxa n'ha alertat els Agents Rurals, que ho han posat en coneixement de l'ACA\nVessament al barranc de la Font Major d'Alcover CASAL LA BRETXA\nDilluns, 16 Març 2020 21:24\nEl Casal Popular La Bretxa ha denunciat avui un nou vessament de residus al barranc de la Font Major, a Alcover. El col·lectiu ha avisat als Agents Rurals dels fets, i aquests, ho han comunicat a l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA), segons el casal.\nDes del Casal La Bretxa sospiten que, aprofitant el dia plujós d'aquest dilluns, alguna empresa ho hauria aprofitar per vessar un líquid que desprenia una forta olor. Tot fent un comparatiu, el col·lectiu ha criticat a través de les xarxes socials que "per desgràcia aquests dies sabem el que és un virus agressiu per culpa de COVID-19, hem de dir que per culpa d'accions així i d'inaccions per part de les administracions i ajuntaments incompetents, nosaltres som un virus per al nostre territori".\nFinalment, el Casal ha emplaçat a l'Ajuntament d'Alcover a fer alguna cosa al respecte: "Nosaltres, com a entitat ecologista del poble i per al poble, sí ho farem", ha afegit l'entitat.


El vídeo en el món del màrqueting digital - Romeu Prenafeta\nInici » Formació #SocialTraining » Introducció al vídeo en el món del màrqueting.\nEl contingut en vídeo en el món del màrqueting s’ha tornat una eina clau en la comunicació de les empreses, amb aquesta afirmació no faig cap descobriment de l’altre món, perquè ja fa temps que veníem dient que el vídeo seria molt important. Però, si et dic que el 86,4% de la població total del nostre país està fent un consum d’aquest contingut segons l’últim estudi anual de l’IAB Spain, aquí sí que trobem una dada molt sorprenent, ja que estem parlant de més de 30 milions de persones que consumeixen vídeo.\nAquesta introducció ens porta a reforçar la idea que el vídeo en el món del màrqueting és una eina clau per a la comunicació de les empreses. Els estudis de l’IAB Spain ens reflecteixen que un 74,5% de la població és conscient que el vídeo utilitzat en publicitat és clau per a vendre, i un 91,5% de la població valora com a molt idoni el vídeo online en campanyes de branding. I, més d’un 80% de la població afirma que la publicitat en vídeo ajuda a l’hora de fer una venda de forma clau.\nPer tant, no és un consell nou que és molt important que tinguem en compte el vídeo com a contingut, però sí que hem arribat en un punt en què el vídeo té més importància que mai. De la mateixa manera que és important que sapiguem veure i diferenciar els diferents formats de vídeos que podem fer i les plataformes de consum que hi ha.\nEl vídeo és una de les eines potencials per a arribar a compradors potencials, i per això el vídeo en el món del màrqueting s’ha tornat essencial avui en dia. És ben cert que no és un mètode de comunicació a l’abast de tothom, no és senzill de fer, ni barat, és una eina desconeguda per força gent, fet que potser la fa més essencial.\nAvui farem una breu introducció dels formats de vídeo en el món del màrqueting que ens podem trobar:\nVídeos en vertical: un format que fins fa pocs anys era impensable i molestava a la mirada de qualsevol que treballes en el món del vídeo, avui en dia és el format estrella, ja que l’orientació que, per defecte, tenim amb la pantalla del mòbil i és on es fa més consum del vídeo.\nVídeos en quadrat: un format que ha tingut èxit, derivat del time line de publicacions d’Instagram, i que els estudis diuen que li ha guanyat la partida als convencionals perquè criden més l’atenció i són més atractius.\nVídeos en horitzontal: un format de vídeo al qual estem acostumats i que és el de tota la vida. Potser no és un format innovador, però segurament és el que mai passarà de moda, perquè és el que porta tota la vida convivint amb nosaltres.\nVídeos en streaming: un format de vídeo en directe, molt atractiu per les marques, ja que són més econòmics, no cal fer produccions, ni edicions i el 13% del consum del contingut de vídeo es fa precisament dels streamings.\nVídeos de 360º: un format que ens ha vingut donat per la plataforma de Facebook, però no s’ha explotat excessivament i ha passat més desapercebut. Tot i que aquest format de vídeos ofereixen una experiència més implícita de cara a l’usuari on se li pot mostrar tot.\nPlataformes de consum de vídeo:\nAl llarg dels anys són moltes les plataformes que tenim de consum del vídeo en el món del màrqueting, però en aquesta publicació hem volgut ressaltar els tres que estan al pòdium avui en dia.\nYoutube: per excel·lència, la més veterana de totes, la que més volums de vídeos i minuts d’imatges té, la tradicional i la que continua sent la reina del consum del vídeo.\nTiktok: l’aplicació que s’ha fet famosa per la facilitat en què et permet crear un vídeo curt amb música, filtres… i compartir-lo, amb un consum de més d’un bilió al dia.\nInstagram: l’aplicació que va néixer per a ‘postejar’ moments i que s’ha readaptat en l’actualitat per a tenir, oferir, crear i difondre contingut en vídeo.\nUn 89,6% de la població que és consumidora setmanalment de vídeo, ho fa a través de Youtube, Tiktok, Instagram i Facebook. A més, els estudis ens diuen que es fa un elevat consum d’aquest contingut a la tarda i a la nit, i per més inri el consum que se’n fa és mitjançant el mòbil.\nEn uns dies tornarem a parlar del vídeo en el món del màrqueting i profunditzarem en aquest tema, així que estigueu ben atents. I, si teniu qualsevol consulta, ja sabeu que ens podeu fer arribar les vostres inquietuds fent un comentari aquí o a través de les xarxes socials.


Pàgina web\thttp://www.lapassiodevilalba.com\nTrucar977 43 80 02\nLa Passió de Vilalba ens apropa a la realitat social i cultural que va viure Jesús durant els darrers dies de la seva vida, des de l'entrada a Jerusalem fins a la crucifixió. L'obra, que transcorre pels carrers i places del nucli històric de la vila, és un clar exemple del teatre més pur, ja que el públic participa en les dotze escenes mesclant-se fins i tot amb els actors i actrius.\nAquesta visió de la Passió recull la vessant més social de la història bíblica, d'aquí la importància de la gent del poble i sobretot de les dones, sempre oblidades, que cobren un especial protagonisme des del primer moment fins arribar al peu de la creu.\nLes llums d'oli, la claror de les teies, la roba de sac, l'olor de les herbes aromàtiques i el so de les gralles són els elements que componen aquesta humil representació sense efectes especials, on la importància de la paraula i el diàleg en són els principals protagonistes.\nEl Vi i l'Oli de la Passió\nEl vi és un dels productes naturals més clarament vinculats a la cultura mediterrània, al costat de l'oli i del pa. En relació amb el territori, Vilalba és un poble amb una llarga tradició vitivinícola que compta amb un bon grapat de cellers inscrits a la DO Terra Alta.\nDes de fa 10 anys el Patronat de la Passió elabora un vi a l'antiga, a símil del de l'època romana, que podria ser ben bé el que va beure el mateix Jesús a l'últim sopar. Tot el procés és artesanal, des de la verema fins als trasbalsos i l'emmagatzematge en unes àmfores de terrissa.\nEl Dissabte Sant al matí té lloc l'obertura de les àmfores dins d'un tast comentat on hi participen, entre altres, tots els cellers de la vila i es tasta el Vi de la Passió per primera vegada després d'haver-se segellat mesos abans.\nPer altra banda, el Dissabte de Rams té lloc el tast de l'Oli de la Passió, elaborat a la pedra, en el marc d'una jornada dedicada al món oleícola on participa la DOP Oli de la Terra Alta. També es pot tastar el pa àzim cuit a l'antic forn de la vila com ho feien els jueus durant la Péssah.\nEl Patronat de la Passió aposta per un tast integral del territori, ja sigui gastronòmic, cultural, artístic o patrimonial de la Terra Alta i de les Terres de l'Ebre en general.\nEl Mercat d'Artesania i Productes Típics ofereix l'oportunitat de donar a conèixer els nostres artesans i artesanes, així com degustar els nostres olis, fruits secs, pastes, embotits... entre molts altres productes. A més de la Ruta del Vi, on podreu tastar vins de gran qualitat.\nMitjançant el concurs de Pintura Ràpida gaudireu de l'art en estat pur, veient com els quadres cobren vida mentre passegeu pels carrers medievals, visiteu l'antiga Confraria de Nostra Sra. de Gràcia o ascendiu a la torre campanar més alta de les Terres de l'Ebre.\nEls balls tradicionals propis, els nostres músics i el parlar dels actors i actrius, també són un dels puntals d'aquesta filosofia que aposta per un reconeixement i una immersió dels visitants a l'essència del territori ebrenc i terratlí. A més, com a novetat s'ha editat un conte infantil sobre la història de la Passió de Vilalba perquè guardeu un record especial de la vostra visita.\nRuta de la Pau: la batalla de l'Ebre (a 7.2 km)\nGrand Tour de Catalunya - Tram 2. A… (a 7.8 km)\nArbres monumentals de Catalunya (a 20 km)\nIndrets Picassians a Horta de Sant… (a 20 km)


Fòrum Educatiu de Sabadell: CURS 2017-2018\nEL TEMPS LLIURE DELS INFANTS I JOVES, PROTAGONISTA DE LA CINQUENA EDICIÓ\nLa cinquena edició del Fòrum es va celebrar dissabte, 3 de febrer, amb el temps lliure dels infants i joves com a protagonista. Sota el títol de "L'educació després de l'escola. Generem oportunitats per a tothom en el temps lliure", es va posar sobre la taula un tema de gran interès, fomentant la reflexió sobre les potencialitats educatives que té el temps un cop acaben les classes i plantejant qüestions com per exemple si aquest temps pot ser en alguns casos font de desigualtats, com es poden vincular les activitats extraescolars amb l'escola per aconseguir oferir coherència i equilibri en el territori, quin és el paper dels diferents sectors a l'hora d'aconseguir aquestes fites, etc...\nAquestes qüestions i altres van ser el punt de partida d'una reflexió col·lectiva que tenia com a objectiu consensuar línies de treball i proposar accions concretes que es puguin desenvolupar durant els propers anys en el marc del Pla per a l'equitat i l'èxit educatiu, que de fet dins les diferents Àrees d'intervenció que planteja, contempla diverses accions i mesures relacionades amb aquest àmbit.\nESTUDI DE LES ACTIVITATS EXTRAESCOLARS A SABADELL\nPrecisament, en el marc de la cinquena edició del Fòrum, es va presentar l'estudi "Activitats extraescolars de l'alumnat de Sabadell", realitzat per Servei d'Educació de l'Ajuntament de Sabadell, que aporta elements de reflexió i dades quantitatives sobre la participació dels infants i joves en activitats extraescolars.\nL'estudi posa de manifest diverses desigualtats pel que fa a les extraescolars, tot apuntant diferències segons edat, gènere, nivells educatius o barris, entre altres paràmetres.\nL'anàlisi s'ha fet partint d'un reconeixement a l'alt valor educatiu i socialitzador del temps de lleure, reconegut tant per la Llei d'Educació de Catalunya com també pel Pla per a l'Equitat i l'Èxit Educatiu de Sabadell. Les dades obtingudes han de facilitar la reflexió sobre el temps educatiu més enllà de l'escola i el treball conjunt entre els diferents agents (administracions, escoles, famílies, entitats, etc.) per la igualtat d'oportunitats de tots els infants i joves en l'accés a les propostes.\nQUARTA EDICIÓ DEL FÒRUM EDUCATIU: QUÈ I PER QUÈ INNOVEM?\nEl Centre Cívic de la Creu Alta-Cal Balsach va acollir el 25 de novembre de 2017 la quarta edició del Fòrum Educatiu de Sabadell. En aquesta ocasió, i després dedicar les tres primeres edicions a l’elaboració del Pla per a l’Equitat i l’Èxit Educatiu, aquest quart Fòrum es va centrar en la innovació educativa, presentant-se sota el lema Què i per què innovem? La innovació educativa a debat.\nCom ve sent habitual, la quarta edició del Fòrum va comptar amb una ponència marc, en aquesta ocasió a càrrec de l’expert en transformació digital, Genís Roca, que va pronunciar una conferència sobre les competències educatives que cal desenvolupar a la societat del segle XXI.\nEl programa va incloure, així mateix, una taula de debat sobre els processos d’innovació en l’àmbit educatiu, que va comptar amb representants de la Fundació Jaume Bofill, el Consorci d’Educació de Barcelona, l’Escola Nova 21 i l’Ajuntament de Viladecans.


Els Emirats Àrabs, la Xina i els Estats Units arriben a Mart amb poques hores de diferència. Què hi cerquen?\nLa cursa espacial es reanima amb la participació de nous estats, que disputen la tradicional potència dels Estats Units i de Rússia\nLa ministra de tecnologia dels Emirats, Sarah al-Amiri, parlant durant la retransmissió de l'entrada en òrbita de la nau Hope\nPer: Daniel Brown\nCom han canviat els temps, d’ençà de l’era dels coets Apollo. Amb poques hores de distància, dues missions espacials de la Xina i els Emirats Àrabs Units (EAU), respectivament, arriben a Mart, on la setmana vinent entrarà també una missió nord-americana.\nLa missió Hope dels Emirats Àrabs Units va entrar ahir a la tarda en òrbita al voltant de Mart. I avui s’espera que hi entri la missió xinesa Tianwen-1 –formada per un orbitador i un mòdul d’aterratge–, que es preveu que aterri al maig.\nÉs un moment molt important per a tots dos països. Hope és la primera missió interplanetària d’una nació àrab. I si la Xina té èxit, serà el primer país que visitarà Mart i hi aterrarà en el seu primer intent. Les probabilitats li van en contra, perquè gairebé la meitat de les missions a Mart fracassen. La Xina ja va perdre una missió orbital a Mart (Yinghuo-1) el 2011. Però abans que les missions puguin començar a fer ciència, els esperen moments de tensió.\nEn arribar al planeta, han d’activar una encesa dels motors en el moment adequat per a alentir les sondes i que puguin ser capturades pel camp gravitatori de Mart. Atesa la gran distància a què es troben de la Terra, les sondes ha de fer aquesta operació de manera automàtica.\nSi tot va bé, la nau orbitadora Tianwen, paraula que significa “Preguntes al Cel“, i el vehicle rover, del qual encara no se sap el nom, intentaran de mesurar el clima de Mart i la ionosfera, una capa de partícules carregades elèctricament que envolta el planeta. Aquest treball podria ajudar a entendre com Mart perd la seva atmosfera. Però també servirà de suport a futures missions tripulades a Mart, perquè n’explorarà la superfície i en cartografiarà la forma, la geologia i l’estructura interna. La nau orbitadora va plena de càmeres, porta un magnetòmetre (per a mesurar els camps magnètics) i uns quants analitzadors de partícules. Així mateix, actuarà d’estació de retransmissió per mantenir-se en comunicació amb el rover. El rover és un vehicle de la mida d’un cotxe petit, només una mica més petit que el rover Perseverance de la NASA, que també arribarà a Mart la setmana vinent. Té un aspecte semblant, amb una tracció de sis rodes, grans plafons solars i un pal amb càmeres acoblades. Aquestes càmeres poden identificar les composicions de la superfície a una distància de dos a cinc metres.\nHi ha una cosa que fa que aquesta missió sigui encara més fascinant: el rover xinès conté un radar de penetració a terra. Durant la seva vida útil, que es calcula que és d’uns noranta dies marcians –un dia marcià és gairebé trenta-vuit minuts més llarg que el nostre–, el rover podrà explorar l’estructura subterrània i cercar dipòsits d’aigua sota terra. L’evidència de llacs subterranis d’aigua salada va ser indicada el 2018 per un radar que portava la nau europea Mars Express Orbiter, però no se n’han fet mai mesuraments des de la superfície.\nEl rover no visitarà els llocs específics que es van assenyalar aleshores, però podria trobar condicions semblants al lloc d’aterratge proposat, que sabem que és un indret que en el passat potser va ser cobert d’aiguamolls. Hi ha un gran interès per aquests dipòsits, perquè representarien un recurs vital per als futurs astronautes que s’instal·lin al planeta. I evidentment tampoc no es pot descartar la possibilitat que els llacs tinguin a dins alguna forma de vida.\nLa Xina ja ha utilitzat la tecnologia de radar amb gran èxit en el seu recent rover Yutu-2, que ha identificat capes separades i úniques de gel fins a quaranta metres sota la superfície en la Lluna. L’Administració Espacial Nacional de la Xina ha explicat que el rover aterrarà a la regió anomenada Utopia Planitia, la conca d’impacte més gran coneguda del sistema solar. Durant els mesos que queden encara, la nau en òrbita l’estudiarà i n’identificarà la situació exacta.\nMalgrat això, curiosament, un comunicat de premsa emès després del llançament reeixit de la missió indicava les coordenades previstes dins d’Utopia Planitia (110,318 graus de longitud est i 24,748 graus de latitud nord), però van ser ràpidament eliminades, possiblement per assegurar-se que això no es contradiu amb una lleugera alteració posterior –o potser per alguna motivació política. En declaracions a Space.com, Alfred McEwen, director del Laboratori d’Investigació d’Imatges Planetàries de la Universitat d’Arizona, va explicar que la zona d’aterratge prevista és segura i científicament molt interessant. Per arribar-hi el primer rover xinès de Mart haurà de passar pels anomenats “set minuts de terror“: el descens automatitzat de qualsevol mòdul d’aterratge a través de l’atmosfera marciana per desaccelerar amb èxit i aterrar d’una peça, maniobra que es fa sense cap comunicació activa amb una nau orbitadora o amb el control de terra. Per aconseguir-ho, farà una desacceleració inicial amb un escut protector que originarà una resistència aerodinàmica però que s’escalfarà enormement, seguit d’un paracaigudes i després per l’ús de retrocoets per permetre un aterratge suau.\nLa missió Hope, que ja va arribar ahir a l’òrbita de Mart, és la primera missió interplanetària dels Emirats Àrabs Units. L’arribada a Mart s’escau en el moment en què aquest país celebra el cinquantè aniversari de la seva formació.\nLa missió es va enlairar des del Japó el juliol del 2020, utilitzant la mateixa “finestra de llançament” (el millor moment perquè una sonda parteixi i arribi fàcilment a Mart des de la Terra) que han fet servir les missions de la Xina i dels Estats Units.\nHope orbitarà Mart durant un any marcià, gairebé dos anys terrestres, i des d’una distància entre 22.000 km i 44.000 km, explorarà amb més detall l’atmosfera marciana.\nLa missió investigarà el clima general del planeta, els vincles amb l’atmosfera superior i com això pot explicar l’abundància d’hidrogen i oxigen tan canviant. Aquesta investigació ens ajudarà a entendre per què Mart perd gradualment la seva atmosfera i quin paper té la pols en el clima marcià –una informació també important per a aquells que vulguin establir-se a Mart algun dia.\nAquesta setmana tan atrafegada per a tots els interessats en l’exploració de Mart ha començat, doncs, amb dos països relativament nous en el negoci de l’exploració marciana. Això ha aportat una perspectiva fresca, que és molt benvinguda. És interessant de veure com s’amplia el grup de nacions que exploren Mart. I per si dues entrades en òrbita encara no fossin prou, el 18 de febrer s’hi unirà la nau dels Estats Units.


Hi ha una diferència notable entre la fruita sencera i el suc, i són nombroses les raons per les quals és millor menjar-ne que no beure'n\nLa comunitat sanitària ha lloat les últimes dècades les propietats dels sucs de fruita. L’objectiu era ingerir moltes vitamines de manera senzilla, abundant i en qualsevol lloc; i el raonament era, en aparença, implacable: si la fruita és saludable, beure el suc de tres o quatre peces ho serà més, estalviant el temps necessari a pelar, tallar i mastegar fruita.\nLa indústria alimentària va respondre amb rapidesa i eficàcia a aquest missatge, ja que va saber aplicar la tecnologia necessària per a produir i publicitar milions de litres de sucs, nèctars i begudes amb formats, envasos, continguts i dissenys variats. A més, moltes famílies van comprovar la bona acceptació que tenia entre la infància i els joves aquesta manera de “prendre” fruita.\nEn canvi, ara, els experts adverteixen que els sucs, siguin industrials o casolans, no poden ni deuen substituir la fruita sencera, i no són recomanables per a consumir-ne diàriament si s’excedeix d’un gotet.\nLa ciència ha comprovat la diferència que hi ha entre menjar fruita i beure’n. Si es repassen les etapes anatomofisiològiques de la digestió, es comprèn amb facilitat la raó per la qual menjar fruita és una actitud més saludable:\nLa presència de sòlids dins de la boca estimula de manera reflexa els moviments rítmics de masticació que faran ascendir i descendir les mandíbules, mentre les dents tallen i trituren l’aliment. D’aquesta manera, les membranes de cel·lulosa que embolcallen les parts nutritives de la fruita queden esmicolades, i així seran més fàcils de digerir pels enzims digestius.\nA més, l’inici de la masticació avisa de forma automàtica el cervell que comença una ingesta d’aliment, i el cervell enviarà senyals a l’estómac i als intestins perquè comencin a segregar les substàncies necessàries per al bon funcionament de tot l’aparell digestiu.\nSi no es fan servir amb freqüència els músculs i les dents que intervenen en la masticació, és fàcil que les genives i la dentadura s’afebleixin i perdin força, ja que en mastegar s’estimula un lligament que subjecta les peces dentàries a la mandíbula.\nA la boca, coincidint amb els moviments masticatoris, comença la digestió mitjançant l’alliberament de secrecions proteiques. Quan l’aliment sòlid és a la boca, mentre es mastega a poc a poc, també s’alliberen (a partir de la saliva) substàncies bactericides -que ajuden a prevenir les càries- i enzims proteolítics -que ajuden a digerir les proteïnes que contenen els aliments-.\nPerquè els aliments s’absorbeixin de manera apropiada en l’aparell digestiu, és fonamental que romanguin el temps adequat en cadascuna de les seves parts. Així, a l’interior es forma una massa o bol que avança mitjançant contraccions regulades per mecanismes complexos neurohormonals. La presència mecànica dels aliments en diferents zones del tub digestiu fa que se segreguin quantitats adequades de sucs digestius, que actuen com a lubrificants per a impedir lesions en l’epiteli (teixit que recobreix la superfície externa del cos i alguns òrgans interiors) .\nPer això, ingerir el suc de tres o quatre taronges fa que flueixi a tota velocitat un torrent líquid ple de sucres i amb les seves calories corresponents (el triple o quàdruple que si es menja una peça de fruita). I això té una repercussió metabòlica molt diferent de la que es produeix quan el bol alimentari progressa per l’intestí a un ritme adequat, alliberant els sucres continguts de manera molt més lenta (també en menys quantitat) i donant temps a l’organisme a respondre amb eficàcia perquè no hi hagi puntes elevades i sobtades de glucosa en la sang.\nPer tots aquests motius, l’Organització Mundial de la Salut (OMS) classifica els sucres que s’obtenen esprement la fruita (encara que sigui a casa) com a lliures i els inclou en el mateix grup que els sucres afegits als aliments pels fabricants, els cuiners o els consumidors.\nLa distensió de la paret intestinal per l’ocupació de l’aliment sòlid activa també terminacions nervioses parasimpàtiques que augmenten el ritme de secreció glandular. Per això, si es beu un suc en comptes de menjar fruita, no s’activa amb eficàcia el sistema nerviós entèric (que controla l’aparell digestiu).\nQuan es pren només suc, es rebutja gairebé tota la fibra, a més d’algunes vitamines, fitoquímics (alguns dels quals, antioxidants) i compostos diversos que es quedaran a l’espremedora.\nLa fibra, entre altres múltiples funcions, ajuda a modular els alts i baixos de la producció d’insulina després de la ingesta d’hidrats de carboni, a més d’allargar la sensació de sacietat, per la qual cosa es trigarà més temps a tenir gana de nou. La fibra també ajuda a la defecació, perquè absorbeix aigua i proporciona consistència a la femta.\nCom que el suc ocupa menys lloc a l’estómac que la massa resultant de la masticació i salivació d’una o dues peces de fruita sencera, no s’activen els receptors de distensió situats a l’estómac, per la qual cosa el cervell no percep bé les calories líquides que han entrat amb tanta rapidesa. En conseqüència, no es produeix la sensació de sacietat, qüestió fonamental perquè el cos sàpiga que està tip i no li vingui de gust ni necessiti ingerir més aliment.\nAquestes calories líquides ingressen en l’organisme sense que la persona pràcticament se n’assabenti, per la qual cosa a l’esmorzar, per exemple, si en comptes de menjar una taronja en beu el suc de tres, com que no se sacia, anirà a buscar llesques de pa, galetes o qualsevol peça de brioixeria. La suma total d’energia excedirà la raonable per al ritme actual de vida.


REALITAT VIRTUAL I REALITAT AUGMENTADA: APLICACIONS AL MÓN EMPRESARIAL\nCIT UPC ha participat en la Jornada “Realitat virtual, augmentada i mixta, Conferència empresarial i demostració” a través de ViRVIG, un centre de recerca de la UPC especialitzat en realitat virtual i realitat augmentada. L’acte es va celebrar el 30 de gener i va estar organitzat per l’Ajuntament de Molins de Rei. L’objectiu ha estat donar a conèixer les aplicacions de la realitat virtual per a les empreses i analitzar la capacitat d’aquesta tecnologia per a generar nous continguts més immersius i crear noves oportunitats de negoci.\nDurant la conferència titulada La transferència al teixit productiu de la recerca en realitat virtual i realitat augmentada, en Jordi Moyès, investigador de ViRVIG, va presentar les capacitats tecnològiques del centre en aspectes com animació per computador, models deformables, animació d’avatars, simulació de multituds, simulació de fluids, modelat geomètric o gestió i visualització de models complexes, entre d’altres. També es van exposar alguns dels projectes que s’han desenvolupat com ara els aplicats a patrimoni cultural (Tarraco virtual o la reconstrucció del Cadis del segle XVI) o les col·laboracions amb empreses en el sector de l’automoció, l’aeronàutica, l’òptica o la medicina.\nL’acte forma part de les activitats recollides dins de l’acord marc de col·laboració signat entre la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) i l’Ajuntament de Molins de Rei per promoure accions de formació, recerca i transferència de tecnologia, i per posar èmfasi en el suport a iniciatives del municipi basades en les tecnologies de la Indústria 4.0. L'acord es va signar el passat 23 de gener i ha estat impulsat pel Campus del Baix Llobregat.\nL’altra conferència que es va pronunciar va anar a càrrec de l’empresa Visyon, també especialitzada en realitat virtual i augmentada. En l’organització de l’acte van col·laborar també ACCIÓ, Ajuntament de Cervelló, Ajuntament de la Palma de Cervelló, Ajuntament de Vallirana, Ajuntament del Papiol, Cambra de Comerç de Barcelona, Diputació de Barcelona, Generalitat de Catalunya-Servei d'Ocupació de Catalunya, Universitat Politècnica de Catalunya i Visyon.


Serveis » Protecció de dades » GRUP QUALIA CONSULTORS\nGRUP QUALIA s'adapta al nou REGLAMENT GENERAL DE PROTECCIÓ DE DADES –RGPD- (UE) 2016/679, proporcionant un servei orientat a les necessitats de cada client, garantitzant una verdadera adecuació a la normativa:\nEvaluacions d'impacte sobre la protecció de dades en certs tractaments dins de les empreses.\nImplantació d'esquemes de certificació.\nNombrament de Delegats de Protecció de Dades (DPD).\nRelació entre Responsables de dades y Encarregats del seu tractament.\nDrets dels interessats (accés, rectificació, limitació, portabilitat, supressió-oblit y oposició).\nProtecció de Dades, a qui afecta i como t'ajudem?\nLa Llei de Protecció de Dades obliga a tots els autònoms, empreses y organismes públics que disposin de dades de caràcter personal a cumplir i tenir en compte una sèrie de requisits i aplicar determinades mesures de seguretat en funció del tipus de dades que es tractin.\nEVALUACIÓ DELS RISCS:\nElaboració d'un estudi personalitzat a cada empresa adoptant les mesures de seguretat en funció del seu funcionament diari.\nDOCUMENT DE SEGURETAT DE PROTECCIÓ DE DADES:\nRedacció del Document de Seguretat, que té com objetiu recollir la Normativa de Protecció de Dades de cada empresa.\nCONTROL DE SEGUIMENTS:\nOrganitzem un programa de seguiments presencials per evaluar els canvis o modificacions de cada empresa. Redactem un informe Jurídic amb tot el procés de control de l'empresa.\nSEGUIMENT I ASSESSORIA:\nEl servei de consultoria inclou un seguiment i manteniment per el plaç anual a comptar desde la contractació dels nostres serveis. L'objectiu és verificar el cumpliment i implantació de les mesures de seguretat orientades a l'empresa.\nCERTIFICACIÓ DE CUMPLIMENT DE PROTECCIÓ DE DADES:\nAmb el cumpliment dels controls de seguiment establerts segons la Llei, assumim el risc de cada empresa certificant el seu cumpliment.\nASSEGURANÇA DE RESPONSABILIDAD CIVIL:\nGrup Qualia respon amb una Assegurança de Responsabilitat Civil que cubreix les possibles sancions als nostres clients per part de l'Agència Española de Protecció de Dades ocasionades por deficiències en el servei.


Empremta del Centre de Sarrià: de gener 2015\nEn la nova excursió del cicle Sarrià camina. Les excursions del Centre Parroquial de Sarrià i el Centre Excursionista els Blaus del passat diumenge 18 de gener, 58 caminaires van dirigir les seves passes al barri del Singuerlín, de Santa Coloma de Gramanet. L'estació del metro, la primera sorpresa.\nUn cop al camí, l'aire fred ens empenyia a caminar despresa\nEl poblat ibèric de Puigcastellà, el primer objectiu\nDesprés, el dólmen natural de la cova d'en Genís\nI, encara, les ermites de Sant Climent i Sant Onofre\nFinalment, la visita de Sant Jeroni de la Murtra\nLA GALA D'INAUGURACIÓ DEL TEATRE DE SARRIÀ: EL RESSÒ ALS MÈDIA\nDe seguida que es va informar als mitjans de comunicació de la celebració de la Gala, TV3 va mostrar el seu interès en cobrir l'acte. Un equip va visitar-nos pel matí per conèixer la història i el procés de remodelació del teatre, prendre imatges i informar-se de la Gala. A la tarda hi tornaven per filmar part de l'espectacle. I al Tele-notícies vespre sortia el següent reportatge:\nRemodelen el teatre Sant Vicenç de Sarrià\nBTV també va voler informar de l'acte i va enviar un equip a prendre imatges. L'endemà publicaven aquest reportatge:\nEl nou Teatre de Sarrià,\ninaugurat oficialment després de tres anys d'obres\nDiversos mitjans de la premsa escrita i digital s'han fet ressò de l'acte, tant anunciant--lo anticipadament con fent-ne una crònica:\nLa crònica més complerta, potser, La Fada de Sarrià (cliqueu la imatge per engrandir-la):\nLA GALA D'INAUGURACIÓ DEL TEATRE DE SARRIÀ: L'ESPECTACLE DELS ARTISTES\nL'alegria per la culminació de la remodelació del Teatre de Sarrià, després de tres anys d'obres, ha donat lloc a tres celebracions. La primera -Estrenem teatre, estrenem butaques!- el 12 de desembre, dedicada a tots els que l'hi han donat suport, molt especialment als que han participat en la campanya "Apadrina una butaca". La segona -Tenim un teatre nou!- el 13 de desembre, dedicada a tota la gent del Centre que han acompanyat i patit la reforma, a vegades amb neguit però sempre amb esperança, i que han escrit una pàgina brillant de la seva història.\nEls artistes són els protagonistes de la darrera celebració -la Gala- per la qual ofereixen gratuïtament un tast del seu art com a senyal de tot el que es pot fer al teatre remodelat. Marcel Gorgori ha estat el mestre de cerimònies que ha conduït l'espectacle.\nLa primera actuació va ser la de la mezzosoprano Teresa Udina, acompanyada al piano per Carles Puig. Estava prevista que juntament amb ella cantés el baix Enric Arquimbau, però un compromís professional i el retard en l'inici de l'acte el van obligar a marxar abans de poder actuar. Malgrat que no va poder cantar, moralment va participar a la Gala.\nTito's Màgic, mag de Sarrià, antic president del Centre i organitzador del festival anual de màgia del Teatre, va oferir una mostra visual del seu art.\nEls actors Josep Maria Mas i Miquel Bonet, acompanyats al piano per Carles Puig i dirigits per Anna Güell, van presentar una primícia del seu proper espectacle de música i poesia basat en el Cançoner de Feliu Formosa\nEl violinista Assunto Nesse, director de l'escola de música Concertante i un dels promotors dels Amics de l'Òpera de Sarrià, va interpretar Meditation de Thais, de Jules Massenet, acompanyat al piano per Joana Pons\nEl tenor Marc Sala, soci del Centre i director executiu dels\nAmics de l'Òpera de Sarrià, va interpretar l'ària\n"Una furtiva lagrima", de l'Elisir d'amore de Donizetti\nEls alumnes del Barcelona Dance Center van presentar tres coreografies: Corsario, Humanimal i Enamorar enamora\nUn vell conegut del Teatre, el pallasso sense fronteres Tortell Poltrona, va tornar a fer-nos riure i a emocionar amb la seva humanitat\nImpro Barcelona, un parell d'artistasses\nque es van ficar el públic a la butxaca amb les seves improvisacions\nL'actor Sergi Mateu va crear d'un món ple de referències\namb la seva sola paraula\nPep Bou, l'artesà i artista de les bombolles de sabó\nEl claqué va representar les activitats d'uns altres vells coneguts del Teatre:\nl'Escola de Dansa Coco Comin\nTots els artistes a l'escenari per a la salutació final. Moltes gràcies per la seva generositat i col·laboració amb la Gala i amb el Teatre.\nSense el seu art res seria possible.


ERC i la CUP veuen antidemocràtica la moció contra el referèndum del PSC de Tarragona\nImatge d'arxiu de Pau Ricomà, d'ERC, i Laia Estrada, de la CUP, a l'Ajuntament de Tarragona el passat novembre.\nEls socialistes rebutjaran «el calendari del procés independentista» i reclamaran «diàleg i negociació» en una moció al pròxim ple\nActualitzada 03/07/2017 a les 17:43\nDesprés que el PSC de Tarragona hagi anunciat que presentarà, al proper plenari municipal, una moció on rebutjarà «el calendari del procés independentista» i reclamarà «diàleg i la negociació», els partits d'esquerres de la ciutat no han tardat en fer-ne la particular valoració, que en els dos casos titlla d'antidemocràtica la moció.\nPer una banda, el portaveu d'ERC, Pau Ricomà, assegura que és «lamentable la deriva autoritària i cap a la dreta del PSC a Tarragona, que contrasta amb la posició del PSC en altres ciutats on els seus alcaldes estan disposats a no obstaculitzar la celebració del referèndum de l’1 d’octubre». Per la seva banda, la CUP sentencia que «l'objectiu real de la moció és tenir content el seu soci de Govern i veritable manaire de la ciutat, el Partit Popular, així com els seus sectors més carques i espanyolistes representats pel seu alcalde, Josep Fèlix Ballesteros».\nLes dues formacions es mostren contràries a la moció, i declaren que és contrària a la democràcia. «La democràcia es defensa escoltant a la gent i deixant votar», declara Ricomà, que dirigint-se a Ballesteros, ha afirmat que «vostè no és ningú per impedir als tarragonins expressar la seva opinió sobre el futur del seu país. Hem de deixar que tothom s’expressi lliurement, tant els partidaris de la independència com els contraris. El debat i el contrast d’idees enforteix la democràcia».\nDes de la CUP de Tarragona deixen clar que «si es vol apostar pel diàleg i la democràcia, cal apostar pel referèndum». Finalment, l'agrupació recorda que «quan es nega la possibilitat que sigui el poble qui decideixi el seu futur a les urnes, es neguen els principis democràtics bàsics i no només s’ataca l’independentisme sinó, sobretot, la democràcia».\nEl PSC rebutja «el calendari del procés independentista» i reclama «un acord per la reforma constitucional»


L’Exalumna Mariona Peralta pita el partit de Primera Divisió Barça-Girona | Escola Pia Terrassa\nCom i quan et vas iniciar al món del futbol?\nVaig començar com a jugadora el 2009 a l’Escola Bonaire de Terrassa, fins que em van fitxar al CE Sabadell, on vaig estar dos temporades.\nPerquè et va cridar l’atenció el món del futbol?\nDes de petita volia fer esport i no tenia cap preferència en especial, havia fet gimnàstica per l’esquena durant anys i després vaig fer altres extraescolars fins que amb una amiga vam decidir-nos pel futbol.\nEn aquell moment era eminentment masculí el futbol? Creus que ara això ha canviat?\nCertament hi havia pocs equips femenins aleshores. Ara ha canviat molt! Són molts clubs els que ja tenen secció femenina. Això fa que puguis tenir molt bona formació i més clubs on escollir.\nQuina és la teva gran fita fins el moment en el món del futbol?\nAscendir com a àrbitre assistent a 2 divisió B i a Primera Divisió Femenina.\nCom a moment històric: vaig pitar el partit del primer equip del Barça contra el Girona! Estar allà, amb els jugadors del primer equip i amb el millor del món, el Messi. Va ser un somni fet realitat!\nQuins estudis has hagut de fer i quin ha estat el teu recorregut per poder arribar fins aquí?\nSóc fisioterapeuta i llicenciada en CAFE, Educació Física.\nA quin curs vas arribar a l’Escola Pia?\nAmb 2 anys, a P3 amb la classe dels Dracs\nExplica-n’s el teu pas per l’Escola?\nHe passat tota la meva etapa educativa a l’escola. Des de P3 fins a Batxillerat i vaig poder experimentar molts canvis, quan van augmentar el passadís de l’ESO, els ascensors, quan hi havia el porter que feia de tot (infermer, cangur, administració…) fins arribar a graduar-me del Batxillerat científic canviant d’Edifici i accedir a la Universitat. Gairebé tota la meva vida!\nQuè recomanaries als alumnes que avui estan indecisos sobre el seu futur?\nQue a vegades les ocasions venen quan menys hi penses i que no passa res si ens equivoquem en alguna decisió. És important també conèixer el que ens agrada i el que no. Crec que no hi ha cap experiència que no ens serveixi per res, de tot se’n pot extreure un aprenentatge.\nTu has tingut sempre el recolzament dels teus pares per a dedicar-te al futbol?\nSempre, i els hi agraeixo ja que sempre han confiat amb mi amb tot.\nÉs un món remunerat, t’hi pots dedicar professionalment sense haver de treballar en altres àmbits?\nLa remuneració no et permet viure d’això si no ets professional. Has de tenir una altre font d’ingressos estable per poder tenir una vida independent.\nCom t’imagines en el futur?\nM’imagino compaginant la vida acadèmica com a Fisioterapeuta o com a professora de Educació Física a secundària amb la vida futbolística. Tot i les complicacions que comporta, però jo tinc el recolzament dels que m’envolten per fer realitat els meus somnis d’arribar a ser professional de segona o de primera divisió.\nAquesta entrada va ser publicada a General i etiquetada exalumnes.\nLa Pia&Go més participativa amb més de 20.500€ recaptats!


“La garnatxa té una adaptabilitat més gran a canvis extrems” | Cupatges\n“La garnatxa té una adaptabilitat més gran a canvis extrems”\nL’enòleg Toni Sànchez Ortiz analitza a la seva tesi doctoral el comportament de les varietats autòctones del Priorat en un escenari d’estrés hídric i canvi climàtic i obté un excel·lent Cum Laude\nRuth Troyano | 30/08/2021 a les 08:22h\nArxivat a: Per aprendre'n, Toni Sànchez Ortiz\nÉs l’autor de gairebé 180 pàgines de tesi doctoral que estudien la vulnerabilitat i l’estrès hídric de les vinyes del Priorat en un context de canvi climàtic. El tribunal de la Universitat Rovira i Virgili (URV) que l’examina, li atorga un Excel·lent Cum Laude i aplaudeix la dedicatòria inicial: “To my grandmother who taught me to value life, respect others, work hard and above all belive in possibility”.\nToni Sánchez Ortiz és químic i enòleg. Nascut a Organyà, des de 2003 cultiva vinyes i elabora vins especials al Priorat, a la conca del riu Siurana. No cal dir que té una sensibilitat extrema quan comunica que es fon amb un coneixement profund i una trajectòria sòlida. Va ser el primer enòleg de la URV a cursar un Erasmus a la Universitat d’Enologia de Bordeus i ha combinat sempre la viticultura i l’enologia amb la docència i la recerca. Té un projecte de vins propi (El Solà d’Ares) però a més a més dirigeix i assessora altres cellers.\nÉs un flying winemaker reconegut i sol·licitat que ha creat recentment una empresa de consultoria vitivinícola. A pocs dies per l’inici de la verema de 2021, se’l veu serè i satisfet. Després de molts anys d’estudi, la finalització de la tesi i l’assoliment del Cum Laude són motius més que suficients per encarar les jornades intenses que vindran, amb pau i gratitud.\n“Vaig començar a treballar al Priorat l’any 2003 i no volia desvincular-me de la ciència de manera que 10 anys després em vaig plantejar iniciar una recerca sota l’aixopluc del departament de viticultura de la Facultat d’Enologia de la URV, compaginant feina i estudi”, explica Toni Sánchez. S’endinsa sense dilacions en la matèria: “Les zones seques són més fàcils d’estudiar perquè et donen molta informació i la que obtens és vàlida per a fer prediccions futures en altres regions de característiques semblants. Això és com quan la vida t'apressa, que et mostres encara més com ets tu. Al Priorat la vinya està al límit de la supervivència i la situació de vulnerabilitat s’agreuja amb el canvi climàtic”. El seu objecte d’estudi a la tesi doctoral són les garnatxes i les carinyenes, les dues varietats autòctones del Priorat, les vinyes de poc vigor que neixen en costers i terrasses de sòls pobres.\n"Sempre m’ha agradat entendre-les i he observat amb l’estudi que tenen un comportament diferent, la seva resposta al medi i a les temperatures no és igual, per això al llarg de la història s’han plantat juntes, per compensar-se. Això ha passat a tot el món, el yin-yang s’alimenten. A França trobem la cabernet sauvignon i el merlot, el sémillon i el sauvignon blanc, la garnatxa i el sirà… A nivell fisiològic són diferents, però es complementen”, dirà.\nLa garnatxa està plantada a tot el món i la carinyena no. Per què? Perquè la garnatxa té una adaptabilitat més gran a canvis extrems. Si fa calor, evita la pèrdua d’aigua. És un tot tot terreny.\nL’estudi es focalitza en vinyes de Porrera i del Molar per a la carinyena, i de la zona sud del Priorat per a la garnatxa i en anyades diferents. “Les he estudiat a fons, com si les posés a l’UCI, amb censors i anàlisis de radiació fotosintèticament activa, potencial hídric, àrea foliar, la temperatura de la fulla i altres. I les conclusions són clares: Hi ha una lògica molt universal, la garnatxa està plantada a tot el món i la carinyena no. Per què? Perquè la garnatxa té una adaptabilitat més gran a canvis extrems. Si fa calor, evita la pèrdua d’aigua. És un tot tot terreny. La carinyena, en canvi, tot i que és més rústica, és més sensible. De fet, la sensibilitat és una resposta als canvis. La garnatxa pot estar més al límit i té major adaptabilitat al canvi climàtic. L’estudi també ens diu que la carinyena s’adapta millor a Porrera que al Molar, perquè té més humitat, perquè li arriba la marinada del Mediterrani i és una zona més fresca que la del sud de la comarca, on la garnatxa respon millor”. La tesi doctoral posa blanc sobre negre sobre dues varietats que s’han estudiat molt però que al Priorat no tenen antecedents dins d’aquesta categoria acadèmica com explica Toni Sánchez: “Hi ha articles sobre les dues varietats i el treball que va fer l’enòloga Montse Nadal fa 20 anys sobre el cabernet sauvignon, però no hi ha més literatura en aquest àmbit. De fet, el meu treball és continuació del que va fer ella. I la cito molt a la tesi, perquè és la persona que em va obrir portes per continuar investigant en viticultura”.\n“El Priorat és un bon model d’estudi, és una caixa de secrets que no s’han explicat encara i els resultats que obtenim en aquesta tesi es poden extrapolar. Els monjos cartoixans plantaven la garnatxa mirant a cara nord, perquè així els vins eren més equilibrats. Cara sud, la garnatxa és més pesada, més alcohòlica i amb més taní. És important treure dades científiques per no donar per bones algunes afirmacions inventades. Sovint s’ha comès l’error de plantar noves varietats sense haver fet estudis previs. A les vinyes dels monjos cartoixans hi havia mesclats raïms de garnatxa i carinyena perquè els anys càlids unes anaven bé i les altres no. I sempre tenien bona collita, aquesta era la idea”, avança l’enòleg. Insisteix en què cal escoltar la ciència molt més del que s’ha fet fins ara i es lamenta que quan hi ha creixement econòmic, s’oblida. “Sort que al Priorat encara s’ha mantingut la tradició”, dirà. Perquè sinó, la realitat vitivinícola una altra. La tesi doctoral conclou que “la garnatxa respondria a canvis ambientals més sobtats, evitant la pèrdua més eficient d’aigua (isohídrica) que la carinyena i que en anys molt càlids les dues varietats tendeixen a un tancament estomàtic i per tant al bloqueig metabòlic, per tant, hi ha una major vulnerabilitat davant de la sequera.\nL’avançament de la verema contribueix per altra banda a una disjunció entre la maduració de la polpa i la maduració fenòlica”. L’enòleg planteja millorar la resposta i la qualitat final del raïm i del vi amb “un maneig de la canòpia en etapes precoces i tenir accés a dades climàtiques i eines per classificar les parcel·les amb major risc de vulnerabilitat”.\nLa tesi doctoral recull una avaluació de microfermentacions a petita escala però l’aspecte més innovador és un segon gran apartat dedicat a l’estudi de l’impacte del consum. “Part del Cum Laude és per l’originalitat d’aquesta recerca. Els metges no calculen les calories del vi per varietats, ningú no entra al detall d’una parcel·la ni d’un tipus de raïm i aquí a la tesi ho hem començat a abordar i pot servir de prototip”, afirma Toni Sánchez Ortiz.\n“El vi és ric en polifenols, que són antioxidants, i hem calculat que un consum moderat de vi del Priorat aporta el 10% de les calories totals. De manera que podríem triar el vi en funció del contingut del polifenols. És una manera de defensar el seu consum des del punt de vista científic. Enlloc de prohibir-ne el seu ús, el que cal és indicar els que tenen menys graduació alcohòlica i més percentatge de polifenols, perquè el percentatge de calories és baix”, justificarà Sánchez Ortiz. “Hem de començar a explicar el consum de vi des de la ciència. Un gotet d’orujo té més calories que tres copes de vi. El que ens cal és defensar el vi i adaptar el consum a cada persona”, reblarà l’enòleg.\nProposa que en el futur les ampolles incloguin aquesta informació: “Hauria d’estar indicat quants polifenols totals hi ha al vi que bevem. De la mateixa manera que llegim a les etiquetes ‘conté sulfits’ quan el ventall és tan ampli que pot anar dels 10 als 200mg/l, també s’haurien de poder llegir les coses positives que porta. El vi, a part del plaer, és un aliment i si no afegim informació com aquesta no podrem defensar-ho suficientment bé”, explicarà Toni Sánchez Ortiz. “Si fa més de 2000 anys que s’elabora i es beu vi, és per alguna cosa. Els vins del Priorat tenen molts polifenols i begut amb moderació, és bo. Recordem que els avis en bevien cada dia”, afegirà.\nLa tesi doctoral assenyala que depenent de les racions de vi recomanades per a homes i dones, es poden seleccionar diferents vins per obtenir quantitats similars de procianidinesi antocianines a la dieta: “La selecció de vins específics de finca amb composicions de polifenols semblants permetria evitar la ingesta addicional d’alcohol. S’ha d’aconsellar als consumidors d’alcohol moderats que continuïn amb l’hàbit sense superar la dosi considerada sana (fins a 30-40 g / dia en homes i 10-20 g en dones), en cas que no existeixin contraindicacions mèdiques. Aquesta recerca serveix de base per a futurs estudis d’intervenció amb vins de finca per varietat, zona, tipologia… Com que les ampolles de vi no mostren la composició, un etiquetatge més complert que mostri la concentració fenòlica total, afegiria un valor addicional juntament amb el contingut alcohòlic i calòric del vi”. Sens dubte, una reflexió necessària ara que volem aliments sans i saludables i que tenim a l’abast la tecnologia per desxifrar allò que a vegades no entenem. La defensa de la tesi oral - que ha estat virtual per la pandèmia- l’ha acompanyat amb una presentació que comença amb una imatge simbòlica de la finca The Pineyards que Toni Sànchez Ortiz vinifica per al Solà d’Ares. I la conclou amb una fotografia seva passejant per la icònica vinya de L’Ermita, a Gratallops. Hi ressalta el valor de la llicorella, el sòl singularíssim del Priorat que dona una expressió única als vins. Parlar de mineralitat ara, però, ja seria endinsar-nos en una altra tesi.\nRupert de Nola, 31/08/2021 a les 08:32\nCap comentari sobre l'adaptabilitat del Monastrell (o Mataró), varietat citada pels monjos cartoixans com la més apropiada per al Priorat, junt amb la Garnatxa? És sorprenent que, tenint en compte els precedents, hi hagi tan poc interès a la zona per les possibilitats del Monastrell, una de les gran varietats mediterrànies.\nDefensem el vi pero no enganyem\nAnònim, 02/09/2021 a les 11:58\nMolt d'acord en defensar el consum de vi, per mil motius (cultura, plaer, paisatge, tradicio, economia,...) pero no mentim. Qualsevol cientific li dira que no existeix la "dosi sana" d'alcohol etílic.\nA veure si som una mica mes originals que la french paradox ja no cola!\nVi = saludable?\nLaura Masramon, 09/09/2021 a les 18:54\nCertament sembla ser que l'alcohol no sigui un ingredient que sumi en la nostra salut digestiva. Ara bé, potser hi ha d'altres elements de la nutrició que tampoc ens alimenten pròpiament però que juguen el seu paper.\nEm pregunto si fent una dieta que compensi el que l'alcohol ens pots manllevar, com per exemple que reforci la salut hepàtica, potser llavors podríem parlar dels beneficis dels polifenols i dels àcids orgànics que conté aquesta beguda fermentada, que és el vi, que forma part intrínseca de la nostra cultura gastronòmica? D'altra banda, i sense filar tan prim, està clar que la clau del consum saludabe és la moderació, i fa temps que ho sabem.


Com es fa la recerca? - Recerca - El Camp dels Ninots\nCom es fa la recerca?\nUn cop localitzat un jaciment, el treball comença amb l’excavació i la delimitació de les restes trobades. A continuació es dibuixen les restes i es posicionen tridimensionalment mitjançant unes coordenades que conformen una quadrícula imaginària. Després s’extreuen les restes, es consoliden les més malmeses i es protegeixen per ser transportades al laboratori, on s’estudiaran. En els casos que es creu convenient realitzar-ne un motlle, els restauradors inicien in situ el procés d’emmotllament i de contraemmotllament abans d’extreure-les.\nLa recerca al laboratori es desenvolupa essencialment des de l’Institut Català de Paleoecologia Humana i Evolució Social, si bé alguns dels investigadors que hi intervenen provenen d’altres institucions i universitats, tant nacionals com internacionals, com ara el Museo de Ciencias Naturales de Madrid, la Universitat Autònoma de Barcelona, la Universidad de Burgos i l’Université de Bordeaux.


"No em va donar la sensació que els cavalls no estiguessin fent alguna cosa que no hagin fet durant tota la vida", diu Casas\nper Jordi Casas Historiador 26 de gener de 2020\nCom hom sap, el proppassat diumenge es va efectuar la Rua dels Tres Tombs per celebrar sant Antoni. Segons llegeixo, una de les festes més antigues de la ciutat. Un servidor, poc devot de les festes tradicionals, no ho va tenir gens present aquell dia quan enfilà Rius i Taulet en direcció a la plaça d'Octavià. Per la qual cosa, topà de morros i sense esperar-ho amb l'esmentada rua.\nNo cal dir que no fou una sorpresa especial, el cervell processà ràpidament l'esdeveniment. No hi havia res d'especial com per no saber de què anava la cosa. Carros, cavalls, gent dalt dels carros i davant i darrere d'aquests i gent pel carrer mirant i recollint els caramels que es repartien. Allò que em va encuriosir, i és una manera de dir-ho, és que darrere el darrer carro hi anaven tres o quatre persones amb uns cartells que deien «Prou explotació animal» o «No a l'explotació animal». Francament, em va semblar una mica exagerat.\nNo em va donar la sensació que els cavalls no estiguessin fent alguna cosa que no hagin fet durant tota la vida, potser no ells però sí els seus antecessors. Arrossegar un carro és quelcom molt habitual en un cavall. I coses més pesades. Recordem que la força animal ha estat bàsica per a la humanitat. Per a l'agricultura i altres activitats. Seria incomprensible el transport humà al llarg de la història sense els cavalls.\nVaig pensar que, potser, la condemna era pel fet que se'ls hagi convertit en un espectacle, en una distracció humana. Però tampoc no ho acabo de comprendre. Algú diria que un gat, un canari o un gos, està explotat perquè l'han capat, el tenen en una gàbia o només el treuen un cop al dia a pixar? Ja sé que en aquest cas no es tracta d'animals, ja que han estat reconvertits en mascotes, però l'exemple em sembla que serveix.\nTot ensumant els efluvis propis d'aquestes demostracions, vaig pensar que potser els cartells haurien d'haver dit: «Prou pudor animal». Si més no, hauria estat més realista.


Realitat, poesia i ficció en les obres de Pere Llobera | Barcelona Cultura\nDimecres, 6 abril 2022\nDe dimarts a divendres, de 16 a 20 h. Dissabtes, d'11 a 14 h\nRealitat, poesia i ficció en les obres de Pere Llobera\nLa Galeria Bombon Projects mostra les últimes obres de l'artista contemporani en l'exposició "Orplid".\nRealitat, mons de fantasia, poesia convertida en una creació plàstica... Tot això trobareu a "Orplid", l'exposició que el barceloní Pere Llobera mostra a Bombon Projects fins al 3 de juny.\nPere Llobera és un artista nascut el 1970 que ha fet estudis de Belles Arts, però que també s'ha format en història i estètica del cinema. Potser el recordeu de la mostra Faula rodona, que es va veure el 2020 passat a La Capella del carrer de l'Hospital, o d'alguna de les exposicions que va comissariar a l'Espai 13 de la Fundació Miró durant el curs passat. I és que ell combina la pràctica pictòrica, figurativa i conceptual, amb el comissariat d’exposicions o altres formes de col·laboració artística.\nA Bombon Projects, veureu un conjunt de quadres inspirats en un món de fades inventat pel poeta alemany Eduard Mörike (1804-1875), adscrit al moviment artístic Biedermeier. Mentre era estudiant universitari, Mörike va inventar amb un amic un món propi, que van batejar Orplid i que, com explicava posteriorment l'autor en una de les seves obres, era una mena de país de somni en el qual la realitat i la poesia es reconciliaven.\nAquest mateix esperit ha servit d'inspiració a Pere Llobera per a les obres que formen la mostra de Bombon Projects, on s'alternen imatges abstractes i figuratives, com ara paisatges naturals, dibuixos i pintures amb les granotes com a protagonistes o imatges d'urpes gegants que gairebé semblen extretes d'un còmic.\nSi no us voleu perdre la nova exposició de Pere Llobera, us esperen a la Galeria Bombon Projects, però, abans de venir, consulteu al seu web la informació sobre la mostra.\nData de publicació: Dijous, 05 maig 2022


Bases reguladores i convocatòria dels ajuts per al tractament de la vegetació en les urbanitzacions afectades per la Llei 5/2003, i en nuclis urbans vulnerables. Anys 2012-2013 | Consell Comarcal del Maresme\nInici Servei d’Informació als Municipis Fulls informatius SIM Bases reguladores i convocatòria dels ajuts per al tractament de la vegetació...\nBases reguladores i convocatòria dels ajuts per al tractament de la vegetació en les urbanitzacions afectades per la Llei 5/2003, i en nuclis urbans vulnerables. Anys 2012-2013\nTermini de presentació de sol·licituds: 5 de juliol de 2012\nBases reguladores i convocatòria del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural dels ajuts per al tractament de la vegetació en les urbanitzacions afectades per la Llei 5/2003, de 22 d’abril, i en nuclis urbans vulnerables. Any 2012-2013\nAquests ajuts s’han de destinar a treballs d’obertura de la franja exterior de protecció i de manteniment.\nArticle anteriorOrdre del Dia del Consell d’Alcaldes que se celebrarà el 26 de juny a les 17:00h\nArticle següentCarme Ruscalleda convida a deixar-se seduir pels productes alimentaris maresmencs


Lleugera caiguda dels preus de les aus de corral, de tornada a una situació normal a mitjans de novembre | Webjetive\nDesprés de brot al setembre, els preus de la carn de pollastre i gall dindi comencen a fer-ho caure. Es preveu un retorn als preus de la crisi a finals de desembre. La producció de pollets, ocupa un augment de la demanda.\nDesprés d’un pic excepcional, el preu de la carn de pollastre comença a caure, aprèn els mitjans de comunicació 24 amb abderrahmane Ryadi, secretari general de l’Associació de productors aus de corral (APV) ).\n“Actualment, el preu del pollastre brillant, la sortida ferma, varia entre 14 dh / kg i 14,5 dh / kg. Encara és una mica alt per al consumidor, però la tendència és cap avall. Nosaltres Espereu un retorn als preus normals a mitjans de novembre. Estaran entre 11 o 12 dh / kg, un nivell que calculem equitatiu tant per al consumidor com per al productor “.\nPer al torn de Turquia , “El preu, sortida ferma, varia entre 17,5 dh / kg i 18 dh / kg, el seu preu de cost és superior a la de la carn de pollastre”.\nTingueu en compte que a Riachat, el consumidor final desemborsat entre 2 a 4 dh més, un marge que els permet cobrir els seus càrrecs (aigua, electricitat, lloguer ….).\nLa nostra font proporciona “un retorn als preus de la crisi a les deses Torneu a finals de desembre / principis de gener per a la carn de pollastre i gall dindi. El diagrama que s’havia anunciat s’està executant “.\nDe fet, en un article anterior, el senyor Ryadi ens va confiar que l’esclat dels preus experimentats per la carn d’aus de corral al setembre és temporal. Això es deu a L’enorme caiguda de preus registrada entre març i agost.\nImportació de pollets: els detalls\nfa uns dies, l’ANCP, l’Associació Nacional d’Agricultors de Pollastres de carn, cridats a disminuir els drets de duana Aplicat a la crema de carn importada de l’estranger, afirmant que el recent augment dels preus de pollastre de carn es deu en part al fet que aquestes tarifes són molt elevades. La informació ha estat presa per alguns diaris de parla àrab, proporcionant la indignació de certs criadors i els consumidors.\nRespondre a aquest tema, youssef Alaoi, president de la Federació Interprofessional del sector de les aus de corral (FISA), no va ocultar la seva ira. “És inconcebible demanar coses que tenim Des del 2010 “, va colpejar.\n” FISA i les seves associacions membres es regeixen per les disposicions de la Llei 03-12, relacionades amb la interprofessional agrícola i pesquera. Per tant, FISA es reconeix com a interprofessió agrícola. Això vol dir que per als nostres diferents serveis, la producció de pollastres de carn, la producció d’òvuls, els aliments i els escorxadors … tenim un mínim de representativitat, i que som controlats pel govern. “\n“, per exemple, sobre El 70% dels criadors de pollastre de carn al Marroc s’adhereixen a l’APV, membre de Fisa. En els aliments i els escorxadors, som un 90%. Per a una associació per parlar, per tant, ha de ser representativa, i l’única associació reconeguda que representa els criadors és l’APV, “va afegir\n“, de manera que, d’una banda, aquesta associació (ANCP, NDLR) no és membre De la FISA, i una altra, no hi ha tarifa a la importació dels pollets. Cada criador és lliure d’importar pollets des de l’estranger, si considera que són de millor qualitat, més barats o un altre, amb 0% de drets de duana, ja que pot aconseguir-ho localment “.\nRecordeu que la capacitat de producció Al Marroc es troba al voltant de 11 milions de pollets per setmana. La producció va caure a la meitat durant els mesos anteriors, enfront d’una disminució del 40% (tancament d’hotels, restaurants, refectors i menjadors i sales de vacances, així com aturar els esdeveniments) ” Però comença a reprendre “, diu el president del VPA.\nEls grans projectes del sector encara al tren\nEn una declaració anterior, la federació havia explicat la fluctuació de preus En el sector continuarà fins que les mesures previstes per a l’actualització de canals de màrqueting i distribució de les aus de corral no es van implementar. Aquests inclouen la construcció del nou mercat gro s de les aus de Casablanca, i la rehabilitació d’assassinats tradicionals (Riachat). Dos projectes principals que es queden enrere, segons el senyor Alaoi, que pensaven que estava decebut.\n“al Marroc hi ha 15.000 riachat. Ja hem signat un acord amb els ministeris de l’agricultura, de la indústria i l’interior, per a l’actualització d’un primer grup de 2.300 punts de venda (repartits en tot el territori, NLDR), amb una subvenció de 30.000 DH “, per a cada Riachat.\n“Tot està llest, però la comissió responsable de designar aquests 2.300 punts de venda encara no s’uneix, que és molt retardant el projecte”.\nRecordeu que les modalitats de rehabilitació d’aquests Riahat han estat relaxats per una circular conjunta publicada el 3 de maig de 2019 pels ministeris d’agricultura i l’interior. Aquest ve després d’una primera circular que data del 2007, les modalitats de les quals van ser vinculants per professionals del sector, per facilitar l’establiment de punts de venda de qualitat.\nEn termes del nou mercat majorista, el president de la FISA ens confia que “tot està preparat per a l’inici de les obres de construcció. S’ha signat una convenció amb el Ministeri d’Agricultura, que també va atribuir la terra A Ain Jemaâ, i el finançament es va posar en marxa (10 MDH). Hem d’anar a treballar. No podem mantenir el mercat actual amb roques negres. És un desastre, i tothom es queixa, especialment els residents. Les autoritats de Casablanca Ha d’assumir les seves responsabilitats i deixar-nos treballar. Estem sent perduts temps, i ens fem menys competitiu “, conclou.\nTingueu en compte que l’objectiu d’aquest nou mercat és, entre altres coses, separar la zona d’escorxadura des de la comercialització. L’equip actual s’utilitza per a vendes a l’engròs i al detall i la matança.


Festa Major de la Guixa. Del 9 al 19 de novembre. - Notícies - Àrea de Cultura, Ajuntament de Vic\nFesta Major de la Guixa. Del 9 al 19 de novembre.\nAquest divendres comença la Festa Major de la Guixa amb un pregó de luxe. L’historiador i responsable del jaciment arqueològic del Graell, Joan Casas, explicarà la història i secrets que s’amaguen en aquest singular espai natural i arqueològic del municipi. Un recorregut per la història des del Neòlitic fins a l’actualitat a càrrec d’un dels referents de l’arqueologia de la nostra comarca. Durant el pregó es podran contemplar també imatges i peces trobades en el jaciment.\nL’Associació de Veïns i Veines de la Guixa ha preparat 10 dies carregats d’activitats per a tots els públics. Destaquen les activitats familiars, com la cercavila de gegants i inflables, els tallers de robòtica, l’hora del conte amb l’Ingrid Canal o la tradicional Nocturna de la Guixa que enguany començarà després del castell de focs i el correfoc.\nL’Agrupació Teatral Sentfores portarà sobre l’escenari del CCVIC de la Guixa, els dies 12 i 18 de novembre, l'obra GUIXAGAGS II, dirigida per Ernest Pla. Durant els dies de Festa Major es podrà gaudir també amb el concert de Sílvia Montells, que amenitzarà el sopar popular del dia 10 de novembre.\nUna altra de les novetats de les festes d'enguany és la ruta guiada VEU LA GUIXA COM NO L’HAS VIST MAI, a càrrec de Xavier Cervera. La visita sortirà de La Codina i servirà per descobrir algunes curiositats del poble.\nCom ja és habitual, la cursa de tallagespes, a l’antiga pista poliesportiva posarà punt i final a deu dies de Festa Major a la Guixa.


El Pablo Iglesias més "verd" fa posar dreta Palma reivindicant la pàtria i la plurinacionalitat\nUnits Podem MÉS arrasa amb el míting més multitudinari de la campanya a Balears\n2 min. Palma 16/06/2016 21:30\n651x366 Iglesias ha fet l'ullet al món educatiu illenc. / ISAAC BUJ Iglesias ha fet l'ullet al món educatiu illenc. / ISAAC BUJ\nVenerat i aclamat. El secretari general de Podem, Pablo Iglesias, ha conquerit les més de 4.000 persones, segons l’organització, que s’han congregat al parc de la Riera en el míting central de campanya d’Units Podem MÉS. Iglesias ha fet l’ullet als seus seguidors illencs recordant les mobilitzacions de l’Assemblea de Docents. Fins i tot, ha arribat a assegurar que ell va assistir a la gran manifestació, de setembre de 2013, que va col·lapsar Palma contra les polítiques educatives del Govern de José Ramón Bauzá. Iglesias ha assegurat que aquella manifestació el va "commoure" i ha mostrat una camiseta verda al públic, en homenatge al color emblema d’aquell moviment.\nIglesias ha fet el discurs més ecologista de la present campanya i ha promès que Balears seria capdavantera en la transició energètica cap a les renovables. També ha tingut unes paraules cap al treballador que va morir, aquesta setmana, en un accident laboral en un hotel a Eivissa. No ha perdut el temps, tampoc, per atacar el president espanyol en funcions, Mariano Rajoy, en un discurs sense mencions al PSOE. De cara a la ciutadania illenca, ha promès una millor connectivitat aèria i que "els hotelers mai més condicionaran la política".\nFinalment, ha demanat "als qui no heu anat mai a Panamà", que "ompliu les urnes d’alegria i il·lusió". També ha defensat que "antisistema són els qui han convertit les institucions en el seu 'cortijo' privat". Iglesias ha tancat el discurs amb una defensa de la " plurinacionalitat" de l’Estat, però automàticament ha apel·lat a la pàtria. "Som plurinacionals i deim pàtria per garantir els serveis públics", ha dit amb el públic palmesà dret i un parell de senyeres onejant.


Napoleon (Ohio) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n41° 23′ 31″ N, 84° 07′ 36″ O / 41.391944444444°N,84.126666666667°O / 41.391944444444; -84.126666666667\nNapoleon és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia una població de 9.318 habitants.\nSegons el cens del 2000, Napoleon tenia 9.318 habitants, 3.813 habitatges, i 2.470 famílies. La densitat de població era de 643,6 habitants per km².\nDels 3.813 habitatges en un 32,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 10,9% dones solteres, i en un 35,2% no eren unitats familiars. En el 30,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,39 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,99.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 25,9% tenia menys de 18 anys, un 8,9% entre 18 i 24, un 28,2% entre 25 i 44, un 20,9% de 45 a 60 i un 16,1% 65 anys o més.\nL'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,8 homes.\nLa renda mediana per habitatge era de 37.467 $ i la renda mediana per família de 45.776 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.702 $ mentre que les dones 23.475 $. La renda per capita de la població era de 18.078 $. Aproximadament el 18,9% de les famílies i el 4,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nFlorida (10 km)\nHolgate (16 km)\nLiberty Center (11 km)\nMcClure (16 km)\nMalinta (11 km)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Napoleon_(Ohio)&oldid=22338225»


Cultura inclusiva al Teatre Serrano | Compromís més Gandia unida Cultura inclusiva al Teatre Serrano – Compromís més Gandia unida\nCultura inclusiva al Teatre Serrano\nEl nostre regidor, Nahuel González López, acompanyat del president d’ Asaem Salut Mental La Safor, José Vázquez, i del membre de la companyia Aiguamar Teatre, Mariano Lloret, ha presentat l’espectacle teatral “Trio Faraona”\nL’acte té una finalitat solidària, ja que la taquilla recaptada anirà destinada a sufragar les activitats que realitza durant tot l’any ASAEM. “A més, dins la tasca de rehabilitació, les activitats culturals ens ajuden a que la integració siga més plena. Des de fa anys busquem espais de visibilitat fora de la salut mental, el nostre treball diari”. Vázquez ha aprofitat per recordar que durant la pròxima setmana, a partir de dilluns, un estand d’ASAEM estarà present al Centre Comercial “La Vital”, amb informació i venda de productes de l’associació. També s’hi podrà visitar la seua exposició “INTEGRADOS” i als cines es projectarà abans de cada pel·lícula un spot del col·lectiu. Dissabte 19, s’hi farà un conta-contes del llibre “La colla de Nelson”, de José Figueres. I el 26 d’octubre tindrà lloc el tradicional sopar benèfic, que es trasllada enguany a “TU&ME resort”.\n“L’objectiu del departament de Cultura és posar el Teatre Serrano a disposició dels col·lectius socials com a altaveu de les seues reivindicacions i perquè ajude a la seua autogestió. En aquest sentit, ASAEM és un referent, no només en el seu àmbit, sinó també en el cultural. A més, “Trio Faraona” aporta qualitat al Serrano, per això convide la ciutadania a assistir-hi”,\n🤝 El col·lectiu de salut mental busca donar visibilitat i trencar estigmes mitjançant la cultura.


La fiscalia no veu prevaricació en l’aprovació de les NNSS de 2010\nÀrees Serveis Generals Presidència La fiscalia no veu prevaricació en l’aprovació de les NNSS de 2010\nLa Fiscalia del Jutjat d'Instrucció número 4 d'Eivissa ha dictaminat en un escrit de data 2 de maig de 2018 i notificat al Consell de Formentera el 21 de desembre passat, sobre la querella per suposada prevaricació interposada per l'empresa Sunway SL, propietat d'un establiment hoteler de Punta Prima, contra els consellers Jaume Ferrer, Sònia Cardona, Bartomeu Escandell, Pep Mayans i Sílvia Tur que varen votar a favor de les normes subsidiàries de 2010 que no hi ha indicis de prevaricació i que "interessa el sobreseïment provisional de les actuacions".\nLa querella impulsada per Sunway SL ja havia estat jutjada en la via contenciosa administrativa, ja que Leo Stöber, representant d'aquesta entitat considerava que les NNSS estaven mal fetes. La sentència del TSJ de 8 de juliol de 2014 va ser favorable al Consell de Formentera. En concret en aquesta sentència es disposa que les actuacions dels polítics "s'han basat en els informes mediambientals de pèrits sobre la necessitat de mantenir la qualitat paisatgística i natural d'una zona d'especial fragilitat, a l'estar inclosa dins de la zona perifèrica de protecció del Parc Natural de ses Salines, declarant-les conforme a l'ordenament jurídic".\nBartomeu Escandell, conseller de Presidència del Consell Insular de Formentera s'ha mostrat satisfet amb l'escrit de la Fiscalia, "que és coherent amb la sentència anterior, ja que difícilment seria comprensible que hi hagués prevaricació en unes Normes que ja s'han jutjat i definit com a ben fetes". Escandell ha explicat que tot i que les Normes Subsidiàries varen estar aprovades pels grups polítics de Gent per Formentera i Partit Socialista, els implicats durant molts anys en aquesta causa han estat només les conselleres i consellers d'un dels dos grups.\nEl conseller s'ha mostrat content per la tranquil·litat que proporciona als seus companys i ex companys veure com els diferents escrits i sentències aclareixen que la feina de l'equip va estar ben feta i ha perseguit sempre defensar l'interès general i la protecció del territori". Per acabar, ha afegit que “cal tenir cautela perquè tot i que l'escrit de la fiscalia és favorable, la posició final de cas dependrà del jutge”.


ᐅ Activitats Teambuilding per Empreses a Balenyà - Esportec\nACTIVITATS TEAMBUILDING A BALENYÀ PER EMPRESES\nOferim un gran ventall d'activitats de teambuilding a prop de Balenyà adaptables tant per a petites, mitjanes i grans empreses.\nExperts en serveis outdoor per a empreses a Balenyà\nComptem amb molts anys d'experiència en la realització d’activitats de team building a prop de Balenyà per a qualsevol tipus d’empresa. Som especialistes en activitats Físico Esportives en el Medi Natural, i, des d’Esportec, volem donar a conèixer les possibilitats que ofereix el nostre entorn, ja sigui al mar o a la muntanya.\nÉs de coneixement general que la pràctica habitual d’esports o les visites culturals tenen una sèrie de beneficis que aprofiten les empreses per organitzar activitats de teambuilding a Balenyà per empreses que fomentin el treball en equip i la cohesió amb l’objecte de millorar la relació entre els treballadors i l’empresa.\nL’estratègia consisteix a realitzar activitats de treball en equip a Balenyà fora dels horaris laborals per així generar en els treballadors la sensació que es tracta de jornades d’oci on poden socialitzar amb els seus companys. Per aquest motiu, des d’Esportec, per a qualsevol estació de l’any plantegem una sèrie d'experiències de teambuilding a la zona de Balenyà ideals per aconseguir aconseguir el treball conjunt i efectiu dels treballadors arran d’aquestes pràctiques.\nActivitats predefinides a prop de Balenyà de Teambuilding\nActivitats esportives i d'aventura a prop de Balenyà per a PIMES.\nVolem que les nostres aventures siguin úniques i originals, respectant sempre el medi que ens envolta. Per aquest motiu, treballem contínuament en dissenyar noves activitats esportives per a empreses a Balenyà, per tal que pugueu descobrir els indrets més idíl·lics de les nostres contrades.\nSom creadors d'experiències a prop de Balenyà. Molts anys d'experiència en teambuilding.\nLes activitats esportives a l’aire lliure, originals i amb certa adrenalina pel mig, estan entre les preferides per les empreses per practicar activitats a Balenyà i apropar-se als empleats d’una forma diferent.\nLa idea del teambuilding prové de l’esperit esportiu i la filosofia de treball en grup tradicional d’esports d’equip. Els esportistes han d’aprendre a confiar en els seus companys i assumir el seu rol dins de l’equip per aportar tot el que puguin i aconseguir entre tots guanyar, i això traduït al món empresarial se centra en la millora de la gestió i la productivitat per incrementar els beneficis i aconseguir l’èxit. I aquest és el motiu principal de totes les activitats de treball en equip a prop de Balenyà que us proposem.\nLes activitats esportives a l’aire lliure, originals i amb certa adrenalina pel mig, estan entre les preferides per les empreses per practicar activitats a la zona de Balenyà i apropar-se als treballadors d’una forma diferent.\nÉs ben sabut que un grup cohesionat, des de l’amistat i el respecte, és molt més capaç d’afrontar els reptes de la feina, tant a curt com a llarg termini. Per això, des d’Esportec Outdoor Sport proposem diferents jornades d’activitats de team building a prop de Balenyà amb l’objectiu de viure experiències que reforcin els vincles personals dins de la plantilla i, així, millorar-ne el rendiment. Pretenem incentivar valors com el treball en equip, la il·lusió, la solidaritat, l’esforç, l’empatia i la cooperació.\nA Esportec som experts en teambuilding a la zona de Balenyà per a petites, mitjanes i grans empreses.