Butlletí número 793 (dilluns 18/03/2013) - Continguts triats i enviats per Eugeni S. Reig i Xavier Marí\n2) Blog Valencià Grau Mitjà\n3) Codonyan: «A Catalunya Nord hi ha un sentiment d'abandó i traïció»\n4) GAZOPHYLACIUM. Bloc amateur sobre lexicografia catalana i altres lletraferidures\n5) Cursos de primavera 2013 de l'Escola d'Escriptura\n6) Publicació del segon volum de l'anàlisi de l'Enquesta d'usos lingüístics a la població 2008\n7) Els Països Catalans enllaçats per la llengua\n8) La UA reivindica el valencià com a llengua vertebradora de l'escola al País Valencià\n9) Barcelona, convidada al Saló del Llibre de París, exporta literatura catalana i espanyola\n266. La situació del català a la Catalunya Nord no és pas tan dolenta com pot semblar si només fem una exploració superficial. La USAP n'és una bona mostra. És cert que s'ha perdut l'hàbit d'ús, però és moltíssima la gent que sap català i que el parla perfectament només de saber que el seu interlocutor també el parla. La USAP, amb l'ús normalitzat que fa del català (retolació, megafonia, web, etc.), ajuda molt a trencar aquesta dinàmica. La USAP fa país.\nProfessor de català de la USAP (Unió Esportiva Arlequins de Perpinyà)\nPublicat en Nació Digital.cat dimarts 5 de març del 2013\nCodonyan: «A Catalunya Nord hi ha un sentiment d'abandó i traïció»\nEl corresponsal de TV3 a Perpinyà apunta que amb el tancament de la delegació "els que estan en contra del català se'n riuen de nosaltres"\nPere Codonyan, històric corresponsal de Televisió de Catalunya a Perpinyà, és un dels professionals afectats per la decisió de la direcció de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA) de suspendre amb data 31 de maig els contractes que tenia amb productores i col·laboradors de diverses corresponsalies territorials.\nEn el seu cas però, a més de deixar un territori sense informadors sobre el terreny, el tancament de la delegació a Catalunya Nord suposa renunciar a un model basat en el “fer país” i mostrar a la societat del Principat “que hi ha una Catalunya que no forma part d'Espanya”. Tant és així que la societat civil de la Catalunya Nord “té un sentiment d'abandó i traïció” a causa del tancament de la delegació a Perpinyà, unes queixes que ja s'han traduït en una campanya en favor del manteniment d'aquesta corresponsalia.\n-Tots sabem que hi ha crisi, però aquest tancament ha estat radical. El que més xoca és que no s'ha intentat negociar cap tipus de retallada, mirar d'estalviar per algun lloc. Cada delegació no arriba a un cost anual de 100.000 euros i potser es podria haver mirat de buscar algun tipus de suport territorial per mantenir-les. Però no s'ha intentar buscar cap solució, sinó només tancar i prou. Crec que ningú ho entén.\n-Creu que amb aquestes accions es posa en perill el model d'implantació territorial de TVC?\n-Sí, i nosaltres teníem un paper important perquè explicàvem que també som Catalunya, però que no som una província espanyola. A més, al Principat molta gent es queixava que hi havia poca informació de Perpinyà. Doncs miri, ara no n'hi haurà cap.\n-Ha afectat molt, especialment a tota la gent que aposta per Catalunya i per les relacions transfrontereres. El tancament de la delegació és un cop a l'esquena de tot això, desmunta tota aquesta relació i aquesta defensa de la llengua catalana. Els que a Perpinyà estan en contra del català se'n riuen de nosaltres i ens pregunten perquè hem de defensar el català si la mateixa TVC ja no s'interessa per nosaltres. De fet, ara hi ha un sentiment d'abandó i traïció molt fort. I la sensació que paguem el preu més alt quan som els més dèbils.\nCursos de primavera 2013 de l'Escola d'Escriptura\nmés de 40 cursos presencials\nPeríode de matriculació cursos de primavera 2013\nMatrícula oberta fins al 26 de març de 2013\nInici de les classes: a partir del dimarts 2 d'abril de 2013\nLa secretaria de l'Escola d'Escriptura romandrà tancada del 28 de març a l'1 d'abril de 2013 (ambdós dies inclosos).\nL'Escola d'Escriptura de l'Ateneu Barcelonès ofereix una nova edició dels CURSOS de PRIMAVERA 2013\nL'Escola d'Escriptura ofereix un ventall de més de 40 cursos presencials, d'entre els quals destaquem:\nCURSOS D'ESCRIPTURA: Iniciació a la narrativa / Teoria i pràctica del conte infantil I / Guió de curtmetratge / Ciència-ficció i fantasia II / Escriure amb humor II: la construcció de l'humor en literatura / Escriure novel·la policíaca. Entre l'enigma i la negra acció / Registres i diàlegs / A la manera de Joan Brossa o l'alliberament de la lletra i la paraula / Redacció i millora de textos escrits / Joc de miralls: identitat, experiència i narrativa / Estilística: del text correcte al text literari / A l'abordatge! Crear una aventura amb èxit / Tècniques d'escriptura professional de l'sketch i Curs per a joves escriptors I i II -de 15 a 17 anys-.\nCURSOS DE LITERATURA I HUMANITATS: Introducció a la literatura russa / Mitologia per a escriptors / Novel·la i complexitat: representar l'existència / Les claus de la narrativa romàntica / Cinc novel·les de gruix d'ara mateix / La literatura de la crisi. De Zola a DeLillo i Vonnegut / Protagonistes menyspreables. De Sade a Hunter S. Thompson / Les paraules fan pensar III. Introducció a les Filosofies del Llenguatge / Una altra mirada, uns altres relats. Introducció a la literatura de temàtica LGBTQ i Ciutats literàries II: Tànger i l'estret de Gibraltar\nCURSOS D'ORALITAT: Seduir amb la paraula a les entrevistes i les reunions\nTota la informació actualitzada a : www.campusdescriptura.com\nCicle de conferències-col·loqui AMB VEU PRÒPIA - Curs 2012/13\nEls escriptors convidats els propers mesos són :\nAtenció, canvi de data:\nVicenç Villatoro (dimecres 13/03/13) – Presenta: Melcior Comes\nJosep M. Fonalleras (dijous 11/04/13) – Presenta: Muriel Villanueva\nTrobareu la programació detallada dels cursos d'hivern i primavera de l'Escola en l'enllaç següent:\nPublicació del segon volum de l'anàlisi de l'Enquesta d'usos lingüístics a la població 2008\nLa Direcció General de Política Lingüística del Departament de Cultura ha publicat el segon volum de l'anàlisi de l'Enquesta d'usos lingüístics a la població 2008, centrat en els factors clau de les llengües a Catalunya: edat, ocupació, classe social, lloc de naixement,territori i aprenentatge de català.\nA partir de les dades de l'enquesta, el volum es proposa respondre qüestions tan rellevants com ara: Quin és el coneixement de llengües a Catalunya per franges d'edat? Quin és l'ús social del català segons les ocupacions i professions? Com influeix la classe social en l'ús del català? Quina distribució territorial tenen els usos lingüístics? Com ha evolucionat l'ús del català des de 2003? Quines són les principals tendències d'evolució sociolingüística? La visió que s'aporta és complementària a la que oferia el primer volum de l'estudi, centrada en els coneixements, els usos, la transmissió i les actituds.\nEls dos volums de l'anàlisi de l'Enquesta d'usos lingüístics de la població formen part de la col·lecció Biblioteca Tècnica de Política Lingüística, una col·lecció de publicacions digitals adreçades a l'actualització i el suport tècnic dels professionals de la llengua catalana i de les persones interessades en la llengua en general.\nImpulsada per la Direcció General de Política Lingüística del Departament de Cultura i l'Institut d'Estadística de Catalunya, l'Enquesta d'usos lingüístics a la població és un dels estudis estadístics oficials més importants sobre la situació social de llengua catalana del qual se'n farà una nova edició enguany.\nAccés a la publicació: Biblioteca Tècnica de Política Lingüística. Llengua catalana. Generalitat de Catalunya\nPublicat en directe.cat dilluns 11 de març del 2013\nL'acte, convocat al voltant del moviment 'Enllaçats per la llengua' s'ha celebrat de forma simultània a onze ciutats de Catalunya, la Franja, la Catalunya Nord, el País Valencià i les Balears.\nMés de dues-centes persones s'han entrellaçat simbòlicament aquest dissabte a la tarda a la plaça del Rei de Barcelona en defensa de la llengua catalana. L'acte, convocat per prop d'un miler d'entitats i associacions cíviques al voltant del moviment 'Enllaçats per la llengua' impulsat des de les Illes Balears, s'ha celebrat de forma simultània a onze ciutats de Catalunya, la Franja, la Catalunya Nord, el País Valencià i les Balears. Elisenda Romeu, presidenta d'una de les entitats adscrites a la campanya, explica que l'objectiu és treballar de forma unida al conjunt del territori en defensa dels drets lingüístics, especialment, afegeix, davant els "atacs constants" que arriben des de l'Estat.\nI en aquest sentit, ha posat com exemple la llei Wert a Catalunya, la manca d'oferta de cinema en català a la gran pantalla, o el fet que a l'administració pública saber el català no sigui un requisit. "Volem treballar de forma unida per poder viure plenament en català" al conjunt dels Països Catalans, ha afegit, tot destacant la importància del moviment 'Enllaçats per la llengua'. "És la primera vegada en 350 anys que ens posen d'acord al conjunt del territori per treballar per una causa comuna com és la llengua catalana".\nAquest moviment social en defensa del català va néixer a les Illes Balears fa dos anys en protesta contra les polítiques del govern autonòmic del PP. Després de mesos i feina conjunta de prop ja d'un miler d'entitats arreu del territori, aquest dissabte 9 de març, s'han convocat per primera vegada actes simultanis en defensa de català. Segons ha explicat Romeu, el d'avui ha estat només el primer, ja que el moviment continuarà mobilitzant actes en defensa del català d'aquí en endavant, entre els quals, segons ha avançat, hi haurà també una trobada conjunta a Madrid.\nA Catalunya, els actes s'han celebrat a les ciutats de Sabadell, Girona i Barcelona. A la capital catalana més de 200 persones s'han concentrat a la plaça del Rei, al barri gòtic. L'acte s'ha iniciat amb la lectura del manifest del moviment a càrrec de la productora i directora de cinema, Isona Passola, qui a títol personal, ha volgut destacar el fet que el moviment neixi de les Illes Balears.\nTambé s'ha desplegat un gran llaç de senyera a les escales d'entrada al Saló del Tinell que posteriorment han rodejat simbòlicament els assistents en l'acte units per un gran llaç.\nDefensa de l'equitat lingüística\nEl manifest, adscrit per prop d'un miler d'entitats socials, cíviques i culturals, recull el dret a poder viure plenament en la llengua pròpia i la necessitat d'impulsar polítiques lingüístiques d'equitat. També es reivindica la necessitat de fer del català la llengua vehicular a l'educació, els mitjans públics, l'administració, la justícia i els cossos de seguretat.\nTot plegat, afirmen, és per defensar la llengua catalana en un moment clau com l'actual en què, afegeixen, existeix una "persecució sistemàtica" contra la llengua catalana per part del govern espanyol del PP amb la clara voluntat de voler convertir el català en llengua de segona perquè el castellà esdevingui la llengua de referència i de prestigi.\nPublicat en EL PUNT AVUI dilluns 11 de març del 2013\nLa UA reivindica el valencià com a llengua vertebradora de l'escola al País Valencià\nLlegir i escriure són les temàtiques per les Jornades per l'Educació Plurilingüe\nL'entitat fa autocrítica per oferir tan sols un 7,5% de l'ensenyament en valencià\nEl debat sobre el model educatiu al País Valencià és un continu estira-i-arronsa entre l'administració del Partit Popular i la comunitat educativa. Any rere any apareixen del no-res propostes des de la Conselleria d'Educació, com ara la d'ensenyar xinés de l'exconseller Font de Mora, que amb l'excusa de la incorporació de noves llengües miren de modificar l'actual sistema educatiu on la immersió lingüística ha demostrat una gran eficàcia, tal com afirmen les universitats valencianes que aposten per aquest model. El decret, que la conselleria anomena de plurilingüisme és el darrer capítol d'aquest serial amb què apareixerà un nou model on totes les llengües estaran en “igualtat de condicions”.\nLa Setmana de l'Educació Plurilingüe que cada any, des de fa cinc, organitza la Unitat per a l'Educació Multilingüe de la Universitat d'Alacant (UEM-UA), juntament amb l'Institut Interuniversitari de Filologia Valenciana, l'Institut d'Estudis Catalans (IEC) i Escola Valenciana té com a objectiu reflexionar sobre l'educació plurilingüe on el valencià, tal com explica el director de les jornades i també de la UEM, Vicent Brotons, “és la llengua pròpia d'aquest país i al voltant de la qual s'ha de vertebrar tot el model didàctic i escolar al mateix temps que s'hi incorporen noves llengües”.\nEn aquesta edició, la lectura i l'escriptura són l'eix central en què es fonamenta aquesta iniciativa. Segons Brotons “l'aprenentatge plurilingüe no es basa a aprendre a llegir i escriure en una llengua i després en una altra, sinó a aprendre d'habilitats lectores i escriptores i després aplicar-les a totes les llengües, per a més tard convertir això també en una altra eina més per a ser competent en llengües i millorar la capacitat dels alumnes a l'hora d'aprendre llengües”.\nL'èxit de la convocatòria, en què participen docents i futurs professors, ha fet possible completar les 150 places oferides, i hi han quedat fora cent persones interessades més.\nDurant la jornada, Brotons s'ha mostrat molt crític amb el decret de plurilingüisme. “Hi ha molts professionals que fa anys que treballem sobre el plurilingüisme i fa la sensació que l'administració del PP no escolta i és una cosa que lamentem molt, ja que entenem que una bona col·laboració entre l'administració i la universitat donaria uns fruits molt valuosos”, ha subratllat.\nBrotons confia que els mestres aposten pel plurilingüisme que des de fa anys s'aplica al sistema educatiu valencià, com són els programes d'immersió o els programes enriquits que incorporen l'anglés. I és que segons el responsables de les jornades, el decret conté greus errades, des del punt de vista del plurilingüisme, com són reconéixer la immersió per la porta xicoteta. “És el programa més potent i de res serveix crear un programa plurilingüe en castellà, que per la seua definició ja és fals, ja que garantirà el castellà, molt poc l'anglés i pràcticament no garantirà gens ni mica el valencià”.\nLes jornades han sigut inaugurades pel vicerector de Cultura, Esports i Política Lingüística de la UA, Carles Cortés, que ha elogiat la iniciativa de la UEM i ha fet autocrítica sobre l'oferta d'ensenyament en valencià a la UA. “Ens fa vergonya oferir tan sols un 7,5 per cent d'ensenyament en valencià quan altres universitats, com la de València, per exemple, n'ofereix prop d'un 30 per cent”, ha lamentat. Cortés ha explicat que l'objectiu de l'actual equip rectoral és duplicar aquesta oferta, així com la d'oferir ensenyament en anglés en els propers anys.\nEl pròxim dijous està previst retre homenatge a Al Tall pel seu àlbum Som de la Pelitrumpeli, un disc de música que ha servit per a ensenyar valencià als més menuts a través de la cançó i al qual està previst que assistisquen els membres del grup Enric Banyuls, Manolo Miralles i Vicent Torrent.\nPublicat en VilaWeb dilluns 11 de març del 2013\nBarcelona, convidada al Saló del Llibre de París, exporta literatura catalana i espanyola\nL'Institut Ramon Llull hi convida escriptors en català i també en espanyol i negligeix els escriptors en català de Catalunya Nord\nDel 22 al 25 de març, Barcelona serà la ciutat convidada al Saló del Llibre de París amb l'eslògan 'Barcelona, la ciutat dels prodigis'. A diferència dels esdeveniments literaris impulsats per l'Institut Ramon Llull els darrers anys, ara s'hi inclouen autors que escriuen en espanyol. El Llull hi convida vint-i-quatre autors, tretze que escriuen en català, set que escriuen en espanyol i quatre autors de còmic. Com és què el Llull finança els escriptors en espanyol? Ha estat una condició del saló o una iniciativa del Departament de Cultura? Vicenç Villatoro, director del Llull, ha desplegat una corrua de metàfores per justificar-ho: 'No es pot parlar de condició. Era una invitació al conjunt de literatura que es feia a Barcelona, era part de les regles del joc del saló, estava en el paisatge. Però això no varia cap estratègia ni cap criteri en relació amb la feina del Llull de difusió de la llengua i la cultura catalanes.'\nEl criteri que s'ha fet servir per seleccionar els autors ha estat el de la traducció: hi van els autors que tenen un llibre traduït entre el 2012 i el 2013. Segons el director adjunt de l'Institut Ramon Llull, Àlex Susanna, 'el fet que Barcelona sigui la ciutat convidada del Saló del Llibre de París (després de Buenos Aires i de Moscou) és un acte de reconeixement envers la literatura catalana, dels lectors i dels editors. Perquè aquests últims anys s'ha produït un procés creixent de traducció. França és el segon mercat receptor de literatura catalana, amb una mitjana de quinze títols anuals. La collita del 2013 és extraordinària i això no fa sinó normalitzar la projecció internacional dels nostres autors'.\nEntre els autors seleccionats no hi ha cap autor de Catalunya Nord. La peculiaritat d'autors com Joan-Lluís Lluís o Joan-Daniel Bezsonoff no s'ha tingut en compte ni s'ha volgut destacar ni difondre. Com que resulta que no han estat traduïts aquests darrers dos anys, no s'hi han inclòs. La resposta d'Àlex Susanna palesa la manca de sensibilitat del Llull en aquest sentit: 'Insisteixo en el caràcter comercial del saló. Portar un autor sense una editorial francesa al darrere era desaprofitar l'ocasió, sobretot perquè enguany hi ha una nòmina molt bona d'autors traduïts amb novetat.'\nEls autors que hi aniran seran: Sebastià Alzamora, Arnal Ballester, Jordi Bernet, Jaume Cabré, Maite Carranza, Mercè Ibarz, Salvador Macip, Gabriel Janer Manila, Imma Monsó, Miquel de Palol, Sergi Pàmies, Marc Pastor, Rubén Pellejero, Jordi Puntí, Carme Riera, Albert Sánchez Piñol, Francesc Serés; Javier Calvo, Javier Cercas, Miguel Gallardo, Alicia Giménez Bartlett, Juan Goytisolo, Berta Marsé i Eduardo Mendoza. A més, es preveuen actes relacionats amb Josep Pla, Joanot Martorell, Maria-Mercè Marçal, Mercè Rodoreda i Manuel Vázquez Montalbán.\nL'Institut Ramon Llull ha treballat molt estretament amb l'Institut Francès per elaborar el programa d'actes. L'entesa ha propiciat un conveni de col·laboració, que se signarà durant el saló. Els responsables del Llull no han volgut especificar els termes del conveni, però Àlex Susanna ha dit: 'Darrere l'Institut Francès hi ha un estat; darrere l'Institut Ramon Llull encara no hi ha un estat. Per tant, el conveni és un acte de reconeixement cap al Llull.'


Després de la gran polèmica de la relació del CNI amb l'imam de Ripoll, coneixem com funciona aquest servei d'intel·ligència\ndivendres, 19 de juliol 2019 - 13:53h\nQuin és el funcionament del CNI? | Cedida\nLa investigació que està veient la llum en aquests últims dies que està fent el diari 'Público' està portant molta polèmica. S'està revelant que el Centre Nacional d'Intel·ligència (CNI) tenia com a confident a Es Satty, imam de Ripoll i un dels principals implicats en els atemptats de Barcelona i Cambrils de l'any 2017.\nAmb motiu dels descobriments dels últims dies, 'Betevé' ha volgut entrevistar a Rafael Martínez, catedràtic de la Universitat de Barcelona i expert en política de seguretat i defensa, el qual ha pogut explicar què és el CNI, quin és el seu funcionament, quina estructura té i quines són les seves competències, entre altres dades.\nPer començar, Rafael Martínez ha explicat que el CNI és un servei d'intel·ligència, «no és un servei d'espionatge, que és el que tradicionalment tots tenim al cap». El que fa aquest servei és aplicar coneixement a una informació, perquè «'la informació és poder' tampoc és cert, ja que si a mi em donen la informació per a construir una central nuclear, però jo no sé com aplicar-ho, no serveix de res». És el seu objectiu, aplicar el coneixement a la informació per a entregar-ho al govern, i així aquest pot actuar com els convingui.\nMartínez ha seguit explicant que tots els serveis d'intel·ligència depenen dels governs. A més, els ha volgut diferenciar en funció del règim: el primer seria les policies polítiques, pròpies de règims no democràtics i que es dediquen a la persecució interior; les agències independents, que corresponen als cossos que va tenir Espanya durant la transició i, per últim, els serveis d'intel·ligència, els quals es troben en els països democràtics, i depenen i actuen en funció del govern.\nEn aquesta línia, Martínez ha assegurat que també és el mateix govern qui mana sobre les informacions que el CNI ha d'aconseguir: «El govern és qui fixa les línies d'actuació del CNI: estableixen les principals amenaces que té el país, quines són les eines que té Espanya per a combatre les amenaces i quin tipus d'estratègies utilitzarà per a tot això. El CNI, junt amb totes les forces de seguretat, tenen una sèrie de funcions encarregades per part del govern dintre d'aquesta estratègia».\nRafael Martínez ha estat l'encarregat d'explicar a 'Betevé' què és el CNI i el seu funcionament | Betevé\nDe què se n'encarrega el CNI?\nEl CNI treballa en terrorisme però també en ciberseguretat, epidèmies, pandèmies, corrents migratòries i, també, en els interessos comercials amb tercers països que no són democràtics i en què les regles del mercat internacional no funcionen bé. «Estaríem parlant de tot allò que sigui un interès estratègic de l'Estat: utilitza aquesta eina, el CNI, per a captar i processar informació i, a partir d'aquí, poder prendre millors decisions», ha argumentat Martínez.\nCom aconsegueix informació el CNI?\nEl CNI té diferents fonts per a aconseguir la informació. En primer lloc trobem les fonts obertes: aquelles que estan a l'abast de tothom – llibres, internet... –. Però també hi ha les fonts opaques o tancades, que es tracten de la informació que es brinden entre intel·ligències de diferents països; o també poden ser els coneguts com a 'espies': «El paper d'espia només el fan entre 5 i 10% dels membres del CNI. La majoria són analistes, informàtics, experts en relacions internacionals... Però no ho poden fer per lliure: ho ha d'acceptar sempre un magistrat del Tribunal Suprem».\nQuina és l'estructura del CNI?\n«Sabem que hi ha una Directora, sabem que hi ha una Secretària general, sabem els grans traços de l'estructura», ha explicat Martínez. I, a propòsit d'això, ha volgut afegir una suposició seva: «Pot ser que hi hagi una part de l'organització que s'encarrega només de les 'fake news' que ens envia Rússia, per exemple», i així amb totes les amenaces que es detecten. Tot i això, ha assegurat que no es pot conèixer amb seguretat l'estructura, ja que seria desvetllar l'estratègia de protecció que té el país.\nCom es finança el CNI?\nEl CNI es finança amb els pressupostos generals de l'Estat. Els diners públics s'han de gastar sempre en les partides pressupostades, però hi ha una part del pressupost del CNI que prové de fons reservats en seguretat nacional que no tenen partida i que són de lliure disposició. «Per què? Perquè no totes les despeses poden quedar registrades, com quan has de pagar a un informador una informació secreta o confidencial, òbviament, no et pot fer una factura», ha explicat el catedràtic. En tot cas, sempre hi ha un control i es fa rendició de comptes.\nCNI Govern Espanyol Atemptat Barcelona


Núria Rafel, arqueòloga: “Els prehistòrics eren antics, però no tontos” – Des de les Aubagues\nPàgina d'inici › Cròniques d'un poble › Núria Rafel, arqueòloga: “Els prehistòrics eren antics, però no tontos”\nBy Carles X. Cabós on 13/11/2016 • ( 0 )\nL’agost del 2011 es va localitzar a Cornudella de Montsant la mina de la Turquesa o del Mas de les Moreres, una de les dues úniques mines de coure prehistòriques conegudes a Catalunya, totes dues al Priorat\nNúria Rafel, a la mina del Mas de les Moreres o de la Turquesa, l’octubre de 2015\nNúria Rafel, arqueòloga i professora titular de prehistòria de l’universitat de Lleida (UdL), té una llarga trajectòria professional treballant en diversos jaciments prehistòrics al Priorat. Durant dotze anys, ha estat excavant al poblat del Calvari (el Molar), i un parell d’anys el poblat de l’Avenc del Primo a Bellmunt del Priorat. Fa setze anys va iniciar un projecte d’investigació per tal d’estudiar la mineria i la metal·lúrgia de la comarca, la primera fase del qual es va centrar en l’estudi de les explotacions protohistòriques de la conca minera de Molar-Bellmunt-Falset. Posteriorment, el focus es va traslladar cap als recursos miners situats al nord de la comarca, permetent delimitar dues conques mineres que van ser explotades a l’antiguitat a la comarca. Per un costat, la de Molar-Bellmunt-Falset, i per l’altra banda, la del Montsant.\nEl resultat més destacat en el nou camp de treball va ser la localització, l’agost del 2011, de la mina del Mas de les Moreres o de la Turquesa —pel mineral que s’hi va trobar— i un pic de miner fet de pedra (pic lític) que es va trobar prop de la mina, al terme municipal de Cornudella de Montsant.\nL’arqueòloga aclareix el perquè de la importància d’aquesta mina: “Fins ara, era l’única mina prehistòrica excavada a Catalunya i, per tant, ben documentada. Aquesta tardor, no obstant això, n’hem excavat una altra, la mina de la Solana del Bepo a Ulldemolins”.\nTot i que la mina ja era coneguda com a tal en l’àmbit geològic i mineralògic —el propietari dels terrenys, Sr. Busquets, va informar els arqueòlegs que aquesta havia estat tapada amb terra per motius de seguretat feia uns quaranta anys—, no es disposava de dades arqueològiques que permetessin datar la seva explotació ni el seu estat.\n“El primer any, com que no sabíem com funcionaria la cosa, ni l’envergadura dels treballs que s’havien fet en època industrial, vam fer una sèrie de sondejos a pic i pala, i aleshores vam veure que estava tot remogut d’aquella època. El segon any, vist que no podíem fer-ho tot a pic i pala, ja vam portar una retroexcavadora i vam continuar excavant amb la màquina”, explica Rafel.\nNúria Rafel, Dioscòrides Marín i Mark Hunt, el 25 d’octubre de 2015, últim dia d’excavació. Foto: Carles X. Cabós\nAixí, l’any 2012 es va iniciar la primera campanya d’excavacions, amb l’objectiu de situar els límits del jaciment i avaluar el seu potencial arqueològic. Amb els resultats obtinguts, la intervenció del 2013 es va centrar en el filó i el pou miner, amb la finalitat de posar al descobert els seus límits, només documentats parcialment en la campanya anterior, i avaluar altres aspectes tècnics. Durant l’excavació es van localitzar diversos útils prehistòrics de miner. L’any 2014, a causa de canvis en la gestió de les excavacions a càrrec de la Generalitat, no hi va haver campanya.\nL’última campanya va tenir lloc l’octubre del 2015. Al llarg d’una setmana, Rafel va encapçalar un equip integrat per Mark Hunt (Doctor en Història), Dioscòrides Marín (Llicenciat en Història) i Nacho Soriano (Doctor en Arqueologia). L’equip es va instal·lar en un pis que els va cedir l’Ajuntament de Cornudella.\nEl diumenge dia 25 d’octubre es duien a terme els darrers treballs al jaciment, bàsicament fer dibuixos i fotografies del lloc. Uns dies abans, un dron va fer al voltant de dues-centes fotografies aèries. S’havia de documentar fins al més mínim detall, donat que l’endemà, dilluns 26, una excavadora procediria a tapar novament el jaciment per motius de seguretat, donat que la mina té una caiguda d’uns deu metres i cap administració es feia càrrec d’instal·lar una tanca per evitat accidents. Però en el darrer moment, el propietari del terreny, ubicat dins del Mas d’en Busquets (un dels dos masos que formen part del conjunt del Mas de les Moreres, juntament amb el de Casacúries), es va oferir a fer-se càrrec de tancar l’excavació amb una tanca perimetral. Gràcies a aquest acte generós, actualment la mina pot ser visitada i s’ha col·locat un cartell informatiu.\nNúria Rafel, Mark Hunt i Dioscòrides Marín a la mina del Mas de les Moreres. Foto: Carles X. Cabós\nLes dades obtingudes al llarg de les campanyes van permetre confirmar que la mina de la Turquesa fou explotada en època prehistòrica i que és una de les dues úniques mines de coure prehistòriques conegudes al Principat, juntament amb la Solana del Bepo d’Ulldemolins, descoberta l’any 1948 per Salvador Vilaseca. La d’Ulldemolins i la del Forat de la Tuta, a Riner (Solsonès, Lleida), eren fins aleshores les úniques a Catalunya de les quals els arqueòlegs disposaven de documentació directa. Investigacions posteriors, però, van posar en qüestió el caràcter de mina del jaciment de Riner.\nSegons els experts, l’àrea minera del Priorat és el nucli més rellevant de tot el nord-est de la península Ibèrica per a comprendre l’organització i funcionament de la producció metal·lúrgica durant la prehistòria recent. En uns casos de forma directa (excavació de l’explotació minera) i en d’altres d’indirecta (analítica d’isòtops de plom de peces prehistòriques), les dades que s’han pogut extreure d’aquesta zona han permès corroborar l’explotació de les sis úniques mines metàl·liques prehistòriques conegudes a Catalunya (mines del Mas de les Moreres i del Barranc Fondo a Cornudella de Montsant, Solana del Bepo a Ulldemolins, i Linda Mariquita, Jalapa i Barranc Fondo a la conca minera de Molar-Bellmunt).\nVista general de l’excavació, l’últim dia (25 d’octubre de 2015). Foto: Carles X. Cabós\nNúria Rafel explica que la mina de la Turquesa consta d’un filó principal i un filó secundari. “Primer es va explotar el filó principal, perquè era aflorant, és a dir, els prehistòrics, que eren antics però no tontos, anaven pel camp i veien unes taques blaves i verdes a terra, i sabien que allò volia dir que allí hi havia coure. I en aquest filó que aflorava a la superfície és on van començar a treballar”.\n“Van anar aprofundint fins que va arribar un moment en què que ja no podien treballar des de dalt per què ja començava a ser molt profund, ja que aleshores la profunditat màxima fins on podien treballar era d’uns 6 metres o una mica més, a causa de les eines molt primitives de què disposaven. Aleshores van començar a excavar un altre pou a la roca, al costat del primer, seguint el filó secundari. Part d’aquest pou s’ha conservat. Buscaven llocs per a fer els pous on la constitució de la roca fos més dèbil. Fins i tot hi ha uns forats a manera de graons per posar els peus per pujar i baixar del pou. També es veuen unes petites lleixes que podien servir per col·locar torxes”.\nMassa de pedra prehistòrica trobada a la mina. Foto: Carles X. Cabós\nSegons les dades obtingudes, l’inici de l’explotació de la mina es podria datar entre el Calcolític —Edat del Coure— i l’Edat del Bronze, així com en època moderna-contemporània. Una datació més exacta és difícil de precisar per la tipologia de la mina, on els miners anaven només a treballar i en acabar la jornada se’n tornaven cap a casa: “Les mines com la de les Moreres són diferents de la mineria cartaginesa i romana, en les quals es podia baixar a 150 metres, on es produeixen ambients confinats, i per tant, es pot conservar la matèria orgànica. Aquí no, i aleshores, no trobem materials com en un poblat o una necròpolis, perquè aquí no venien amb la vaixella, simplement venien amb una bossa de cuir i poca cosa més”, aclareix.\nMalgrat tot, els arqueòlegs van recollir la totalitat de la terra de la part més conservada de la mina, al fons del pou. A partir de les mostres d’aquesta terra, s’intentarà trobar alguna resta orgànica per tal de poder-la datar pel mètode de carboni-14, un isòtop radioactiu present als materials orgànics que s’utilitza com a base per la datació. Tot i que Rafel no confia gaire a trobar-hi res, afirma que ho intentaran. “Si no és possible així, l’únic que podem dir és que la mina va ser explotada en un període que aniria des de finals del tercer mil·lenni abans de crist fins a mitjans del segon mil·lenni abans de crist. Això és un període molt ampli, però moment no podem precisar més”.\nReplà d’escombraries davant del filó. Foto: Carles X. Cabós\nEn total, a l’explotació minera s’han pogut trobar més d’una setantena d’útils lítics miners, majoritàriament pics i masses, però també alguns suports naturals que podrien haver estat usats com a matèria primera en la producció d’eines.\nÉs interessant constatar que les masses trobades a la mina de la Turquesa difereixen dels de la veïna Solana del Bepo d’Ulldemolins. Com explica l’arqueòloga, “les de la Turquesa són bastant primitives comparades amb la Solana del Bepo, on hi ha uns pics que tot indica que segurament són [eines] una mica més modernes. Aquí, en general són estris molt primitius”.\nAlguns d’aquests objectes no s’han trobat al mateix pou, sinó en un replà d’escombraries industrials situat davant del filó. Això és així “per què quan hi ha una explotació antiga, sigui prehistòrica o medieval, i després hi ha una fase d’explotació industrial, com que en aquesta època els mitjans tecnològics són més potents, acostumen a destruir les evidències de les explotacions antigues”. Aleshores és quan els arqueòlegs han de buidar les escombraries per veure si ha quedat alguna cosa de les explotacions antigues, com en aquest cas. “I aquí això és el que ens ha passat i estem molt contents perquè això és molt difícil”, precisa.\nLa mina, el dia 26 d’octubre de 2015. Finalment no es va acabar omplint de terra gràcies al propietari de la finca sr. Busquets, que es va oferir a pagar de la seva butxaca una tanca perimetral. Foto: Núria Rafel\nLa data d’explotació més recent de la mina data entre els segles XIX i XX, època important quant a activitat minera al Priorat. També cap la possibilitat que s’explotés durant la Baixa Edat Mitjana, tot i que els investigadors ho consideren molt poc probable.\nEl coure en brut que s’extreia de la mina era transportat a altres llocs, on se separava el mineral de la ganga. El procés ens l’explica Núria Rafel de manera molt didàctica: “El mineral triturat es posava en uns recipients de ceràmica, i amb carbó i llenya, feien foc. Aquest foc s’havia de mantenir durant molta estona, per què el coure es fon a 1.100 graus, i a més la temperatura ha de ser sostinguda durant el procés. A mesura que el coure es va fonent, com que té més densitat que tots els altres materials que l’acompanyen, va quedant dipositat al fons del vas ceràmic, i a sobre queda l’escòria o ganga. Quan es refreda, del material resultant es pot separar la ganga del coure”.\nAspecte actual de la mina. Foto: Salvador Salvadó / Facebook\nAmb el mineral pur, ja es poden elaborar instruments com ara punxons per treballar la pell, per treballar el sílex, punyals, o alguns objectes ornamentals com collarets. Per fer-ho, tornaven a fondre el coure i el tiraven en un motlle per fer la peça requerida. De fet, s’han trobat objectes que segons les proves analítiques podrien haver estat elaborats amb mineral procedent de la mina de la Turquesa, com un punxó a la coveta de l’Heura d’Ulldemolins o un vas de reducció a la Balma del Duc de Montblanc.\nA partir del tercer mil·lenni aC, per tal d’obtenir bronze, el coure es barreja amb estany, un mineral que a Europa estava molt concentrat en uns indrets determinats i que va requerir xarxes d’intercanvi de llarga distància.\nIgnacio Soriano, Núria Rafel, Mark A. Hunt Ortiz, Ignacio Montero, Selina Delgado-Raack: “Una nueva explotación minera prehistórica en el noreste: la mina de la Turquesa o del Mas de les Moreres en Tarragona”. VIII Congreso internacional sobre minería y metalurgia históricas en el sudoeste europeo. 11-15 junio 2104, Granada.\nNúria Rafel , Ignacio Montero, Ignacio Soriano, Mark A. Hunt, Xosé-Lois Armada: “Nuevos datos sobre la minería pre y protohistórica en Cataluña”. Cuadernos de Prehistoria y Arqueología de la Universidad de Granada [CPAG] núm 24, 2014.\nPublicat a Segle21.cat el 13 de novembre de 2016\n‹ Gran remuntada i espectacular traca final dels Brivalls a la III Trobada de colles del sud\nEl científic cornudellenc Xavier Estivill, integrant del Consell Consultiu de Diplocat ›\nEtiquetes: arqueologia, Cròniques d'un poble, Mas de les Moreres, Mina de la Turquesa, Mina del Mas de les Moreres


Ja s'apropa Sant Jordi i per celebrar-ho aquesta setmana us porto un top 5 dels meus personatges literaris favorits tant de literatura juvenil com de clàssics. Comencem!\n1. Haymitch Aberathy dels Jocs de la Fam\nHaymitch Abernathy és el mentor de Katniss Everdeen i Peeta Mellark en els 74è Jocs de la Fam i els 75è Jocs de la Fam. A més d'haver guanyat els 50è Jocs de la Fam. Haymitch Abernathy era l'únic vencedor amb vida del Districte 12, fins als 74è Jocs de la Fam, quan Peeta Mellark i Katniss Everdeen van vèncer junts en un canvi de regles de Seneca Crane. És l'única persona que va ser collida dues vegades per al Vassallatge dels Vint, a 16 anys va guanyar el seu primer Vassallatge i va ser seleccionat novament per al tercer, tot i que Peeta Mellark es va oferir voluntari per protegir Katniss Everdeen.\nUn personatge dur però que aporta l'humor a la novel·la en moments que en fan falta, sensible i profund amb una relació estreta i de vegades dolça amb Katniss. Un dels millors sense dubtes\n2. Severus Snape de Harry Potter\nEl Professor Severus Snape va ser Mestre de Pocions, professor de Defensa Contra les Forces del Mal i director d'Hogwarts, a la qual va assistir com a estudiant també. Snape va tenir un paper molt important en les dues guerres contra Lord Voldemort.\nSnape conforma un dels meus personatges favorits encara que molta gent li sembli estrany. Crideu-me estranya, però la meva confiança amb aquest personatge va estar unida des del primer llibre. A més, ha protagonitzat una de les històries d'amor més boniques i tristes de la novel·la juvenil. Un personatge misteriós i amb una mica de caràcter però que amaga un cor enorme.\n3. Celaena Sardothien de Tron de cristall\nCelaena Sardothien és la millor assassina de Adarlan, i la protagonista principal de la sèrie Tron de Cristall. Posseeix molts noms que inclouen a Lillian Gordaina, el seu fals sobrenom per ocultar la seva veritable identitat mentre lluita per ser la Campiona; i Elentiya que l'hi dóna Nehemia quan Celaena li revela la seva veritable identitat.\nUn personatge amb un personalitat punyent, forta i dura però alhora amb molta feminitat.\n4. Darcy d'Orgull y prejudici\nDacry és el protagonista, junt amb Elisabeth Bennet d'Orgull i prejudici. Un ric home orgullós a primer ull però amb una sensibilitat profunda i oculta. Un heroi romàntic del segle XIX.\n5. Erik del Fantasma de l'òpera\nErik és el nom que rep "El Fantasma de l'Òpera" a la famosa obra original de Gaston Leroux. Des de arribada a aquest món, Erik ja era rebutjat per la seva mare i per la societat en general. L'única que ho acceptava era el seu fidel gossa, Sacha. Mai va conèixer l'amor, o el que era simplement per a nosaltres una paraula amable. Això és el que influeix en el seu aïllament i el seu desenvolupament en el camp de l'art i la música, entre altres matèries.\nAmb una veu increible i una personalitat maravillosa és una llastima tot allò que ha hagut que soportar. És un personatge fàntasitc del qual, els personatges que l'envolten, no arriben a conèixer a causa dels seus prejudicis.


Tardà: 'Cedir en les condicions per a la investidura seria una traïció al poble de Catalunya; no ho farem mai' - Esquerra\nTardà: 'Cedir en les condicions per a la investidura seria una traïció al poble de Catalunya; no ho farem mai'\nEl portaveu adjunt d'ERC al Congrés de Diputats de Madrid, Joan Tardà, ha assegurat aquest dimecres que el partit manté inalterables les condicions per investir un futur president del govern espanyol, que passen perquè sigui d’esquerres, obri diàleg per desmantellar les lleis que han dinamitat l'estat del benestar 'i que autoritzi un referèndum a l’escocesa sobre la independència de Catalunya en el termini d’un any'.\nSegons Tardà, cedir a aquestes condicions davant d’una eventual alternativa d’esquerres si fracassa la investidura de Rajoy 'seria una traïció al poble de Catalunya. No ho farem mai', ha sentenciat. I s’ha mostrat convençut, a més, que tots els diputats independentistes al Congrés seran coherents i lleials al mandat del Parlament de Catalunya. 'El principal capital d’Esquerra és la seva coherència', ha reblat.\nTardà ha fet aquestes declaracions al Congrés de Diputats, on ERC ha presentat els nou diputats que configuren el seu grup parlamentari, els mateixos que ja van ser escollits en les eleccions del desembre.\nPreguntat pels periodistes sobre la votació d’aquest dimecres al Parlament de Catalunya, en què s’han aprovat les conclusions de la ponència del procés constituent, Tardà ho ha considerat 'històric' i ha afegit que la unilateralitat que es desprèn del procés 'neix de la incomprensió i la intolerància dels partits espanyols, que han demostrat la seva incapacitat per assumir la democràcia'.\nEn la mateixa roda de premsa, el diputat per Tarragona, Jordi Salvador, ha denunciat l’estat de la xarxa de Rodalies a la demarcació i ha demanat un 'cop de força del territori' davant de la humiliació que pateixen els usuaris del servei. Esquerra, ha afegit, demanarà la compareixença del Ministeri de Foment i dels responsables d’Adif per demanar-los explicacions arran dels reiterats incidents dels últims dies. El partit promourà una reunió amb diputats del territori de cara a fer un front comú per lluitar contra aquest greuge.\nEl Grup Parlamentari d'ERC al Congrés


El Castelldefels comença molt bé, marca l'1-0 i pot ampliar diferències. No ho fa, l'Amposta millora i empata\nLa UE Castelldefels obria el 2016 als Canyars rebent la visita de l'Amposta, equip a l'alça en les darreres setmanes de competició, tot coincidint amb el canvi d'entrenador, i que volia ratificar la tendència després de dues victòries consecutives. Miki Carrillo, per la seva part, va realitzar poques variacions en l'onze inicial respecte a l'equip que va golejar al camp d'El Catllar. Concretament només una. Iván Peralta va reemplaçar David Biyong en la punta d'atac.\nI val a dir que els nostres van signar una gran posada en escena. Els grocs, molt més 'activats' i intensos que un fred Amposta, van dur a terme un notable tram inicial d'encontre, amb joc fluïd i constants arribades fins que es van avançar al marcador amb el 15è gol del curs de Jairo (9'), qui va rematar de cap i amb suavitat una centrada de Dani Romero des de la dreta, resolta amb poca contundència per defensa i porter visitants. Però és que posteriorment, els mariners, amb molta participació de totes dues ales, però especialment del binomi Juanito-Miki Gustà per la dreta, van seguir generant bones arribades per ampliar la renda. Un llençament de falta del mateix Dani Romero (14') des de la corona de l'àrea, que es va estavellar al pal, un 'misto' de Miki Gustà en inmillorable posició (30') després d'una centrada d'Alegre des de l'esquerra, i un rematada de Jairo (32') que va acabar en córner després d'una bona maniobra van ser-ne les millors.\nAmb el decurs dels minuts, però, els ebrencs van estirar línies, es van desempallegar del domini amfitrió i després de sengles avisos de Cristo (36'), rematada molt desviada en excel.lent situació, i Jony -cop de cap massa alt a la sortida d'un córner al 38'-, Arnau, al 40', va enviar al fons de la xarxa una bona acció col.lectiva fent passar la pilota per sota del cos de Marc Ramírez en la seva sortida. Amb equilibri al marcador es va arribar al descans.\nSegon temps equilibrat fins que Joan Sabaté estableix l'1-2. Els grocs hi van 'amb tot' i tornen a remuntar al tram final\nDesprés del descans la dinàmica amb què va acabar el primer acte pràcticament no va variar, mantenint-se l'equilibri entre dos equips que no renunciaven a res i que van disposar de les seves arribades, amb un Castelldefels que va començar un pèl millor però que igual que en els 45' precedents es va anar 'diluint' amb el decurs dels minuts.\nMario (56'), de cap i a la sortida d'un córner, va estavellar la seva rematada en la defensa, mentre que Peralta (63'), aquesta ocasió força clara des de la frontal, va enviar la seva rematada als núvols, sol i amb cama esquerra. L'Amposta, pacient, era conscient que tindria les seves i el fet que no arribés el 2-1 jugava evidentment al seu favor per l'ansietat que això generava en la UEC. Aquesta ansietat, superat l'equador, va convertir-se en cert 'desordre' i amb espais el cojunt d'Albert Company és d'aquells que fa mal de debò, especialment per la velocitat i profunditat de les seves bandes i el perill latent de Becerra. Marc Vernet (67') va obligar Marc Martínez a una excel.lent acció defensiva; Cristo (72'), per molt poc, no va arribar a una centrada de Joan Sabaté, malson per la defensa groga al segon temps, des de la dreta (73') i 30 segons després d'aquesta opció va arribar l'1-2. Després d'aquests avisos, els d'Albert Company adquirien avantatge al 74' per primer cop en tot el duel gràcies a una excel.lent trena entre Arnau i Cristo que Joan Sabaté va culminar en gol.\nA partir d'aquí, guió conegut i repetit de setmanes anteriors. El Castelldefels va arriscar al màxim, tancant amb tres homes i posant sobre la gespa tota l'artilleria possible, amb un futbol intens i amb referències atacants eminentment 'físiques' com Uri Fernández i Biyong, tot per a cercar un empat que va trobar al 80' quan el central Jony va enviar al fons de la seva pròpia xarxa una centrada de Cortezón, un altre dels homes de refresc, des de la part esquerra de l'àrea. Amb la igualada reestablerta els grocs s'hi van 'abocar' i al 84' Uri Fernández, aprofitant una precisa passada interior de Jairo, va establir el 3-2 definitiu. Al final, i tot que l'Amposta ho va intentar fins al darrer segon, els 3 punts es van quedar a casa.\nMagnífic epíleg de primera volta per a un Castelldefels especialment efectiu en els partits locals, destacant un nom propi: Jairo Conesa. El 'pitxitxi' del que portem de lliga ha marcat en TOTS els partits que els grocs han jugat com a locals en la meitat inicial de campionat. Impressionant. SOM-HI UE CASTELLDEFELS!!\nUE CASTELLDEFELS: Marc Ramírez; Juanito, Marc Martínez, Mario, Alegre, Patrick (Varese, 63'), Joan Roig (Uri Fernández, 78'), Miki Gustà (Raúl Cortezón, 68'), Jairo (Rubén Martínez, 85'), Dani Romero i Peralta (David Biyong, 63')\nCF AMPOSTA: Selu; Adrià Vargas, Rafa, Jony, Marc Vernet, Barrufet, Omar, Joan Sabaté, Cristo, Arnau i Becerra (Guillem Ripollès, 78')\nÀrbitre: RIGAU GARCÍA; TG: Mario, Juanito, Raúl Cortezón // Rafa\nGols: 1-0: JAIRO (8'); 1-1: ARNAU (40'); 1-2: JOAN SABATÉ (74'); 2-2: JONY (pp) (80'); 3-2: URI FERNÁNDEZ (84')\nMIKI CARRILLO: Entrenador UE Castelldefels. "Partit estrany. S'han jugat dos o tres partits en un de sol, però si més no hem tingut l'encert de poder guanyar-lo. Hem començat molt bé, penso sincerament que els primers 25-30' han estat dels millors començaments de partit que hem fet en tota la temporada, jugant bé, marcant aviat i creant clares ocasions pel 2-0, però amb el decurs dels minuts hem 'desconnectat' una mica i l'Amposta, que té jugadors de molta qualitat, ha aprofitat la disminució de la nostra intensitat per a estirar línies i trobar l'empat. Al descans érems conscients que havíem de recuperar la nostra millor versió, però tot i que també a l'inici de la segona part hem tingut algunes ocasions, la realitat és que no hem estat còmodes ni hem jugat al nivell dels primers minuts, i entre unes coses i altres hem començat a perdre una mica el lloc i l'Amposta no ha perdonat. A partir d'aquí ha tocat arriscar, tancant amb tres homes i posant tot l'arsenal ofensiu que tenim, i ha sortit bé, perquè hem tingut la capacitat de tancar-los en camp propi i de capgirar el marcador. Me n'alegro pel gol de l'Uri Fernández, que és un jugador que està aportant molt i que a més a més està marcant gols decisius en alguns casos, fruit del seu treball i la seva evolució. Important el debut de Rubén Martínez, que és un jugador que ens donarà una nova alternativa a l'entramat defensiu que tenim. Estic satisfet amb la primera volta que hem fet. Vam començar amb dificultats, sobretot perquè a la pretemporada i al primer mes i mig de lliga ens van gairebé 'perseguir' les lesions, però a poc a poc hem anat millorant, i especialment a casa ens hem mostrat forts. No obstant, això és molt llarg, la Primera Catalana és una categoria duríssima i aquí s'ha de lluitar cada partit al màxim per treure'l endavant. I això és exactament el que haurem de fer diumenge a Vila-Seca".\nALBERT COMPANY: Entrenador CF Amposta. "Marxem amb un regust amargant perquè hem tingut a prop la possibilitat de puntuar, i fins i tot dira que de guanyar, però al final marxem de buit. És veritat que no hem començat bé el partit. Hem sortit freds i poc 'actius' i això ha estat aprofitat per un Castelldefels que hi ha posat més intensitat i ha dominat el tram inicial amb el gol i alguna que altra ocasió. A poc a poc, però, hem estat capaços d'equilibrar el joc, amb més ritme de circulació de pilota i també major calma, i així, i després d'uns bons minuts hem empatat abans del descans. A la segona part penso que s'ha vist un partit igualat, nosaltres sabíem que tindríem les nostres opcions i penso que en línies generals hem estat bastant bé, quelcom que s'ha reflectit en l'1-2, que ha estat la conseqüència del que s'estava veient en aquells minuts. I sent sincer després del segon gol era optimista, perquè la sensació general era que teníem relativament controlat el partit, però el Castelldefels ha arriscat, amb la profunditat de plantilla que té ha introduït canvis ofensius que li han donat noves opcions, i malauradament a nosaltres ens ha pesat el desgast físic de tot el partit, i crec que això ha estat determinant per explicar la derrota. Sabíem que era un camp difícil però hem competit bé, especialment tenint en compte que comptàvem amb baixes força importants com les de Gustavo i Callarisa. Un dels objectius que teníem quan vaig fitxar per l'Amposta era aconseguir que l'equip fos més equilibrat i que defensés millor, ja que encaixant tants gols és molt complicat que el teu atac llueixi. En una categoria així no pot ser que necessitis marcar 3-4 gols en cada partit per poder guanyar. En aquesta feina hi som i estic convençut que en la segona volta serem capaços de trobar aquest equilibri, ja que la millora es va veient jornada rere jornada"\nVisto 3295 veces\tModificado por última vez en Miércoles, 03 Febrero 2016 16:51\nMás en esta categoría: « Jornada 16. CE EL CATLLAR - UE CASTELLDEFELS: 0-6. Golejada per començar el 2016\tJornada 18. CF VILA-SECA - UE CASTELLDEFELS: 3-0. Fluix inici de segona volta »


Va de Postres!: Mantecats\nPublicado por vadeblogs en 4:29\nEt recomanaria que agafes un corrector ortogràfic si no controles massa bé el valencià. Pots usar http://www.enciclopedia.cat/ o http://www.internostrum.com/ per a qüestions més locals.\nHo sent, pero el blog està escrit segons la normativa de la llengua valenciana, Normes d'El Puig.\nSi ho desitjes també hi puc escriure amb el teu barceloní sense cap problema, però el català no és la meva llengua i per tant no tinc necessitat d'utilitzar-la.\nIgualment, gràcies per la teua visita. Espere que t'haja agradat el blog i que realises en casa alguna de les receptes que poc a poc publique en el blog.\nPD: Si realment eres valencià fes-te un favor a tu i a la teua terra..depren l'autèntica llengua valenciana i deixa't de català, que és una llengua tan respectable com la que més, pero no és la nostra.\nUn salut i a passar-ho be!


FORMAR GOVERN D’IMMEDIAT - AECE\nper\tNeus\t/ Dimarts, 16 febrer 2021\t/ Publicat a NOTÍCIES\nL’Associació d’Empresaris de les Comarques de l’Ebre, un dia després de les eleccions catalanes, demana a tots els partits polítics, la necessitat de formar govern d’immediat.\nLa constitució d’un govern estable i fort és prioritari en aquests moments de crisi econòmica i social, generada per la pandèmia de la Covid-19. Ens trobem en un punt de màxima preocupació on molts sectors econòmics es veuen afectats i en situacions molt delicades, on és necessari comptar amb un nou govern que actuï amb determinació per recuperar el país i iniciar una nova etapa.\nDes de la patronal de les Terres de l’Ebre, us exigim que ara és l’hora, no ens podem permetre perdre ni un segon més. Tots els partits polítics teniu que unir esforços i tenir la capacitat de prendre les decisions correctes. Aquest té que ser el vostre compromís davant la societat.\nTortosa (Terres de l’Ebre), 15 de febrer de 2021


El blog d'en Ton Graell: Entre Andorra i Catalunya\nAquesta excursió per la frontera andorrana la vaig fer amb la meva filla i el seu xicot i volia penjar-la al blog, ells la van viure així...\nQuan amb la Seta vam proposar-li al Ton fer l'excursió aviat va dir que si. No era un problema si la sortida tenia cinc quilòmetres amunt o avall, el meu sogre porta ja més d'una edició als peus de la Matagalls-Montserrat, la Circular al Pantà d'Oliana i la Ruta dels Castells de la Segarra.\nEll és d'idees fixes, vol fer una cosa i la fa! Aquest estiu va voler fer la Cavalls al vent i se n'hi va anar tot sol... i com que se li va posar bé unes setmanes després se'n va anar cap al Parc Nacional a fer la Carros de Foc, pim pam!\nUn cop havia tornat de la Carros i en parlavem tot dinant em deia:allò si que és un mal terreno (referint-se a la Carros), la Cavalls reeee, només caminar. Al Contraix en algun punt t'hi havies d'agafar amb les mans. jejejejeje!\nLa sortida d'andorra va acabar tenint una longuitud d'uns 21 quilòmetres amb 1200 metres de desnivell positiu. A tenir en compte el pas pel Coll de la Barra, sempre venta de valent.\nEn la primera part del recorregut es va a cavall entre la frontera Andorrana i Catalana. Es poden visitar diversos bunquers pertanyents a la Linea P (linia entre el Cap de Creus i el Pais Basc que contava amb uns 10.000 bunquers).\nSota la Serra de la Múria un també se n'adona de que la zona va ser un lloc calent pel que fa al contraban que passava d'Andorra a l'Alt Urgell, les restes de vehicles n'han deixat emprenta.\nÉs una sortida que aquest any miraré de fer amb esquís si la neu ens ho permet, apa ens veiem a les fotos!\nEl Pic Negre\nArribant al Pic Negre\nDe camí al Monturull\nEl Perafita o Tossal de la Truita\nDalt del Monturull\nEl Coll de la Barra\nPare i filla arribant a la Collada de Pimes\nUn dels bunquers\nPublicado por antoni graell julià en 7:28


Montserrat confia que vuit ramats de vaques, ovelles i cabres la protegeixin del foc - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nMontserrat confia que vuit ramats de vaques, ovelles i cabres la protegeixin del foc\nUn projecte amb fons europeus donarà feina a vint forestals i a vuit ramaders per endreçar 5.000 hectàrees de bosc de l'entorn del massís\njosep sallentmontserrat 09.07.2015 | 00:00\nVaques pasturant pel parc natural de Montserrat, a la zona de Can Maçana ARXIU/JORDI ESCUDÉ\nEl 1986 i el 1994, els anys dels fatídics incendis, a Montserrat es va cremar el 64% del bosc. Una bona part s'ha regenerat des de llavors, però encara preocupa molt la possibilitat que, tard o d'hora, algun foc descontrolat torni a queixalar el massís, inquietud que es va fer palesa dimarts amb el tancament dels camins del parc natural, per l'onada de calor i la sequera.\nPer evitar cap ensurt, les institucions s'han proposat protegir la muntanya netejant el bosc de diverses zones estratègiques del voltant del parc natural. La manera: contractar una vintena de treballadors forestals, perquè hi aclareixin la vegetació, i enviant-hi després vuit ramats de vaques, ovelles o cabres perquè es mengin el sotabosc. El bestiar, per tant, es converteix en el garant imprescindible de l'èxit del projecte.


Temps de biblioteca: 3r. El llibre 4: "Allà on viuen els monstres"\n3r. El llibre 4: "Allà on viuen els monstres"\nEl quart llibre per a 3er: "Allà on viuen els monstres" de Maurice Sendak.\nPotser haureu sentit a parlar o haureu vist la pel·lícula: “Allà on viuen els monstres” (“Where the wild things are”). Us recomano, mirar-vos el llibre. I dic mirar, perquè el text i les il·lustracions fan una parella molt ben avinguda. L'autor és Maurice Sendak (que va néixer ara fa uns 80 anys ). El va escriure i dibuixar l’any 1963 i no arriba a les quaranta pàgines. Poques pàgines, però les seves paraules i il·lustracions us poden quedar gravades per sempre a la memòria.\nEl llibre el tenim a la biblioteca i el podeu trobar amb la signatura: I* Sen\nI aquí teniu uns videos del conte i de la pel·lícula:\nSi voleu tornar a mirar el conte "Dónde viven los monstruos"...\nUn trailer de la pel·lícula:\nArés ha dit...\nAquet conte es molt maco,original i a de mes aprens coses dels monstres aunque no existeixin\nEl nen imaginava molt amb els boscos,rius i monstres pero era interesant\nPau Alpuente ha dit...\nEs un conte molt interessant. A mi alguna part amb feia una mica de por.\nArés de 3r ha dit...\nEl nen imaginava molt amb els boscos, rius i monstres pero era interessant.\n3rA ha dit...\nAquest conte d'Allà on viuen els monstres ens ha impressionat molt molt.


El Bicing, 10 anys d’èxit circumscrit a Barcelona El Bicing, 10 anys d’èxit circumscrit a Barcelona\nEl Bicing, 10 anys d’èxit circumscrit a Barcelona\nBicing / Erwin Brevis\nEl Bicing està de celebració, i és que aquest any, és el desè aniversari de la posada en servei del sistema de lloguer públic de bicicletes de Barcelona. Ideat per Jordi Portabella i posat en servei per l’aleshores alcalde Jordi Hereu, el Bicing arribà el 2007 a la capital catalana de la mà de Clear Channel, l’empresa Nord-Americana a qui es va adjudicar el servei i que actualment gestiona sistemes similars a 15 ciutats.\nA mitjans de la dècada dels 2000 aquests sistemes de lloguer públic de bicicletes es van posar de moda: Desenes de ciutats van optar per desenvolupar el seu propi esquema mitjançant la ja citada Clear Channel, JCDecaux, Nextbike o Cyclocity. De fet, un nombre rellevant de ciutats catalanes com Sant Andreu de la Barca, Terrassa, Granollers o Girona també van desenvolupar els seus propis sistemes de lloguer, tot i que només el cas Gironí perdura.\nTot i els entrebancs i les nombroses problemàtiques que han anat sorgint, a Barcelona l’experiència es valora com a positiva. La introducció del Bicing, sumada al significatiu augment del nombre de carrils bici, han convertit la capital catalana en una ciutat prou amable per als ciclistes. Des del 2007, el nombre de desplaçaments diaris en bicicleta s’ha gairebé doblat, passant de 86.406 a 145.022. Si bé aquest nombre representa el 2,7% del total de desplaçaments a BCN (un 1,3% a la RMB), l’índex de Copenhaguen situa la capital catalana com l’onzena ciutat europea més «ciclable». La ciutadania valora aquest mitjà de transport una puntuació de 8,3 sobre 10 (els mateixos ciclistes la puntuen amb un 9) tot i que encara és percebuda com el segon mitjà de transport més perillós després de la moto.\nEl Bicing ha aconseguit en certa mesura canviar les nostres pràctiques diàries en l’àmbit de la mobilitat. Definint pràctiques com a coses que fa la gent per a assolir els seus objectius, consisteixen en tres elements principals: Significats (sensibilització cultural, ideologies, objectius, etc.), elements materials (tecnologia, infraestructures, etc.), i competències (coneixements o habilitats per fer una cosa). En la situació pre-Bicing anar en bicicleta era percebut com un lleure de cap de setmana – significat -; no existia una infraestructura de carrils bici que permetés pedalar fàcilment i de manera segura, ni gairebé ningú tenia una bici a casa (o com a mínim no d’us «urbà») – elements materials -; en tot cas sí que tothom (en major o menor mesura) sabia anar en bicicleta – competència -. L’èxit del Bicing, recau en el fet que ha aconseguit incidir en el significat i en els elements materials. L’expansió del sistema de lloguer de bicicletes ha contribuït en primer lloc, a fer deixar de percebre aquest mode de transport no motoritzat com a element de lleure de cap de setmana, per a ser vist com una opció de mobilitat barata i saludable. En segon lloc, el Bicing posa a disposició milers de bicicletes a un preu irrisori (com a mínim en la seva creació), evitant el risc de furt d’una Bicicleta privada, i fomenta la creació de carrils bici per part dels poders públics. Així doncs es trenca amb l’argument viciós que l’Ajuntament no inverteix en infraestructura perquè no hi ha ciclistes a Barcelona.\nBarcelona ha passat de ser una ciutat hostil a la bici, augmentar any rere any la part modal dels ciclistes en els desplaçaments quotidians. El Bicing i els serveis públics de lloguer de bicicletes en general, serveixen més com una palanca pel canvi d’hàbits que no com un servei utilitzat diàriament de manera massiva. En definitiva, pocs són els que confien cada matí en trobar una bicicleta a l’estació de sota casa. És per això que tot i l’empenta inicial, cada cop son mes els que utilitzen la bicicleta privada en comptes del Bicing. Actualment només un 24% dels desplaçaments en bicicleta es realitzen amb aquest servei. No oblidem, que a ciutats on la bici és tremendament popular com Amsterdam o Groningen, no existeix cap servei similar, i que a Copenhaguen van abolir el 2012 el seu sistema de bicicletes públiques, el Bycykler København.\nTanmateix, l’èxit del Bicing queda curiosament circumscrit a Barcelona, sense estendre’s per la seva àrea metropolitana com si passa a París amb el servei de Velib. La difunta EMT i l’actual AMB han preferit promoure l’ús de la bicicleta privada a través del seu sistema de pàrquing de bicicletes anomenat BiciBox. Tanmateix, per què no escalar el sistema i replicar a través d’un Bicing metropolità aquest canvi de pràctiques a tot el continu urbà entre el Llobregat i el Besòs? Si bé en un primer moment algunes ciutats metropolitanes van arribar a proposar el seu propi esquema local (fins i tot la difunta EMT va proposar un servei únic a 17 municipis amb 440 estacions i 3.520 bicicletes), finalment el caràcter deficitari del servei, sumat a la reducció d’ingressos de publicitat per la crisi, als ja citats fracassos de sistemes similars arreu de Catalunya, i a una manca de voluntat política; van fer baixar el suflé del lloguer públic de bicicletes.\nAmb la renegociació del contracte del Bicing a Clear Channel per part del govern de Colau, alguns ens tornem a plantejar algunes qüestions: Donada la creació de l’Àrea Metropolitana de Barcelona i la previsió de creació de la nova T-Mobilitat a l’ATM de Barcelona (i en un segon moment a tot Catalunya) no podríem aprofitar per replantejar el «subsistema» de la bicicleta? Si un dels motius del menor ús del transport públic a les ciutats i pobles de l’àrea i la regió metropolitana és la menor densitat de transport públic, per què no apostem clarament per la intermodalitat tren/bus – bicicleta? Als Països Baixos ja es va posar en funcionament el 2004 el sistema públic de lloguer de bicicletes OV Fiets, basat en el lloguer i retorn a les estacions de tren. Si bé al seu inici l’ OV-Fiets tenia 70 punts de lloguer, 800 bicicletes i 11.000 abonats, avui disposa de 277 punts, 850 bicicletes i 177.000 abonats, esdevenint una peça importantíssima del seu sistema d’intermodalitat (en l’àmbit de comparació, el Bicing disposa de 420 estacions, 6.000 bicicletes i 105.000 abonats). Somiar és gratuït (per això als catalans ens agrada tant), però en la situació actual, cal somiar de pressa.


Ensenyant 48 de 584 Propietats - PAG 4/49\n20.000 € - 3200 €/mes\nSuperfície 284 Mts\nNegoci - Calvia (Magaluf) , Superfície Construïda 284m2, 1 Banys.\n60.000 € - 67 %\nPàrking - Palma de Mallorca (Pere Garau) , Urbanització.\nPis - Arenal (Arenal de palma) , Superfície Construïda 210m2, 20m2, 4 Habitacions, 3 Banys, 200...\nPis - Palma de Mallorca (Les Meravelles) , Superfície Construïda 80m2, 36m2, 2 Habitacions, 2 Banys,...\n255.000 € - 16 %\nPis - Palma de Mallorca (Foners) , Superfície Construïda 161m2, 12m2, 4 Habitacions, 2 Banys.\nLocal comercial - Palma de Mallorca (Son Oliva) , Superfície Construïda 100m2.\n20.000 € - 40 %\nLocal comercial - Llucmajor , Superfície Construïda 320m2, 130m2, Urbanització.\nPis - Palma de Mallorca (Son Oliva) , Superfície Construïda 110m2, 3 Habitacions, 2 Banys, Ascensor.\n174.000 € - 800 €/mes\nLocal comercial - Cala Millor , Superfície Construïda 65m2, 2 Banys.\n26.500 € - 867 €/mes\nNegoci - Palma de Mallorca (Rafal Vell) , Superfície Construïda 150m2.\n28.000 € - 5 %\n28.000 € - 700 €/mes\nLocal comercial - Palma de Mallorca (Plaza de Toros) , Superfície Construïda 120m2, 1 Banys.


Professionals de llars d'infants participen en la segona jornada de formació del col·lectiu\nVint-i-cinc professionals de llars d'infants del Solsonès han participat en la segona edició de la jornada de formació adreçada a aquest col·lectiu, dedicada al tema "Acompanyant el nen i la família en la llar d'infants". La jornada ha servit perquè diferents professionals prenguin l'acord d'augmentar els nivells de col·laboració dins i fora dels centres. Els assistents a la jornada han valorat aquesta experiència perquè fomenta el treball en equip entre els centres de Solsona, així com l'intercanvi d'experiències.\nEn aquest sentit ja hi ha hagut propostes perquè els educadors i les educadores impulsin un treball d'equip, que es posarà en comú en una tercera edició de les jornades que se celebraran al setembre de l'any que ve. Al mateix temps, la jornada ha servit per constatar les necessitats del col·lectiu, com els serveis exteriors, i els problemes que planteja, en aquesta etapa de l'ensenyament, el nombre d'infants per aula i les llargues jornades de treball, que perjudiquen l'objectiu de treballar en equip. La jornada forma part de les accions de coordinació que impulsen els Serveis Socials d'Atenció Primària, l'equip d'assessorament psicopedagògic i el Centre de Desenvolupament Infantil i Atenció Precoç al Solsonès. Aquests serveis, d'acord amb els cossos de seguretat i Sanitat, treballen en un pla pilot d'atenció al menor que té com a finalitat desenvolupar actuacions coordinades que millorin la prevenció, la detecció i el tractament de possibles situacions de risc que poden afectar els infants.


Avicii es va suïcidar amb un vidre trencat | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nAvicii es va suïcidar amb un vidre trencat\nLa publicació 'TMZ' ha informat que el DJ va utilitzar una ampolla per treure's la vida\nMadrid 1 MAI 2018 - 11:25\tCEST\nEl DJ suec Avicii, en una imatge d'arxiu. Lucy Nicholson Reuters\nTim Bergling, més conegut com Avicii, es va suïcidar, segons ha informat la publicació nord-americana TMZ. Diverses fonts properes al cas han assegurat que el DJ i productor suec va utilitzar el vidre d'una ampolla trencada per treure's la vida. Dues fonts assenyalen que es va tallar el coll i una altra ho nega i apunta que l'estrella de la música dance electrònica es va ferir al canell. Avicii va morir el passat 20 d'abril als 28 anys a Mascate, capital d'Oman.\nFa uns dies, la família del DJ va assegurar que l'artista tenia problemes amb la vida i que "no va poder més". En el seu primer comentari públic després de la defunció del músic, la causa del qual no s'ha confirmat oficialment, la família va escriure en un comunicat: "Realment [Avicii] va lluitar i va reflexionar sobre el significat de la vida i la felicitat. Ell no va poder més. Ell volia trobar pau ". La declaració suggeria la idea que es va treure la vida.\nEl 2015, Bergling va començar a tenir problemes de salut a causa del seu ritme de vida, fins a l'extrem d'anunciar la seva retirada del món de la música, el març del 2016. A partir d'aquest moment, les coses no van anar molt millor per al jove suec. Les informacions parlaven de complicacions després d'una operació d'apendicitis; posteriorment se li va afegir una pancreatitis aguda a causa del consum d'alcohol que el van portar a ser hospitalitzat. Una de les fonts que ha informat a TMZ del suïcidi d'Avicii ha indicat que el DJ va trencar una ampolla de vi.\nNascut a Estocolm el 18 de setembre del 1989, el DJ va començar a publicar el seu propi material amb amb prou feines 19 anys, peces de house que van obtenir certa repercussió internacional i que van començar a donar-li a conèixer entre el públic i sobretot entre els DJ's d'electrònica comercial d'aquells moments, molts dels quals van col·laborar amb ell puntualment. Però no va ser fins al 2011 quan va arribar el seu primer gran esclat de bomba internacional amb Levels. Era conegut pels seus èxits internacionals, entre els quals també hi ha Wake M'Up i Hey Brother.


La Fundació MAP dins la nova associació Iura en defensa dels drets de les persones amb discapacitat intel·lectual – Fundació MAP\nLa Fundació MAP dins la nova associació Iura en defensa dels drets de les persones amb discapacitat intel·lectual\nEl dimarts 2 de juliol es va presentar la nova associació Iura a la seu del Col·legi de Periodistes de Catalunya a Girona. L’han creat deu entitats sense ànim de lucre gironines, entre les quals la Fundació MAP, que s’han unit per defensar els drets de les persones amb discapacitat intel·lectual i millorar la seva qualitat de vida i la de les seves famílies.\nEs tracta de tenir una entitat de referència a nivell de la província de Girona per interlocutar i col·laborar amb l’administració en tots aquells temes que afectin el col·lectiu i les entitats que presten els serveis i que, en conjunt, atenen més de 2.000 persones i donen feina a més de mil treballadors/es, la majoria dels quals amb especials dificultats.\nIura vol posar especial èmfasi a reclamar una llei d’acció concertada reservada només per a entitats sense ànim de lucre i que eviti l’entrada d’empreses de caràcter mercantil per així acabar amb la mercantilització dels serveis d’atenció a persones amb discapacitat intel·lectual a Catalunya.\nLes entitats que en formen part són:\nFundació Astrid 21 de Girona\nFundació Els Joncs de Sarrià de Ter\nFundació Altem de Figueres\nFundació Vimar de Palamós\nFundació Aspronis de Blanes\nAssociació Montseny Guilleries d’Arbúcies\nAssociació Integra d’Olot\nFundació Tallers de la Cerdanya de Puigcerdà\nFundació MAP de Ripoll\nSón organitzacions sense ànim de lucre amb una llarga trajectòria que van sorgir de la iniciativa dels pares i mares d’aquestes persones en un moment en què encara no existien aquest serveis i des del concepte de la solidaritat. Són entitats d’àmbit comarcal, arrelades al territori, que atenen de manera integral a les persones ja que gestionen servei laborals i socials.\nAquests són els tres grans objectius de l’associació:\nAssumir la representació institucional de caràcter territorial en el sector de la discapacitat intel·lectual, amb el compromís de ser un referent sòlid i un col·laborador de l’administració, tant en el diagnòstic de les necessitats com en la planificació i l’avaluació dels serveis.\nDetectar les necessitats de les entitats al territori i tenir una veu forta per poder fer d’interlocutor amb l’administració territorial en la defensa de les persones i les entitats i, al mateix temps, fer arribar les nostres demandes a DINCAT i altres entitats representatives.\nGenerar valor afegit a les entitats membres, incrementar l’espai relacional i la massa crítica i exercir com una sola veu en els temes que es decideixin. Generar opinió pública en el territori, en defensa dels drets de les persones amb discapacitat intel·lectual, informant i divulgant, educant i assessorant.\nadmin2019-07-03T10:55:51+00:00Dimecres,3 Juliol, 2019|


Tarifes | www.juditpadres.cat\nSessió de Coaching individual presencial o en línia (skype): 50€.\nLlocs: Banyoles (a l’EDALP C/Estricadors nº28 baixos 3a) i Girona (al centre Evaf C/Migdia nº16 entresol).\nSessions de constel·lacions familiars grupals:\nLlocs: Girona (Espai de Ioga, Rambla de la llibertat 6, 4a 1a). 50€ per constel·lar i 5€ per participar.\nFormacions a mida per a grups o col·lectius: cal demanar pressupost.\nTreballo tant amb grups que em demanen rebre un taller determinat, com amb empreses o entitats que volen tractar temes concrets amb els equips que dirigeixen o dels quals formen part.\nPodem fer molts regals a les persones que estimem, alguns de gran valor molt més enllà de l’econòmic. Per això també t’ofereixo el “Xec regal” per a una o varies sessions de coaching amb PNL o per participar en algun dels tallers que organitzo.


Dakar 2017, objectiu complert! – Fundació Isidre Esteve\nDakar 2017, objectiu complert!\nJa fa molt temps que perseguim el somni del tornar al Dakar, però no ho volíem fer sota qualsevol preu, el nostre objectiu era arribar al podi de Buenos Aires en les millors condicions possibles físiques i de salut, i poder dir-vos que ho hem aconseguit!\nEn primer lloc gràcies a un equip de professionals de diferents àmbits (Kh Lloreda, CAR de St. Cugat, Hospital de la Vall d’Hebrón, Mengíbar SA,…) que han estat treballant durant anys per dissenyar el Coixí Intel·ligent que em permetés fer la meva feina de pilot durant el màxim d’hores possible. El fet de poder centrar-me en la competició sense la preocupació de l’estat de la meva pell al final de cada etapa, ha estat primordial per poder donar el millor de mi mateix a la pista.\nEn segon lloc gràcies a l’equip de competició DKR i el David Pigem, que han treballat dur (nomes ells sabent quant), en la màquina que m’ha portat fins a l’arribada.\nTambé moltes gràcies a la resta de co·laboradors que ens han estat assessorant en tot moment davant de qualsevol dubte i als que ens han facilitat les coses en temes de logística en les etapes més complicades.\nI com, no, a tots els que ens heu enviat missatges d’ànims i recolzament durant tot aquests temps, tot i estar lluny de vosaltres, us hem sentit molt a prop.\nAutor Isidre EstevePublicat el 18 de gener de 2017 Categories Notícies\nAnterior Entrada anterior: Bones Festes i feliç 2017\nSegüent Entrada següent: Festa “sorpresa” celebració Dakar 2017


Professionals sanitaris es formaran a Vic sobre consum de drogues i alcohol durant l’embaràs. Institut Català de la Salut\nProfessionals sanitaris es ...\nProfessionals sanitaris es formaran a Vic sobre consum de drogues i alcohol durant l’embaràs\nSerà el dimarts 12 de desembre en una jornada, organitzada per l’Institut Català de la Salut, el Consorci Hospitalari de Vic i el Consell Comarcal d’Osona\nCom afecta el consum de drogues i alcohol durant la gestació i com hi poden intervenir els professionals de la salut. Aquest és el tema central de la jornada que es farà el dimarts 12 de desembre a Vic, i que ha estat organitzada per l’Institut Català de la Salut a la Catalunya Central, el Consorci Hospitalari de Vic (CHV) i el Consell Comarcal d’Osona.\nEl curs s’adreça especialment a professionals de ginecologia i obstetrícia, llevadores, treballadores socials i, també, a professionals de treball social, referents de tabaquisme, pediatria i infermeria pediàtrica. S’hi faran diverses ponències sobre el tema i una taula rodona en què s’exposaran accions concretes i els seus resultats.\nEl Curs d’Actualització en Consum de Drogues en l’Embaràs a Osona es farà a la sala de plens de l’Edifici El Sucre de Vic (4a planta), el dimarts 12 de desembre, de 8 del matí a 2 del migdia, i preveu reunir una setantena de professionals.\nDesprés de la benvinguda, la primera ponència començarà a les 9 del matí, a càrrec de Joan Colom, sub-director general de Drogodependències de l’Agència de Salut Pública de Catalunya, que parlarà sobre el programa que s’està duent a terme per a la prevenció dels consums durant l’embaràs. Seguidament, l’advocat Ramon Figueras parlarà dels aspectes jurídics (drets de la mare, drets del fetus, consentiment…).\nA les 11 h, després de la pausa-cafè, serà el torn d’Òscar Garcia, pediatre de l’Hospital Clínic-Maternitat de Barcelona, que parlarà sobre l’impacte en el nadó del consum d’alcohol i altres drogues durant la gestació. Posteriorment, Pere Tàpies, psiquiatre infantil d’Osona Salut Mental, amb responsabilitats al Centre de Salut Mental, Infantil i Juvenil (CSMIJ), l’Hospital de Dia Infantojuvenil i la Unitat de Referència per a Psiquiatria Infantil i Juvenil (URPI), centrarà la seva intervenció en el consum de substàncies tòxiques i el neurodesenvolupament.\nA partir de dos quarts d’una del migdia es farà una taula rodona en què s’avaluaran diverses accions dutes a terme a la comarca d’Osona. Hi participaran Jordi Verdaguer, psicòleg d’adults d’Osona Salut Mental amb responsabilitats clíniques al Centre d’Atenció a les Drogodependències (CADO); Rosa Rosean, llevadora del programa d’Atenció a la Salut Sexual i Reproductiva (ASSIR) i responsable de llevadores al CHV; Carme Pladevall, infermera de la Unitat d’Atenció a la Dona i l’Infant de l’Hospital Universitari de Vic (HUV); Montse Colom, treballadora social de l’HUV, i també comptarà amb el testimoni d’una mare. La taula rodona serà moderada per Judit Tarrés, llevadora i responsable de l’ASSIR Osona, i s’hi tractaran temes com ara l’evolució de les intervencions a la comarca, el paper de les llevadores, l’atenció al nounat amb síndrome d’abstinència, o els resultats que s’han recollit a Osona.


Rita afirma que les fotografies d'aquella festa li han canviat la vida\nper Mireia Muñoz 10/02/2021 18:36h\nRita va ser una de les participants de la 'rave' de Llinars que va enfrontar-se als Mossos | RAC1\nL’any 2021 va començar amb la pandèmia que havia arribat a tot el món tan sols uns mesos enrere. Mentre aquest Cap d’Any havia de ser el més solitari possible per evitar la tercera onada de Covid –que finalment va arribar i encara es manté-, van celebrar-se múltiples festes il·legals al voltant del país.\nLa més famosa i polèmica, sens dubte, va ser la ‘rave’ que va organitzar-se a Llinars del Vallès, al Vallès Oriental, amb més de 500 persones. Els Mossos d’Esquadra van tardar més de 24 hores a desallotjar el terreny on s’estava organitzant la ‘rave’ i diversos fotògrafs i periodistes van captar els tensos moments entre la policia i els participants de la festa.\nRita, una de les participants de la ‘rave’: «M’ha canviat la vida»\nUna de les protagonistes d’aquesta fotografia és Rita, qui va enfrontar-se al cos policial de manera pacífica i sense samarreta. La fotografia va donar la volta al país i, segons la seva protagonista, també a altres parts d’Europa.\nEl programa ‘Islàndia’ de RAC1 ha pogut contactar amb la participant de la festa il·legal i ha esbrinat com li ha canviat la vida després d’aquest succés. Rita és una noia de 27 anys procedent de Sicília, concretament de Catània. Va traslladar-se fa quatre anys a Catalunya per qüestions laborals, ja que ella és perruquera.\nSegons confessa Rita al programa ‘Islàndia’, la fotografia va repercutir molt negativament a l’àmbit laboral: «M’ha canviat la vida, m’he quedat sense feina», admet. «Treballava de cara al públic i les clientes em reconeixien» i, segons afirma, no rebia un bon tracte per part d’elles. «Ho entenc, és una situació que entenc», afirma Rita aparentment penedida.\nAlguns dels participants a la rave de Llinars fan resistències pacífica, com aquesta noia. La Brimo @mossos ja és a la nau. pic.twitter.com/I6V1zNlEfS\nRita també explica a RAC1 que la fotografia va arribar a la seva família a Itàlia i, des de llavors, la relació amb els familiars ha canviat: «Va ser molt dur. Des de llavors, els meus pares estan freds amb mi».\nLa italiana confessa que va ser una amiga seva qui va insistir-li per anar a la festa, ja que ella no tenia cap idea sobre el que es podria trobar allà. Tot i que reconeix que no va organitzar la festa, sí que assumeix la seva culpa per assistir-hi tot i les múltiples restriccions per a prevenir el coronavirus.\nRita explica l’enfrontament amb els Mossos d’Esquadra\nLa protagonista d’una de les fotografies més famoses d’aquella ‘rave’ confessa que va tenir molta por quan van aparèixer els Mossos: «Vaig pensar que prendríem mal, tant nosaltres com els Mossos. Crec que la meva intervenció va ser decisiva perquè no hi hagués violència». I és que, mentre altres membres de la festa van encarar-se directament amb la policia, Rita va optar per aixecar els braços en senyal de pau a pocs centímetres dels agents. Tot i això, la resposta dels Mossos, segons relata, no va ser tan pacífica: «Gairebé em donen un cop de porra i després, un agent em va començar a empènyer amb l’escut mentre jo caminava. Em vaig despullar i vaig dir: ‘Pega’m, ara’».\nLos Mossos desalojan la rave ilegal de Llinars (Barcelona) pic.twitter.com/WIsXHQOuPX\n— El HuffPost (@ElHuffPost) January 2, 2021\nUna altra de les raons per la qual la fotografia va ser tan polèmica és perquè la protagonista es mostrava amb una imatge d’embriaguesa, amb un cigarret a la mà i tenint en compte que aquesta mena de festes són famoses per les substàncies que poden aconseguir-se amb facilitat. Tot i això, Rita confessa que «Era conscient del que feia, no anava col·locada».\nRita defensa que les persones que participen en aquesta mena de ‘raves’ no són perilloses ni conflictives, al contrari del que molta gent es creu: «Les ‘raves’ són festes liberals, no hi veuràs mai cap baralla».\nRita confessa que «ho tornaria a fer»\nPel que fa a la seva salut, Rita confessa a ‘Islàndia’ que va realitzar-se una PCR dies després de la ‘rave’ de Llinars del Vallès i el resultat va ser negatiu. Així, afirma que «potser és més perillós agafar el metro amb tothom enganxat, que en un espai gran, obert i amb la gent a distància». Ella té clar que respecta la distància de seguretat en aquestes festes: «Quan ballo vull els meus dos metres».\nTot i això, la italiana es mostra penedida de les seves accions i és conscient de les tràgiques conseqüències que podrien haver-se ocasionat d’aquella reunió amb centenars de persones: «Vull demanar disculpes si he faltat al respecte als que han passat el coronavirus o als que han mort. Em sap greu». Encara que sembli que ha après la lliçó, Rita confessa a RAC1 que tot i que li ha afectat a molts nivells en la seva vida privada i professional, «ho tornaria a fer».\nMossos d'Esquadra Malaltia Denúncia Oci RAC1 Vallès Oriental


Abadal · Enoturisme al Pla de Bages · ENOTURISTA\nAbadal és un dels cellers amb més història de la DO Pla de Bages. És propietat de la família Roqueta, una llarga generació dedicada al vi i al cultiu de les vinyes. El celler es troba a Santa Maria d'Horta d'Avinyó, a la històrica Masia Roqueta, construïda al S.XII, que es conserva en un magnífic estat. La visita és molt complerta. El celler Abadal us ofereix experiències úniques, envoltats de bosc i vinya, on gaudir dels seus vins elegants amb diferents propostes gastronòmiques. Des d'un modern bar de vins on tastar les referències del celler fins a una visita a la masia, on fer un viatge al passat vinícola de la comarca del Bages, recuperant tradicions, o fent un tomb per les vinyes més velles, on s'hi conserven barraques de pedra seca. L'oferta és complementa amb estades per empreses o pícnics a la vinya per fer sense guia, gaudint del paisatge. Mireu on mireu, tot són detalls i racons amb caliu, meravellosament decorats que mereixen un especial d'una revista d'interiorisme. Les visites (que han estat premiades per la seva qualitat) acaben amb el tast dels seus vins. Fan meravelles amb les varietats autòctones com el picapoll. Un d'aquests racons és el Wine Bar, una terrassa envoltada de natura, obert al mateix horari del celler. Tots els vins del celler es poden beure a copes, amb algun aperitiu i amb assessorament o explicacions si les voleu. Consulteu el detall a EXPERIÈNCIES.\nLes experiències del celler Abadal són segures, adaptades a la normativa, amb grups reduïts, possibilitat de contractar experiències privades i la majoria amb possibilitat de fer-se a l'aire lliure. Consulta el detall a l'apartat EXPERIÈNCIES, on pots fer una reserva prèvia o comprar un xec regal. Un dels grans atractius de la visita és la Masia Roqueta, originària del s.XII, que conserva alguns dels elements de la història del vi a Catalunya i del Bages en particular, d'una manera increïblement ben conservada. La visita és un viatge en el temps, on podreu badar en sales de bótes soterrànies, envoltats dels aromes dels vins dolços i rancis, entenent el pas del temps. Abadal és un celler gran, però conserva els encants dels cellers de la comarca, vinyes envoltades de bosc, amb vins que fan olor de paisatge (herbes del camí, sotabosc i balsàmics). A la visita podreu saber les curiositats del cicle de la vinya i aprendre de les varietats locals, que basculen entre les tradicionals (Picapoll, Sumoll, Mandó) o les foranes, molt ben adaptades a l'entorn (Cabernet Sauvignon, Cabernet Franc o Sauvignon blanc), que donen vins de Finca Qualificada, com el prestigiós Abadal 3.9, que podeu consultar amb una fitxa d'ENOTURISTA, com la resta de vins del celler Abadal.\nAbadal és un dels cellers importants de la Ruta del Vi del Bages, i un dels membres destacats de la DO Pla de Bages. La comarca del Bages té diferents atractius turístics. La capital, Manresa, té la impressionant Basílica de Santa Maria, coneguda popularment com La Seu. A més, també disposa de La Cova de Sant Ignasi (que el 2022 celebra els 500 anys de la presència d'Ignasi de Loiola a Manresa). El Centre d'Intepretació del carrer del Balç, un viatge a l'edat Mitjana. Als afores de la capital podeu visitar l'anella verda, amb el Parc de la Sèquia, un canal hidràulic que es pot recòrrer a peu des del Parc de l'Agulla. Sens dubte un dels grans atractius turístics és la Basílica de Montserrat i el Parc Natural que l'envolta, que es pot observar des de gairebé tots els racons de la comarca. A Sant Fruitós de Bages podreu descobrir Món Sant Benet, un projecte cultural, turístic i de lleure que va reconvertir l'antic monestir, bressol de les varietats de raïm ancestrals del Bages, com la Picapoll. La comarca està integrada dins del Geoparc Mundial de la Catalunya central, amb atractius naturals com el Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i l'Obac. A Cardona podeu visitar un impressionant Castell de Cardona i fer una visita a l'interior de la muntanya de sal, una mina d'una al valor històric i paisatgístic. Les joies a peu de vinya del Bages són les construccions de pedra seca, declarades Patrimoni Immaterial de la Humanitat per la UNESCO. Actualment hi ha més de 6.500 construccions catalogades, entre barraques de pedra seca i tines de pedra, testimonis de quan el Bages va ser el lloc de Catalunya on hi va haver més vinya plantada. Actualment una de les grans visites és la zona de la Vall del Flaquer, on es conserven algunes tines de pedra seca, tal com les van construir fa prop de 300 anys, amb la intenció de poder fermentar-hi directament el raïm, perquè el celler quedava massa allunyat de les vinyes.\nTot el que vols saber abans de visitar el celler Abadal ho trobaràs aquí. Consulta els horaris, que van canviant en funció dels dies de la setmana i l'època de l'any. Recomanem que totes les visites es facin amb reserva prèvia, que podeu fer online a través dels enllaços a les EXPERIÈNCIES o per telèfon al 666 732 969. Abadal disposa d'un calendari d'enoturisme que es va adaptant a l'època de l'any: consulta'l per experiències temporals. Si estàs interessat a fer un regal, la majoria de les experiències d'Abadal es poden comprar a través de xecs regal, que es poden comprar còmodament online, regalar a qui vulguis, amb un calendari obert. Les visites que requereixen un mínim de quatre persones s'ajornen en cas de faltar gent. El celler avisa els visitants i els proposa una data alternativa. Les visites al celler Abadal són segures, adaptades en cada moment a les normatives vigents, amb protocols adaptats a la seguretat dels visitants i dels treballadors, en espais tancats o a l'aire lliure. La majoria de les visites es fan en grups petits, de forma individualitzada i el màxim possible a l'aire lliure. En funció dels grups, les visites es poden fer en català, castellà o anglès. També de manera bilingüe si cal adaptar-se al grup. A totes les visites a l'aire lliure es recomana portar calçat còmode i durant els mesos d'estiu, portar crema solar.\nTelèfon: 666 732 969\nPASSEIG DE VINYA I ESMORZAR\nDescobreix les barraques de pedra seca\nUn passeig guiat de 2,5 quilòmetres per les vinyes d'Abadal, on descobrireu les barraques de pedra seca i altres construccions, declarades Patrimoni Immaterial de la Humanitat per la UNESCO. És un passeig assequible, de dificultat baixa, pel qual es recomana portar calçat còmode. Al final del passeig podreu recuperar forces amb esmorzar de pagès, maridat amb els vins d'Abadal. Una activitat pels amants del paisatge i la natura, que tinguin ganes de descobrir l'increïble patrimoni històric del Bages. Descobrireu els camins de terra, envoltats de vinyes i boscos, característics de la DO Pla de Bages. Les barraques de pedra seca més antigues d'Abadal es van construir fa 300 anys, i les més modernes daten de mitjans del s.XIX.\nAquesta activitat es fa un dissabte de cada mes.\nConsulteu el calendari d'activitats.\nFeu reserva prèvia.\n25€ adult. Gratuït, menors de 12\nLa visita gastronòmica més exclusiva\nGaudeix d'una experiència privada al celler Abadal, tasta els millors vins del celler, acompanyats d'aperitius casolans, servits en un espai únic i privilegiat. La visita gourmet inclou una visita privada a la Masia Roqueta, originària del s.XII, on descobrireu l'antic celler soterrani, conservat en un estat original increïble. És una joia de la cultura vinícola de la zona, i un veritable viatge en el temps. Després us aturareu en una de les vinyes envoltades de bosc característiques del Bages, per conèixer el paisatge, el clima, el cicle vegetatiu del cep i les varietats locals. Visita privada al celler d'elaboració actual i les sales de criança. Tast de 4 vins Abadal de gamma alta amb aperitius casolans.\nFeu reserva prèvia\nL'experiència pels amants del formatge\nLa visita indispensable pels amants dels vins maridats amb deliciosos formatges. Coneixeràs l'ànima del celler Abadal a través dels sentits. L'experiència comença amb una visita a la Masia Roqueta, originària del s.XII, on podràs visitar el celler soterrani i les sales de bótes, increïblement ben conservades, que et permetran fer un viatge en el temps. Després feu una aturada entre les vinyes, envoltades de bosc, per conèixer el paisatge, el clima, el cicle vegetatiu del cep i les varietats locals. Seguiu amb una visita al celler d’elaboració actual i la sala de criança. I culminaràs amb un maridatge dirigit de quatre vins Abadal amb quatre formatges seleccionats.\n30€ adults. Gratuït, menors de 12\nSubmergeix-te en el paisatge d'Abadal\nUna visita única per fer una immersió al territori de la DO Pla de Bages. Començaràs l'experiència amb una visita a la Masia Roqueta, originària del s.XII, on podràs descobrir un celler soterrani molt ben conservat, amb les sales de bótes i criança. Un viatge en el temps. A contiuació t'espera un passeig per la vinya per gaudir d'un brunch amb aperitius casolans, maridats amb els vins d'Abadal. Culmina l'experiència visitant el celler d'elaboració actual.\n30 € adults. Gratuït, menors de 12\nGaudeix de la calma de la natura amb una copa\nUna experiència ideal per a parelles, que podeu fer al vostre aire, sense guia. El celler us proporciona un cistell de pagès, que conté una ampolla de vi, un esmorzar tradicional amb productes locals, el pergamí del silenci i un plànol de la finca. Pots recòrrer la finca a peu, a través d'un recorregut. Amb uns codis QR podràs veure vídeos interactius i descobrir històries sobre els racons que trepitgis o el vi que tastis. Gaudeix del silenci, en un entorn natural únic, ple de vida, amb una copa dels vins d'Abadal a la mà. Regala't temps de qualitat en plena natura i de forma privada.\nActivitat disponible de dimecres a diumenge, de 11h. a 15h.\n50€ per parella\nTasta Abadal en una terrassa a l'aire lliure\nGaudeix dels vins d'Abadal en un exclusiu bar de vins, on podràs tastar totes les referències del celler a copes. Descobreix els paquets de degustació, molt recomanables pels més curiosos, o deixeu-vos assessorar pels experts sommeliers. El wine bar disposa de diferents aperitius, perquè pugueu acompanyar la vostra experiència.\nAbadal Abadal Blanc o Abadal Picapoll\nACTIVITATS PER A GRUPS I ESDEVENIMENTS\nActivitats per empreses, família i amics o casaments\nAbadal té una llarga experiència organitzant esdeveniments privats a mida. Els punts forts són que es troben a una hora de Barcelona, rodejats d'un paisatge de bosc i vinya que convida a relaxar-se i serveix com a font d'inspiració, amb espais singulars en un celler històric i referent al Bages, amb diversitat d’activitats enoturístiques i de Teambuilding, compromesos amb la sostenibilitat i el territori, amb dedicació i professionalitat de l’equip, amb l'autenticitat dels vins i saber fer de l’empresa. El celler disposa de diferents espais, com la sala Els Til·lers, la sala Sant Ramon, la Pallissa, la Sala de Tast o els jardins exteriors, que es poden llogar per diferents actes, depenent de la disposició dels participants (drets, asseguts, en un còctel informal) tenen capacitat per espais petits o molt grans, fins i tot casaments. Abadal també organitza activitats per grups, com la Wine Creation o la visita al celler amb esmorzar. Específicament per empreses munta activitats de Team Building com Geocatching, Ioga, Wine Creation, Burricleta o Ipad quest.\nNou podcast: patrimoni, vins i paisatge a la DO Pla de Bages\n"Hi ha un Bages desconegut, que està ple de tresors ocults"\nEl celler familiar de Montblanc\nCeller Conca de Barberà


Els responsables de Política Lingüística de Catalunya, el País Valencià i les Illes han acordat de coordinar i impulsar conjuntament accions per a promoure el català. Un dels punts de coincidència és reclamar que la llei de l’audiovisual espanyola garanteixi la presència del català. També s’han acordat actuacions conjuntes per impulsar l’oferta audiovisual a tots tres territoris.\nEl secretari de Política Lingüística de la Generalitat de Catalunya, Francesc Xavier Vila; el director general de Política Lingüística de la Generalitat Valenciana, Rubén Trenzano; i la directora general de Política Lingüística del Govern de les Illes Balears, Beatriu Defior, han acordat actuacions que milloraran la informació ciutadana sobre equivalències entre certificats i nivells de coneixement de llengua. Així mateix, han posat en comú iniciatives per promoure la llengua entre els joves, especialment entre els creadors de continguts. Sobre això, també han refermat el suport a Bon Dia Televisió, la plataforma conjunta de continguts digitals.\nL’ús del català a l’àmbit europeu\nA la reunió s’han abordat iniciatives per a promoure l’ús del català en l’àmbit europeu. Entre més, recuperar els cursos d’acollida lingüística a estudiants en intercanvis europeus.\nUn altre aspecte que ha centrat l’interès de totes tres institucions és la necessitat de tenir un diagnòstic actualitzat de la situació del català a tots els Països Catalans amb la millora de la coordinació en els sondatges d’usos que s’hi fan. També s’ha acordat de sumar esforços en matèria de tecnologia del llenguatge, especialment promoure la recollida de dades lingüístiques que es puguin fer servir per a l’entrenament de sistemes de reconeixement del llenguatge i síntesi de veu.\nLa reunió s’ha fet al Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i s’inscriu en els acords de la Declaració de Palma, signada l’any 2017 per tots tres governs amb l’objectiu d’enfortir els lligams en els àmbits de la llengua i la cultura. La següent es farà a València el mes de març.


S A B E R C O M P R A R\nL’home com tots els sers vius, degut a la propia activitat que desenrolla, sofrix perdues de materia i energia. Com a conseqüencia ha de compensar continuament eixes perdues en nous materials que vinguen a substituir els que son eliminats. Eixos materials son els que coneguem en el nom d’aliments.\nNo totes les substancies poden servir com a aliment. Els aliments son solament aquells productes solits, liquits o gaseosos que contenen substancies nutritives que els organismes utilisen per a la fabricacio o reposicio de la seua propia materia i per a que els suministren l’energia necessaria per a desenrollar les seues funcions.\nEls aliments els podem classificar tenint en conte la seua naturalea, o be la seua funcio.\nSegons la seua naturalea i tenint en conte el principi immediat que mes destaca en la seua composicio, podem distinguir els següents grups d’aliments:\nRics en glucits:\nEnsucrats: Mel, panses, mermelades, etc.\nFeculents: Cereals i els seus productes derivats; llegums, creïlles, etc.\nRics en llipits:\nD’orige animal: Manteca, etc.\nD’orige vegetal: Olis i llavors oleaginoses.\nRics en protits:\nLa major part son d’orige animal: Carn de mamifers, carn de peixos, d’aus, ous, llet, etc.\nRics en vitamines:\nVitamina A: Safanories, tomaques, oli de fege d’abadejo, rovell d’ou, etc.\nVitamina B: Cereals, rent de cervesa, fruita, etc.\nVitamina C: Taronges, llimons, tomaques, llet, etc.\nVitamina D: Oli de fege d’abadejo, rovell d’ou, etc.\nAdemes dels aliments indicats, que corresponguen al grup dels de naturalea organica, formen tambe part de la nostra alimentacio, l’aigua i les sals minerals, que son de naturalea inorganica.\nNo existix cap aliment que continga en quantitat i proporcio correcta tots els principis immediats per a cobrir les necessitats nutritives, per lo que una alimentacio correcta ha d’establir-se sobre una combinacio d’aliments, que constituix la nomenada racio alimentaria.\nSegons la seua funcio o paper que desenrollen en l’organisme, els aliments poden ser energetics o plastics. En realitat tot aliment pot desenrollar abdos funcions, pero se consideren energetics aquells dedicats fonamentalment a l’aport d’energia, i plastics aquells que tenen per missio principal construir la propia materia que forma el cos dels organismes. Als primers pertanyen els aliments rics en glucits i greixos; als segons, els que son rics en proteïnes.