Adéu blogger, hola wordpress!\nAquest blog es trasllada a Wordpress.\nPreneu nota de la nova adreça:\nP.S. De moment mentre escric aquestes línies el nou blog està en fase de proves. He migrat tots els missatges i comentaris, però he tingut problemes amb les etiquetes i els Youtube. De tota manera, la migració ha estat tot un èxit.\nEns llegim a Wordpress!\nPublicat per Rafel a 21:39 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nCertament, la imatge frívola que tenim dels 80 és l'oposat a qualsevol forma de compromís o reivindicació artístics. Però crec que val la pena recordar que a Gran Bretanya, a mitjans dels 80, en ple auge del thatcherisme i del pop més banal, grups com The Style Council, The Smiths, Billy Bragg o Bronski Beat a través de la iniciativa Red Wedge van arribar a posar contra les cordes al govern de la dama de ferro. I els 80 també són l'època dels últims i activistíssims The Clash (Sandinista!, Combat rock) o de l'estratègia del puny de ferro amb guant de seda de The Housemartins. Com diu Fermin Muguruza, certament va haver una època en què el pop no estava renyit amb el compromís!\nBronski Beat, a part de ser un dels introductors dels ritmes Hi'Nrg dins la música pop van ser un dels millors exponents d'aquest pop de combat. Liderats per un clon de Tintin capaç de fer falsets prodigiosos, ni més ni menys que Jimmy Sommerville, tenen l'honor de ser el primer grup completament sortit de l'armari, que jo sàpiga (tres de tres membres). Potser ara el tema ja està més normalitzat, però aquest videoclip de 1984 és tot un clàssic: Smalltown boy. Només Sommerville era capaç de reivindicar les disco-dives dels 70 i alhora llençar consignes esquerranes.\nA mi m'encanta el clip. Per cert, la metàfora de les vies de tren del principi és genial! I Jimmy Sommerville està per menjar-se'l amb patates, què mono!\nI aquí teniu una versió ultra-kitsch del "I feel love" de Donna Summer juntament amb Marc Almond. Petardeo i activisme gai. Com ja he dit, ara aquest clip, afortunadament, semblaria trivial, però fa 24 anys les coses no eren ben bé iguals. Boníssima l'obsessió eròtica que tenia Marc Almond amb els toreros!\nPublicat per Rafel a 11:31 5 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: bronski beat, gai, jimmy sommerville, marc almond\nContinuo donant la tabarra amb temes musicals....\nTé molt mèrit sorgir de les cendres d'un grup mític (Joy Division, pujats a l'altar del postpunk i de la música sinistra per obra i miracle del màrtir Ian Curtis, 1956-1980), fer "borrón i cuenta nueva" i aconseguir de nou l'èxit i reconeixement per mèrits propis, i més quan canvies el postpunk sinistre per la música de ball. Però les referències a un passat mític sempre són inevitables. I de fet va ser el propi Ian Curtis qui va introduir a Bernard Sumner i a Peter Hook a la música de Kraftwerk i és el propi Ian el tema de la cançó que us presento: "The perfect kiss". Un clàssic de les pistes de ball, sí, amb perdó del més mític tema de New Order, Blue Monday, i a la vegada una de les millors lletres que mai s'hagin escrit sobre el suïcidi d'un amic: "My friend, he took his final breath / Now I know the perfect kiss is the kiss of death".\nPublicat per Rafel a 14:46 3 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nAls Depeche jo els vaig descobrir amb el "Violator" amb 13 anyets, el 1990. Vaig ser tant fan, que va ser el primer grup del qual em vaig dedicar a investigar retrospectivament la discografia sencera. I quina va ser la meva sorpresa en trobar-me amb un grup amb unes metamorfosis comparables amb les de David Bowie als 70! Perquè després diguin que el tecno sona tot igual!\nDe la primera etapa amb Vince Clarke, d'estil diguem-ne "New romantic" ja hem parlat. És un fet que quan Vince va marxar del grup ningú apostava per Depeche, però Martin Gore es va decidir a passar a composar. La gràcia d'això és que Depeche trigaria uns anys a trobar un estil propi i que experimentarien amb molts sons. Des d'aquest humil racó us en faig una petita mostra:\nTecno amb missatge social (anticapitalista, ecologista...): Everything counts (1983)\nTecno macarra rockabilly d'spaghetti western: Personal Jesus (1989)\nI això que no comento la carrera posterior fins a l'actualitat, ehhh? Per cloure aquest accidentat post, no em puc estar de posar-vos la cançó que va tenir la culpa de tot. La que em va fer ser fan d'aquest grup: Enjoy the silence (1990).\nEi que queda pendent encara parlar de New Order, Pet Shop Boys, Bronski Beat... no us lliurareu del tecnopop, de moment...\nPublicat per Rafel a 20:19 3 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: 80's, depeche mode, techno-pop


Calendari oficial de festes laborals per al 2021\nJa estan establerts els calendaris laborals per al 2021 per a totes les comunitats autònomes.\nTant en el BOE com el DOGC ja han estat publicades les resolucions per les quals s’anuncia la relació de festes laborals per a l’any 2021. El pròxim any té establerts 8 festius de caire nacional no substituïbles, 4 potestat de les Comunitats Autònomes, i dos a escollir per cada municipi.\nSeran festes laborals a Catalunya durant l’any 2021 les següents dates:\n– 2 d’abril (Divendres Sant)\n– 5 d’abril (Dilluns de Pasqua Florida)\n– 1 de maig (Festa del Treball)\n– 8 de desembre (La Immaculada)\n– 25 de desembre (Nadal))\nAl territori d’Aran la festa del dia 5 d’abril (Dilluns de Pasqua) queda substituïda per la del dia 17 de juny (Festa d’Aran).\nA aquests festius caldrà afegir les dues festes locals a proposta dels ajuntaments de cada localitat. Que, per exemple, en el cas de Barcelona seran el 24 de maig (Pasqua granada) i el 24 de setembre (Mare de Déu de la Mercè).\nMitjançant aquest enllaços pots consultar l’ordre TSF/81/2020 de 14 de juny, publicada pel Departament de Treball, Afers Socials i Famílies al DOGC i la Resolució 13343 de 28 d’octubre del Ministerio de Trabajo, Migraciones y seguridad Social, publicada al BOE.


ESMUC > L'Escola > Departaments > Música Clàssica i Contemporània > Professorat > Instruments de vent fusta > Bofill, Miquel\nEl saxofonista Miquel Bofill neix a Molins de Rei i realitza els estudis de saxòfon al Conservatori Superior Municipal de Música de Barcelona sota la direcció del mestre Adolfo Vendes, aconseguint diversos premis i mencions durant aquest període.\nDurant dos anys cursa estudis de nivell superior i perfeccionament al Conservatori Nacional de Bordeus sota la direcció del mestre Jean Marie Londeix, obtenint la medalla d'or en el grau superior de saxòfon, i la medalla daurada en música de cambra, mentre treballa amb el "Ensemble International de Saxophone" amb el qual ofereix diversos concerts per França.\nCol·laborador habitual de "l'Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya", amb la qual ha realitzat enregistraments i diversos concerts de solista.\nHa format part de formacions com Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Liceu, Orquestra Simfònica de Tenerife, Orquestra de Cadaqués, Barcelona 216, i l'Orquestra Simfònica del Vallès.\nDirector i creador de la formació "SAX 13" (Saxofons de Barcelona), amb el qual ha gravat un C. D., amb motiu del desè aniversari del seu naixement.\nHa efectuat diversos concerts com a solista i amb diferents formacions, tant amb grups de cambra com amb orquestra simfònica, viatjant per Espanya, França, Holanda, Itàlia, Alemanya, Japó, Corea, i els Estats Units, a més d'haver fet gravacions per a la ràdio i Televisió.\nJuntament amb l'activitat concertística, realitza una intensa tasca pedagògica. Des de la seva classe de saxòfon al Conservatori Municipal de Música de Barcelona, ha format grups que actualment imparteixen classes a diferents conservatoris i escoles de música, a més d'haver creat diferents grups de cambra guanyadors de molts concursos. També ha impartit diferents cursos a Madrid, País Basc, Alacant, Mallorca, etc.\nÉs Catedràtic del Conservatori Municipal de Barcelona, i professor de música de cambra a l'Escola Superior de Música de Catalunya.


Signem conveni amb la Fundació Convent de Santa Clara i primeres beques Josep Vilaseca Atset - Joviat\nRubricat l’acord de col·laboració que des de fa anys mantenim entre la Fundació Joviat i la Fundació Convent de Santa Clara i com a primícia, lliurant les dues primeres beques que porten el nom del nostre fundador, Josep Vilaseca Atset, inaugurades amb motiu de la celebració dels 60 anys de la fundació de Joviat.\nPer part de Joviat signa el conveni el nostre director, Jordi Vilaseca i per part de la Fundació Convent de Santa Clara el president, Gabriel Prat, acompanyat de la seva directora Sor Lucia Caram.\nEls primers alumnes beneficiats d’aquesta beca són dos joves que estan a la residència de la fundació del convent de Santa Clara, a primer de Batxillerat hi ha el Khalid Ait Hammou i a primer curs de Cuina i Serveis de Restauració hi ha el Yassine Krarim, ambdós molt contents i molt agraïts d’aquesta gran oportunitat, manifesten que s’estan esforçant molt!.\nJosé Antonio González, és el tutor d’aquests alumnes, bon professor i amic de Joviat. I ara, amb la seva jubilació, és un actiu que ha passat de Joviat a la Fundació Convent de Santa Clara, també n’és el responsable de formació i acompanyament. I com diu Sor Lucia “és tutor, conseller i pare d’aquests nois”.\nHi ha també tres joves matriculats a cursos de formació ocupacional, dos al curs de Guia d’itineraris en bicicleta i un al curs de Promoció turística local i atenció al visitant. Són cursos 100% subvencionats pel SOC, per a persones en situació d’atur amb l’objectiu de formar-se i d’inserir-se professionalment.\nJoviat col·labora també amb professorat i alumnat d’ESO al gran recapte d’aliments i des de fa tres anys col·laborem facilitant el trasllat de persones de la plataforma dels aliments a Barcelona per a la revisió de la vista a la fundació Ramon Martí Bonet.


La Móra Morisca no se celebrarà per la crisi econòmica | La Plana Ràdio\nLa Móra Morisca, la festa medieval de Móra d’Ebre, no se celebrarà enguany després que l’Ajuntament ha arribat a un acord amb l’empresa que organitzava els espectacles i muntava les paradetes del mercat medieval.\nLa situació econòmica de precarietat que travessa aquest consistori, amb un deute acumulat de més de mil euros per habitant, és el principal motiu d’aquesta decisió. L’Ebre\nEl programa electoral de Convergència i Unió, que va guanyar les eleccions municipals per majoria absoluta el 22 de maig passat, ja havia posat el punt de mira en aquesta festa.\nEls convergents van plantejar organitzar biennalment aquesta activitat, que es va implantar ara fa catorze anys a iniciativa d’un alcalde convergent, Santiago Campos.\nJoan Piñol, l’alcalde actual, un cop ha pres les regnes del consistori, ha fet números i ha arribat a la conclusió que amb els recursos disponibles per a festes no n’hi havia prou per organitzar enguany una Móra Morisca al juliol i una festa major a l’agost de qualitat.\nEls 25.000 € que l’anterior equip de govern socialista i republicà volia destinar a la festa medieval serviran per incrementar l’escassa partida de 53.000 € prevista per a la Festa Major. D’aquesta manera, el nou consistori vol assegurar unes festes dignes per a la capital comarcal i liquidar la celebració de la Móra Morisca, en la qual fins i tot s’havia de pagar els firaires perquè muntessen les parades del mercat medieval.\nUn altre factor que ha contribuït a la decisió municipal són les obres d’ampliació de l’ajuntament, que tenen lloc just en el lloc neuràlgic on s’havia de celebrar la festa medieval. L’organització del mercat havia de comportar el desmuntatge i posterior muntatge d’una grua de grans dimensions, la qual cosa significava uns costos addicionals als inicialment previstos, els quals l’alcalde considera “inassumibles”.\nLa decisió no ha agradat els membres de l’oposició, liderada pel socialista Josep Solé i el republicà Josep A. Moreno. Des de l’oposició critiquen l’equip de govern convergent per haver desactivat una festa que ja estava contractada i pressupostada. També els retrauen que no hagen dialogat amb els grups culturals locals (teatre, coral, etc.) que tenien previst actuacions durant la Móra Morisca, que s’havia de celebrar el segon cap de setmana de juliol.\nTags: Economia, Fire, Móra d'Ebre\nhttp://laplanaradio.cat/wp-content/uploads/2015/09/logoemissora_carregant-300x157.png 0 0 Tere http://laplanaradio.cat/wp-content/uploads/2015/09/logoemissora_carregant-300x157.png Tere2011-07-01 08:29:522011-07-01 08:29:52La Móra Morisca no se celebrarà per la crisi econòmica\nL’artesania de la música a Campredó Pesca Ràpita tanca les botigues de venda de peix


Wikiloc | Ruta Sant Cebrià de Pujarnol - Pedra de la Mà de Déu - Sant Patllari - Mirador de Sant Patllari (100 cims)\nSant Cebrià de Pujarnol - Pedra de la Mà de Déu - Sant Patllari - Mirador de Sant Patllari (100 cims)\n5.835 138 1935\nVista 1461 vegades, descarregada 32 vegades\nZona: Serra de Sant Patllari / Prelitoral - Litoral Nord\nEn resum: Pujada al cim de Sant Patllari (647m), on hi ha una ermita, des de Pujarnol en una ruta curta i senzilla. Sant Patllari es troba inclòs al repte dels 100 cims de la FEEC.\nInici: La ruta comença a l'aparcament de terra que hi ha davant de Sant Cebrià de Pujarnol. Aquest es troba a tocar de la carretera GIV-5247 i està indicat.\nTerreny: Es fa aproximadament 1 km d'asfalt (aproximació a la pista que puja). Entre pistes i algun corriol s'arriba al cim.\nDificultat [Fàcil]: Ruta fàcil. No té cap dificultat a destacar.\nSortida a Sant Cebrià de Pujarnol seguint la carretera durant uns 400 metres fins a trobar la pista que puja a l'esquerre. Aquesta puja suau fins al cim.\nEs passarà per la Pedra de la Mà de Déu, una roca curiosa que queda amagada en un corriol que surt a l'esquerre poc abans de fer el cim de Sant Patllari. A dalt, hi ha una ermita i un vèrtex geodèsic.\nDe baixada es passa pel Mirador de Sant Patllari, que està força tapat per la vegetació i es torna la resta pel mateix camí.\nSant Patllarí és una muntanya de 646 metres que es troba al municipi de Porqueres, a la comarca del Pla de l'Estany. Ermita de Sant Patllari al cim de la muntanya amb el mateix nom. Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 302091001) i l'Ermita de Sant Patllari. Ermita documentada des del principi del segle XIV formada per una sola nau capçada a l'est per un absis semicircular.\nMirador amb vistes al Pla de l'Estany. Està una mica tapat de vegetació.\nSant Cebrià de Pujarnol és una església romànica del municipi de Porqueres, a la comarca del Pla de l'Estany. A l'inici de la vall de Matamors hi ha el nucli rural de Sant Cebrià, format per l'església, el cementiri i la casa senyorial de la Torre de Puijarnol. L'edifici és de planta rectangular, amb absis semicircular. La nau presenta la volta lleugerament apuntada i les parets llises enguixades. En època posterior, al costat nord de la nau, s'hi afegiren capelles, la sagristia i, als peus, el cor. Separen la nau i el presbiteri dos arcs decreixents. Una cornisa segueix tot el seu perímetre a l'alçada de l'inici de la volta. El campanar és situat a sobre la portalada. És de planta quadrada i té un sol pis, amb dos finestrals a les cares est i oest, i un a les cares nord i sud. La façana és llisa i presenta una porta adovellada i un rosetó\nS'ha d'abandonar la carretera i seguir per la pista a la dreta.


setembre de 2021 – Torre de les Aigües del Besòs\nLa rehabilitació i museïtzació del conjunt històric de la Torre de les Aigües del Besòs obté el premi Europa Nostra 2021, un dels guardons més importants que atorga la Unió Europea en el marc del programa Creative Europe. El projecte l’ha dut a terme BCN Water Tower Team, un equip multidisciplinari […]\nLaura Marin 25 setembre 2021\nAhir a la nit vam fer una visita molt especial a la Torre de les Aigües del Besòs: vam pujar a la terrassa per ser espectadors privilegiats del Piromusical de la Mercè! Aprofitant el bon temps, les vistes excepcionals i la bona companyia vam celebrar el final de Festa Major […]\nAquesta tarda, a la Torre de les Aigües del Besòs ha tingut lloc la presentació de l’última revista Icària als socis de l’Arxiu Històric del Poblenou. Molt feliços d’haver recuperat aquest dia tan important per l’entitat! Si esteu interessats en aconseguir-la, ja la podeu demanar a la botiga de la […]


Targeta regal . Regala un massatge - Confort Massage\nTargeta regal per a algú especial\nPerquè tots necessitem desconectar del món i relaxar-nos de tant en tant. Regala un massatge!\nAconseguir la nostra targeta regal és molt fàcil. A continuació t’expliquem com fer-ho seguint tres senzillíssims passos:\nDecideix quin tipus de massatge vols regalar\nTots els massatges de la nostra carta estan disponibles per a regal.\nCompra la targeta regal, tens 2 opcions:\nONLINE – Pots comprar el teu massatge aquí, i pagar còmodament amb tarja de crèdit. En un termini de 24/48 hores rebràs un email amb un arxiu .jpg amb el justificant corresponent. Tot el que has que fer és obrir el document .jpg, impimir-lo i lliurar-lo a qui tu vulguis. També és possible enviar directament el mail amb l’arxiu adjunt a la persona que ens indiquis, tan sols ens has de facilitar el seu email.\nAL CENTRE – Pots comprar la targeta apropant-te al nostre centre, i et donarem a més a més una capseta i una bossa de regal. Només has que pagar el preu del massatge.\nTrucar per a confirmar\nLa persona que rep el massatge ha de trucar-nos per telèfon, dir-nos el codi que apareix al justificant, i reservar una cita. Si ha rebut una targeta física, o de la nostra botiga online, ademés ha d’ensenyar-la el dia que vingui a gaudir del seu regal.\n¡Serà una expèriencia inoblidable!\n¿Per què és una gran idea regalar un massatge? Tots soms coneixedors dels beneficis dels massatges avui en dia; tant a nivell mental com físic. Descarregar la musculatura que es carrega durant el dia a dia, proporcionar alleujament als dolors provocats per contractures i sobrecàrregues així com relaxar la nostra ment de l’estrès acumulat pel nostre ritme de vida. Si a tot això li sumem la il·lusió del que regala com la de qui rep el regal, no podem negar la evidència… regalar un massatge és fantàstic al mateix temps que beneficiós. Vine i comprova-ho al nostre centre, un dels millors valorats de Barcelona pels usuaris de Tripadvisor. No Ven y compruébalo en nuestro centro, uno de los mejor valorados de Barcelona por los usuarios de Tripadvisor. No et penediràs!\n*Cupó vàlid durant 1 any a partir del dia de la compra\nA quatre mans 100,00€ – 150,00€


Clarcat Madrid | Clarcat\nFacilitem la millora dels processos mitjançant solucions cloud i analítica de dades.\nClarcat porta més de 10 anys aplicant el seu esforç, experiència i voluntat en proporcionar als nostres clients el major valor afegit amb rigor i eficiència.\nDisposem d’avançades tècniques per l’anàlisi de patrons de comportament de consum, optimització d’estocs, dimensió de plantilla en campanyes o la detecció anticipada d’operacions sospitoses de frau.\nDissenyem projectes per la integració de dades de diferents fonts, estudiant la gestió del seu cicle de vida, el diccionari de dades i les metadades associades per facilitar el llinatge i l’impacte dels canvis en l’operacional.\nClarcat proporciona als seus clients els tecnologies estàndard més innovadores i adequades a la seva estratègia digital.\nPowerCenter permet mantenir tota la traçabilitat de la dada complint amb els requisits dels organismes reguladors per complexos que siguin els processos.\nCloudera és una potent i escalable plataforma basada en estàndards oberts, amb una robusta seguretat i una excel·lent gestió de dades que cobreix las necessitats empresarials.\nTableau permet un anàlisi potent i extremadament flexible sense grans projectes de implantació ni substituir sistemes DW ja implantats\nEina Open Source líder en Data Integration que permet generar solucions professionals amb un cost reduït\nDes dels nostres inicis ens hem compromès amb els nostres clients oferint un servei de valor per a ambdues partes.clientes\nLa nostra trajectòria ens ha portat a acompanyar els nostres clients en la persecució de les seves metes.\nQuadre de comandament SICRET\nServei de manteniment d’infraestructures en Liberbank\nManteniment i evolució de la Banca a distància\nTelèfon: +34 902 870 010


Ernest Urtasun (Els Verds/ALE) creu que els indults tindran una "bona rebuda" a Europa\nPublicat 07/06/2021 20:14CET\nBrussel·les dona suport al diàleg, afirma en un debat de l'Oficina del PE a Barcelona i Deba-t.org\nEl vicepresident dels Verds/ALE al Parlament Europeu, Ernest Urtasun (Comuns), ha assegurat que els indults als presos independentistes catalans tindran "una bona rebuda" per part de les institucions europees.\nEn un col·loqui telemàtic aquest dilluns organitzat per l'Oficina del Parlament Europeu a Barcelona i Deba-t.org, l'eurodiputat ha augurat que a Europa es veuran com una "mesura de distensió" i seran ben percebuts.\n"Crec que a Europa es veu amb una mica d'esperança, pel canvi polític a Catalunya i a Espanya", ha dit en referència al nou Govern català liderat per Pere Aragonès (ERC) i el Govern de coalició a l'Estat, liderat per Pedro Sánchez (PSOE).\nTambé ha dit que Brussel·les dona suport al diàleg, que està esperant que es produeixi, i que va sorprendre que durant el mandat de Mariano Rajoy (PP) "no hi hagués cap esforç cap al diàleg", i ha desitjat que se celebri la taula del diàleg, tot i que considera que la situació no es resoldrà l'any vinent ni el següent.\nL'eurodiputat dels Comuns ha assegurat que la Unió Europea ha fet salts en la integració "a força de bufetades", i ha posat l'exemple de la crisi financera del 2008, quan es va avançar per permetre que els bancs centrals poguessin intervenir als mercats de deute.\nTambé ha destacat que la pandèmia ha suposat dos salts d'integració europea: els instruments de recuperació econòmica compartida i l'avanç cap a una unió sanitària europea, on ha destacat la compra centralitzada i repartiment solidari de les vacunes contra la Covid-19.\n"LA LLAVOR D'UNA HISENDA FEDERAL"\nPer a l'eurodiputat, els fons Next Generation, que veu com la primera gran emissió de deute compartit solidari, "seran la llavor d'una hisenda federal", i ha destacat la clàusula per la qual se suspendran les transferències de fons i de pressupost europeu als països que vulnerin l'Estat de Dret.\n"Ara els 'austericides' estan amagats a les seves cases però tornaran a sortir", ha respost Urtasun en preguntar-se-li si la UE seguirà amb el model econòmic expansionista, i ha afegit que després de l'estiu s'obrirà un debat sobre els límits de dèficit i deute.\nUrtasun considera que la seva formació està en bones condicions de guanyar la batalla a l'austeritat i creu que compta amb l'avantatge que els EUA estan impulsant un programa d'estímuls: "Seria surrealista que algú plantejar-se tornar al 3% de dèficit".


STM trasllada la seva seu a Ripollet (Barcelona) i dobla el seu espai fins als 5.000 metres quadrats\nPublicat 20/12/2021 18:17CET\nSTM Security & Intelligent Control ha traslladat la seva seu a Ripollet (Barcelona) per adaptar-se a les necessitats que ha generat l'increment de la producció, on ja dona feina a 160 treballadors.\nLa nova seu disposa de 5.000 metres quadrats --el doble de grandària que l'anterior-- i permet a l'empresa millorar la qualitat de vida dels seus treballadors i adaptar-se a les exigències del mercat, els reptes de la companyia i la situació de la covid-19, ha informat en un comunicat aquest dilluns.\nLa inauguració d'aquestes noves instal·lacions respon a la nova fase de creixement continuat de la companyia, la seva aposta per la tecnologia i el seu pla d'internacionalització.\nEl director general de STM, Josep Grasas, ha indicat que la nova seu pretén afavorir el treball en equip i un bon ambient entre els treballadors i "continuar aportant les solucions tecnològiques més avançades del mercat" per assegurar la protecció de qualsevol tipus d'habitatge.\nL'empresa fabrica productes per protegir immobles i ofereix solucions integrals i modulars de seguretat i control intel·ligents i gestiona més de vuit milions d'accessos i 150.000 actius immobiliaris.


La nova programació arrancarà el pròxim 29 d'abril amb la celebració del Dia Internacional de la Dansa.\nPer l'escenari del TEM passarà l'actriu Blanca Portillo que arribarà a València a la fi de juny amb el seu treball 'El Cartógrafo'.\nEntre altres propostes, el públic podrà gaudir del grup català Els Amics de les Arts en directe, que presentarà al teatre el seu nou disc.\nBlanca Portillo, Els Amics de les Arts i diversos festivals, pròximament al Teatre El Musical EUROPA PRESS/T. CERVANTES\nL'actriu Blanca Portillo, els Premis Nacionals de Dansa Rocío Molina i Ana Laguna, el grup Els Amics dels Arts o la programació de festivals com Cabanyal Intim, 10 sentits, Tenderetes o Encontres PICUV són alguns dels principals atractius de la programació del segon trimestre del Teatre El Musical (TEM) de València, que s'ha presentat hui la seua proposta per als pròxims mesos en els quals la dansa, el teatre, la música i els festivals van a ser els protagonistes.\nAixí, per l'escenari del TEM passaran l'actriu Blanca Portillo que arribarà a València a la fi de juny amb el seu treball 'El Cartógrafo'; les Premi Nacional de Dansa Ana Laguna i Rocío Molina, que actuaran el 12 i 13 de maig respectivament i el grup de pop català Els Amics de les Arts. A més, les diferents instal·lacions del TEM acolliran la programació de diversos festivals com Cabanyal Íntim, 10 sentits, Tenderetes o Encontres PICUV.\nLa nova programació arrancarà el pròxim 29 d'abril amb la celebració del Dia Internacional de la Dansa. Per a commemorar-ho s'està treballant en un projecte dirigit i protagonitzat per les veïnes i els veïns de Poblats Marítims. Baix la supervisió dels coreògrafs Vicente Arlandis, Sandra Gómez i Santiago Ribelles s'han plantejat tres recorreguts que eixiran des de diferents llocs i que confluiran alhora en la plaça del Rosario on es realitzarà una coreografia conjunta.\nLa dansa precisament seguirà sent protagonista amb la visita de dos Premis Nacionals de Dansa com Ana Laguna i Rocío Molina. La primera actuarà acompanyada per Ek Mats i per Dafi Dance Company dins del Festival 10 Sentits. Molina ho farà solament un dia després, el 13 de maig, després d'haver de suspendre per problemes mèdics la funció el passat 4 de març.\nEl TEM servirà també de marc de la celebració de diversos festivals. El Cabanyal Íntim mostrarà diversos treballs de Performance el 20 de maig. Una setmana després i dins del mateix festival s'estrenarà la producció teatral 'I tornarem a sopar al carrer' que té com protagonistes els veïns i veïnes del barri.\nEl 9, 10 i 11 de juny el TEM i la plaça del Rosari acolliran els 'Encontres Cultura als Barris per a fer ciutat', un projecte organitzat i impulsat per PICUV Plataforma d'Iniciatives Culturals Urbanes. Seran tres dies de debat i reivindicació sobre els nous reptes que plantegen les dinàmiques participatives en la creació i gestió cultural des dels barris.\nUna altra de les propostes en forma de festival serà Tenderete que enguany complirà la seua 14 edició. Una cita clau en l'autoedició gràfica i sonora que reunirà a il·lustradors, dibuixants de còmics i artistes gràfics del panorama internacional. Un lloc on intercanviar experiències i idees i amb un programa format per tallers, xarrades, taules redones, exposicions i la fira de publicacions, a més de concerts en la plaça del Rosari en els dos dies de festival.\nLa proposta musical del trimestre serà a càrrec del grup català Els Amics de les Arts que presentarà en el TEM el seu nou treball, 'Un poder estrany'. Després de més de 10 anys en el panorama musical amb este disc donen un salt cap a avant amb la col·laboració amb Tony Doogan en la producció, gravació i mescla. Doogan és responsable sonor de grups tan importants com Belle & Sebastian, Mogwai, David Byrne, Russian Red o Supersubmarina.\nL'altra aposta musical del trimestre és la del Projecte Singa. Es tracta d'un programa dirigit als xiquets i xiquetes del barri del Cabanyal que ha obert un espai a través de la música on s'intenten trencar les barreres socials que existeixen entre la població gitana, no gitana i immigrant que conviu en el barri. Serà el 3 de maig quan presentaran la seua nova creació en l'escenari del TEM.\nLa programació del trimestre finalitzarà el 23 i 24 de juny amb la representació de l'obra de teatre 'El Cartógrafo', escrita i dirigida per Juan Mayorga, un dels dramaturgs contemporanis més reconeguts i que té com protagonistes a Blanca Portillo i José Luis García-Pérez.\nLa coordinadora artística del Teatre El Musical, Olga Álvarez, ha sigut l'encarregada d'anunciar la programació i ha assenyalat que esta ofereix en línies generals una sèrie de propostes artístiques on "la qualitat, pluralitat i la diversitat de gèneres defineixen la línia del projecte del TEM en diversos vessants: l'artística, la social, la reflexiva i la col·laborativa".\n"El nostre compromís amb projectes d'índole social que concerneixen al barri, el suport a iniciatives culturals urbanes i festivals autogestionats, la nostra aposta per l'escena contemporània i pel treball amb i des del barri són la senya d'identitat d'este trimestre", ha asseverat.


La veritat incontestable de Futurama - Televisió | Febrer 2021\nLa veritat incontestable de Futurama\nPer Brian Boone/9 agost 2017 11:17 am EDT/Actualitzat: 9 d’agost de 2017 a les 12:52 pm EDT\nEl 1989, Matt Groening es va llançar Els Simpsons. Deu anys després, va crear un altre clàssic de comèdia animada: Futurama.La sèrie es va centrar entorn d’un noi de lliurament de pizza de finals del segle XX, anomenat Philip J. Fry, que es va quedar encallat en una vaina de congelació criogènica el 31 de desembre de 1999 i es desperta al estrany món futurista de Nova York a l’any 3000.\nFry coneix un robot sordós (Bender), un mutant d'un sol ull (Leela) i el seu propi descendent llunyà (el professor Hubert J. Farnsworth), un brillant inventor que també dirigeix una empresa de lliurament anomenada Planet Express, el conducte de moltes ciències còmiques. -aventures d’afici. Futurama Va tenir un públic dedicat que es va enganxar al programa durant més d'una dècada a través de les pel·lícules de Fox, Comedy Central i pel·lícules directes a DVD.\nBones notícies, a tothom: es mostren algunes històries sorprenents que potser no haureu conegut Futurama i EL MÓN DE TOMORROW!\nGairebé tenia un nom diferent\nFuturama era, en retrospectiva, el títol perfecte per a un ambiciós espectacle sobre el sorprenent món de demà. Tot i així, el creador Matt Groening tenia altres noms que li agradaven millor. A la web Comentari del director de DVD de la primera temporada, Groening diu que la seva primera idea per al programa va ser Hola, Mart. La seva altra idea era el significativament pessimista Doomsville Tot i això, sembla que ningú més que treballava a la programació en aquell moment estava inquietat per aquestes idees. El títol en el qual finalment es van establir es va treure del 1939-1940 Fira Mundial de Nova York. Com els visitants van ser rebuts al 'món del demà!' (empleat d’un equipament criogènic en realitat diu 'Benvinguts al món de demà!' a Fry en l'episodi pilot de l'espectacle), molts van apuntar-se al pavelló del General Motors i la seva gran exposició anomenada 'Futurama', que va oferir una visió sobre el llunyà, futurista any de 1960.\nFry té el mateix nom que Homer Simpson\nAl primer espectacle de Matt Groening, Els Simpsons, diversos dels principals personatges van rebre el nom de la família immediata de Groening, per exemple, Homer i Marge Simpson van rebre els seus noms dels pares de Groening. FuturamaEl personatge principal, Philip J. Fry, també va rebre el nom del pare de Groening, Philip era el seu nom mitjà. Això significa que Homer Philip Groening (que va morir el 1996) va tenir la distinció única de donar el seu nom a dos grans personatges de dibuixos animats.\nSe suposa que diferents actors de veu tocaven Fry i Leela\nQuan la producció estava en marxaFuturamael 1998, dos dels papers més importants van ser tancats abans de començar l'enregistrament de veu. Per a Fry, els productors van triar Charlie Schlatter, un actor veterà (més conegut per interpretar el paper principal en l'adaptació de televisió de curta duradaFerris Bueller) amb unacrèdits de funcions de veuen espectacles animats i videojocs.\nPer a Leela, Nicole Sullivan va aconseguir la feina. Aleshores, Sullivan era l'estrella de la venda d'un altre programa de Fox, la sèrie d'esbossos de la nit tardanaTelevisió boig.Però, segons unIGNentrevista amb la llegenda de veu de Billy West, de sobte, els productors van canviar d’opinió i van decidir substituir els dos actors.\ndents de cavill de henry\nWest, més conegut en aquell moment pel seu treballL'espectacle de Howard Stern iRen & Stimpy,inicialment havia perdut el paper davant Schlatter. Quan els executius van treure el seu commutador, va aconseguir el concert després de tot. Per a Leela, els productors van signar l'actriu i cantant Katey Sagal, més coneguda pel seu paper com Peg Bundy a la llarga durada de FoxCasat ... amb fills.\nCom Bender va trobar la seva veu\nBender Bending Rodríguez, probablement el robot sociopàtic de flexió alimentat per l'alcohol Futuramaés el personatge més estimat. Una gran part d’això es deu a l’excel·lent treball de veu de John DiMaggio. L'actor va discutir la seva inspiració El xat de Kevin Pollak, i va dir que va agafar una mica de l’actor de cinema cowboy Slim Pickens (més conegut entre els fans de la comèdia) Saderes enceses), una mica de barfulls borratxos i una mica d'un personatge que un amic de la universitat va interpretar en un moment anomenat 'Charlie the Sausage Lover'. DiMaggio va fer la primera audició per al paper del professor Farnsworth amb aquella barreja única de sorpresa, gregarietat i importància de si mateixa. No va obtenir aquest paper, però va aconseguir que Bender utilitzés la mateixa veu.\nPer què no una història d’origen Zoidberg?\nEl doctor Zoidberg és una creació totalment original. Home de contradiccions, és llagosta però també és similar a l'home. És metge, però, d'alguna manera, també és pobre. El millor de tot és una criatura del segle 31 d’un altre planeta i parla com un antic còmic de Vaudeville. L’actor de veu Billy West es va treure de les dues principals inspiracions antigues: actor i presentador George Jessel, i actor Lou Jacobi. Aquestes inspiracions sens dubte donen un sabor jueu i yiddis al personatge, que West diu que pensava que era adequat, atès el sufix tradicionalment jueu '-berg' del nom.\nMentrestant, aquest 'Zoid' és una paraula futurista i estranya que té una importància personal Futurama productor i escriptor David X. Cohen. 'Zoid' prové Zoom, un joc d’ordinador que Cohen va crear quan era petit. El va enviar a Broderbund Software, que no només el va rebutjar, sinó que va escriure 'Cohen' malament a la carta de rebuig, que sembla una cosa que li podria passar al doctor Zoidberg.\nSe suposa que Phil Hartman estava al repartiment\nEl desaparegut, genial Phil Hartman, es va especialitzar en interpretar personatges tant despectius com oblidats, com ara Bill McNeal a NewsRadio. També va pronunciar una veu l’advocat astut Lionel Hutz i l'actor rentat Troy McClure a l'altre programa de Matt Groening, Els Simpsons. So té un sentit perfecte que Hartman hagués estat llançat per a proporcionar la veu del capità de la nau espacial Capitan Kirk-esque, Zapp Brannigan, Futurama.\nPerò després El tràgic assassinat de Hartman el 1998, Billy West va entrar al paper. Alguna vegada havia parlat amb Hartman pel seu amat compartit dels anunciants de ràdio antiga que tenien veus grans i àmplies, així com una enorme sensació d’auto-importància. Així, West va interpretar a Zapp Brannigan en aquest estil com a homenatge a Hartman, o almenys com va pensar que Hartman podria haver fet la veu.\nVa ser difícil dur (la majoria) els Beastie Boys al programa\nFuturamaEls productors volien alinear un dels grups de rap més populars del segle XX, els Beastie Boys, per interpretar-se a ells mateixos al segle 31. Llàstima que no hagi passat mai.\nHavien pensat fer-ho de la manera que van tenir molts convidats contemporanis convidats Futurama:com a caps desembassats, mantinguts vius en gerres al llarg dels segles. Però segons el Comentari en DVD per a l'episodi 'Hell is Other Robots - en què Fry, Bender i Leela van veure en concert els caps dels Beastie Boys - els escriptors / productors Ken Keeler i David X. Cohen van anar a Nova York per reunir-se amb les Beasties, però mai va aconseguir connectar-se. Finalment, els membres de la banda van ser gravats fent la seva veu per separat. Bé, Adam 'Ad-Rock' Horovitz i Michael 'Mike D' Diamond van gravar les seves pistes; Adam 'MCA' Yauch tenia un conflicte de programació, de manera que Adrock només va fer les seves línies per a ell.\nFins i tot després de tot això, el grup no va estar del tot content amb el material que li va donar Futurama els escriptors s’havien preparat. En l'episodi acabat, les Bèsties interpreten una part del seu hit de 'Sabotage' a cappella el 1994. Al principi, se'ls va demanar que fessin el seu hit '(You Gotta) Fight for Your Right (To Party)', però es van negar. No obstant això, no va haver-hi sensacions difícils perquè el grup va donar una mica de crit Futurama al seu senzill de 2009: 'Tropes rapers'. Una de les cançons lletra diu que encara continuaran al joc de rap 'fins a l'any 3000 i posteriors'.\nUna gran pel·lícula pot haver-la arrencat\nA la pel·lícula 2015 d’Adam Sandler Píxels, el govern recluta un equip de nois de mitjana edat que van ser campions de videojocs als anys 80 per combatre atacants extraterrestres que van prendre formes de videojocs clàssics com Pac-Man i Invasors de l'espai. Píxels és una adaptació de llargmetratge d'un curtmetratge de 2010 anomenat 'Pixels', però ambdues pel·lícules semblen una semblant Futurama segment que es va emetre enrere el 2002.\nA 'Anthology of Interest II', el professor Farnsworth fa servir la seva 'What-If Machine' per veure, a petició de Fry, com es veuria el món si s'assemblés a un videojoc. A la simulació, es desglossen les converses dels tractats entre el president de la Terra, Richard Nixon, i l'ambaixador Kong del planeta Nintenduu 64, i esclata la guerra. Les batalles evoquen jocs de la dècada dels vuitanta, que culminen amb files d'aliens que ataquen la Terra, de la mateixa manera que Invasors de l'espai. Fry és reclutat i salva el planeta, ja que és l’única persona a la Terra amb tant les habilitats com els coneixements dels videojocs dels anys 80 necessaris per manejar escenaris dels videojocs dels anys 80. En altres paraules, és una trama força similar a Píxels.\nL’episodi més trist de la història de la televisió podria haver estat més trist\nFuturama Sempre havia de ser una comèdia, però alguns episodis ocasionalment tocarien la tristesa i la pèrdua de Fry per quedar atrapats en el futur, deixant enrere la seva vida i els seus éssers estimats. L'episodi de 2002 'Jurassic Bark' és un d'aquests episodis.\nMentre visita un museu, Fry descobreix les restes fossilitzades del seu gos del segle XX, Seymour. El professor Farnsworth li diu a Fry que podia prendre part del DNA de Seymour i crear un clon. Durant el procés de clonació, Fry s’assabenta que Seymour va viure als 15 anys. S’adona que després d’haver desaparegut el 1999, Seymour devia viure una vida llarga i feliç sense ell. Aleshores, el flashback més trist que mai va sortir a les pantalles de televisió: Seymour no va continuar, va esperar a Fry fora de la pizzeria on va treballar durant més d'una dècada. L’episodi acaba amb Seymour tancant els ulls, morint i tothom mirant amb llàgrimes.\nSorprenentment, aquest episodi podria haver estat encara més trist. Tal com es revela en el comentari del DVD de l'episodi, els escriptors es van jugar amb Fry trobant les restes seves mare, i després considerant, però en última instància, acomiadant-la, clonant-la.\nL’espectacle va crear un nou teorema de matemàtiques.\nEl 2010 Futurama L'episodi 'El presoner de Benda' té l'escenari de 'canvi de cos' Divendres boig a altures absurdes. El professor Farnsworth inventa una màquina que permet a ell i a la seva interna, Amy, col·locar les ments les unes a les altres en els cossos dels altres. Aleshores, la resta de la tripulació del Planet Express s’involucra amb la màquina per posar-se el cervell al cos dels altres per complir diversos capritxos i objectius. No obstant això, hi ha cap problema: la màquina no es pot utilitzar dues vegades amb les mateixes dues persones.\nPer tal de recuperar el cervell de tothom al seu cos original, els Globetrotters de Harlem vénen al rescat amb un teorema matemàtic. A la Futurama univers, els Globetrotters no només són jugadors de bàsquet sorprenents, sinó també científics i matemàtics brillants. Evidentment.\nTambé un matemàtic brillant? L’escriptor de l’episodi, Ken Keeler, que té un doctorat en matemàtiques. Per trobar una manera matemàtica exacta de convertir el cervell de tothom al cos correcte sense utilitzar dues vegades la mateixa parella, Keeler va haver de dissenyar un algorisme basat en un nou algorisme teorema matemàtic. Aquí teniu el gist: 'Sigui A un conjunt finit, amb més d'un element; x, y ∉ A. Qualsevol permutació π de A es pot convertir en una permutació trivial (identitat) amb una seqüència de productes mitjançant transposicions cadascun dels quals inclou només un de x, y. '\nTens tot això? No? Bé, probablement saps com se senten els Globetrotters.


Garcia & Terribas Associats – Pàgina 18 – FeM Girona.CaT\nInici > Garcia & Terribas Associats (page 18)\n“Garcia & Terribas Associats”, entrevistem a Jaume Figueres\n6 de juny de 2014\t0\nAquesta setmana us tornem a proposar les millors novetats de l’escena teatral i de cultura amb una nova edició de l’espai “Garcia & Terribas Associats”. Parlem de teatre amb Salvador Sunyer , Teatre de Salt i amb Jep Sánchez, Teatre Municipal de Girona. Parlem de cinema i entrevistem a Jaume Figueres , per parlar de la seva trajectòria al capdavant …\n“JuanCállate” amb Joan Estrader a la Planeta\n30 de maig de 2014\t0\nLes millors novetats de l’escena teatral i de cultura amb una nova edició de l’espai “Garcia & Terribas Associats”. Parlem de la pel·lícula CARMINA Y AMEN i de teatre amb en Joan estrades que ens parla de l’obra “Juan cállate”. Teatre, cinema i llibres. Us presentem un llibre que parla de Grouxo Marx, A més com cada setmana parlem de …\nParlem de teatre “Al galop” amb Carme Elias i Pep Garcia de l’obra “Nit de reis”.\n23 de maig de 2014\t0\nGARCIA & TERRIBAS ASSOCIATS Aquesta setmana us tornem a proposar les millors novetats de l’escena teatral i de cultura amb una nova edició de l’espai “Garcia & Terribas Associats”. Parlem teatre i de “Al galop” amb Carme Elias. La banda sonora la posa , aquesta setmana la musica de “Boy from Oz “ i amb Pep Garcia Pascual parlem de …\nIvan Benet amb Informe per a una acadèmia i Ferran Joanmiquel, que porta a La Planeta de Girona Vidres als Ulls.\nGARCIA & TERRIBAS ASSOCIATS Com cada divendres Pere Garcia i Guillem Terribas ens acosten l’actualitat escènica de les comarques gironines. Avui parlem amb Ivan Benet, que protagonitza a Barcelona Informe per a una acadèmia de Franz Kafka, i amb Ferran Joanmiquel, que porta a La Planeta de Girona Vidres als Ulls. També parlen de cinema i de llibres i ens …\nParlem de sarsuela amb Lluis Cabal, nova versió de “la Tabernera del Puerto”\nGARCIA & TERRIBAS ASSOCIATS Aquesta setmana us tornem a proposar les millors novetats de l’escena teatral i de cultura amb una nova edició de l’espai “Garcia & Terribas Associats”. Parlem de sarsuela amb Lluis Cabal, amb motiu de la nova versió de “la Tabernera del Puerto” . En aquest espai , la banda …\nParlem amb l’actriu Silvia Escuder i l’obra “l’Ocell Blau”.\nGARCIA & TERRIBAS ASSOCIATS Aquesta setmana us tornem a proposar les millors novetats de l’escena teatral i de cultura amb una nova edició de l’espai “Garcia & Terribas Associats”. Parlem de teatre i en parlem amb el dramaturg i director gironí Llàtzer Garcia de la seva obra “la Pols” . Entrevistem a l’actriu Silvia Escuder per parlar de l’obra que …\nParlem de teatre i de La Planeta amb el seu director Pere Puig.\nGARCIA & TERRIBAS ASSOCIATS Aquesta setmana us tornem a proposar les millors novetats de l’escena teatral i de cultura amb una nova edició de l’espai “Garcia & Terribas Associats”. Parlem de teatre i de La Planeta amb el seu director Pere Puig, parlem de la cartellera cinematogràfica : La Vida Inesperada”, “Pompeia”, “Azul y no tan Rosa” y “Molière en …\n“Garcia & Terribas Associats”. Parlem de l’obra de Xavier Grasset i l’actriu Vicky Peña.\n22 d'abril de 2014\t0\nAquesta setmana us tornem a proposar les millors novetats de l’escena teatral i de cultura amb una nova edició de l’espai “Garcia & Terribas Associats”. Parlem de l’obra de Xavier Grasset i del musical “The Book of Mormon” , entrevistem a l’actriu Vicky Peña com cada setmana us fem les millors recomanacions de llibres i de cinema per aquesta Setmana …\nGARCIA & TERRIBAS ASSOCIATS Divendres 11-04-14\nAquesta setmana us tornem a proposar les millors novetats de l’escena teatral i de cultura amb una nova edició de l’espai “Garcia & Terribas Associats”. Parlem de l’obra de teatre “La Ratonera” amb l’actor Xavier Bertran i amb el director de “Proscenium” Joan Ribas de “Jesús , el Natzarè” amb el text de Salvador …\nParlem del musical “El rei Lleó” amb l’actor Sergi Albert i amb Miriam Iscla, de l’obra “Red Pontiac”\nGARCIA & TERRIBAS ASSOCIATS Aquesta setmana us tornem a proposar les millors novetats de l’escena teatral i de cultura amb una nova edició de l’espai “Garcia & Terribas Associats”. Parlem del musical “El rei Lleó” escoltem la Banda Sonora i entrevistem l’actor Sergi Albert el malvat rei “Scar”, després d’arribar a les 1000 funcions de l’espectacle a Madrid. Amb Miriam …


Música - Escola Doctor Serés - Alpicat (Lleida): 2011\nCONCERT DE NADAL 2011: ELS QUATRE ELEMENTS\nAcomiadem el primer trimestre amb un Concert de Nadal dedicat als quatre elements: aigua, aire, terra i foc. Hi sou tots convidats!!\nEsperem que gaudiu amb les nostres actuacions que hem preparat amb molt d'entusiasme.\nI MOLT BONES FESTES!!\n- Fotografies i programa del concert a la web de l'Escola.\n- Vídeo del concert:\nPublicat per ufraile el 20.12.11 Cap comentari:\nCategories: Cançó, Dansa, Dramatització, Festes, General, Instrumentacions, Moviment, Vídeos\n5è - INSTRUMENTACIÓ: ESCOLTA-HO EN EL VENT\nPublicat per ufraile el 14.12.11 Cap comentari:\nCategories: 5è, Cançó, Instrumentacions, Instruments, Vídeos\n4t - INSTRUMENTACIÓ: EL SUBMARÍ GROC\nPublicat per ufraile el 14.12.11 3 comentaris:\nCategories: 4t, Cançó, Instrumentacions, Instruments, Vídeos\nJORNADA CULTURAL: DIADA DE LA MÚSICA 2\nDos alumnes de 4t, l'Aida i l'Àlex, a l'activitat Cantem!\nL'Isaac i l'Aleix, alumnes de 3r, acompanyants pel Germán, pare de l'Isaac.\nAlumnes de 1r escoltant una de les actuacions.\nEl passat dimarts, 22 de novembre, vam celebrar la "Diada de la Música". L'escola es va convertir, per un dia, en un gran auditori amb diferents espais on escoltar, cantar, ballar i realitzar diferents activitats musicals: construir instruments, conèixer obres famoses de diferents compositors, reflexionar sobre el fet musical, ...\nVa ser un dia intens on tothom va aportar el seu granet de sorra. Agraïm a tots els intèrprets el voler compartir la seva música, als espectadors, la seva escolta atenta i motivadora, i als mestres, tutors i especialistes, la seva col.laboració en l'organització i desenvolupament de la jornada. Felicitats!!!\n- En aquest vídeo podeu veure un resum d'algunes de les actuacions.\n- També aquí, a la web de l'escola, podeu veure més imatges.\n- Entrades sobre la jornada als blocs de l'escola:\n- Vídeo del Telenotícies Comarques de Lleida on vam aparèixer, del minut 3:15 al 3:41.\nPublicat per ufraile el 6.12.11 2 comentaris:\nCategories: Audició, Diada de la Música, Festes, General, Instruments, Jornades Culturals, Vídeos\nJORNADA CULTURAL: DIADA DE LA MÚSICA\nDemà celebrem la Jornada Cultural dedicada a la Música!\nDurant tot el dia farem activitats musicals i podrem gaudir d'audicions en directe realitzades per alumnes que estan aprenent a tocar un instrument fora de l'horari lectiu i per tots els familiars i amics que han volgut participar.\nIntèrprets i espectadors esperem passar un dia ben musical!!\nPublicat per ufraile el 21.11.11 2 comentaris:\nCategories: Audició, Diada de la Música, Festes, General, Jornades Culturals\nP4-DRAMATITZACIÓ "Sopars als Jardins del rei" Delalande\nEls nens i nenes de P4 hem après a moure els mocadors per representar la intensitat de les diferents parts d'aquesta música.\nPublicat per Joel el 28.10.11 Cap comentari:\nP5.-LLENGUTGE MUSICAL Te Deum. Chapentier\nEls nens de P-5 hem après que les músiques a vegades repeteixen una mateixa part i d'altres fan melodies noves.\n1r i 2n - CANÇONS DE TARDOR\nAmb l'arribada de la tardor, les classes de 1r i 2n estem aprenent aquestes dues cançons de la Dàmaris Gelabert.\n1r: La tardor que jo conec.\nVídeo de pepepiris73\n2n: Calendari de tardor.\nVídeo de mpau08\nel cup i la bóta de vi ens has omplert.\nNovembre que plores tot regant els camps\nles fulles ja cauen, el fred ja és aquí.\nL'anyada s'acaba, t'enduus la tardor;\nPublicat per ufraile el 27.10.11 1 comentari:\nCategories: 1r, 2n, Cançó, Cicle Inicial, Vídeos\nEncetem un nou curs! Per carregar piles aquí teniu un curt animat molt musical.\nPublicat per Joel el 5.10.11 Cap comentari:\nCategories: General, Infantil, Primària, Vídeos\nFESTIVAL FI DE CURS 2010/11\nJa tenim vídeos del Festival! Gràcies a tots els que ens els heu fet arribar per poder compartir-los. Ara sí...\nPasseu un molt bon estiu i balleu força!!\nFotografies d'Educació Infantil\nFotografies d'Educació Primària\nEntrada al Bloc de Segon\nPublicat per ufraile el 9.7.11 2 comentaris:\nCategories: Dansa, Festes, General, Infantil, Moviment, Primària, Vídeos\nEl curs 2010/11 arriba a la seva fi i tots els alumnes i mestres de l'escola volem convidar-vos a acomiadar-lo amb nosaltres en un acte que tindrà lloc demà, dimarts 21 de juny a les 10:30h., al Pavelló poliesportiu.\nHem treballat de valent i amb molta il.lusió un seguit de danses i coreografies amb una temàtica comuna: l'amistat i la companyonia. Volem dedicar-lo als alumnes de 6è, que marxen de l'escola, desitjant-los molta sort en aquesta nova etapa.\nPublicat per ufraile el 20.6.11 2 comentaris:\nCategories: Dansa, General, Infantil, Moviment, Primària\n3r - BALLEM AMB EL GARROTÍN DE LLEIDA\nFa unes setmanes, la Laura, la mare de l'Aina, que va fer dansa quan era més jove, ens va explicar moltes coses sobre com moure ventalls a l'hora de ballar. Vam estar molt atents, ens va agradar molt i estem posant en pràctica tot el que ella ens va dir.\nPublicat per ufraile el 4.6.11 Cap comentari:\nCategories: 3r, Dansa, Moviment, Vídeos\nAhir, fent l'últim assaig del Cantània a classe...\n...i, avui, de concert a l'Auditori de Barcelona!!!\nEntrada al bloc de Cicle Superior.\nImatges de la cantata.\nEn Llorenç, el pare de la Júlia Samperí, ens ha fet aquest bonic vídeo.\nSerà difícil d'oblidar. Moltíssimes gràcies!!!\nPublicat per ufraile el 26.5.11 3 comentaris:\nCategories: 6è, Cançó, Cantània, Sortides, Vídeos\n4t - INSTRUMENTS: TAMBORS DE CALANDA\nEn David Martin, alumne de 4t A, va estar a Calanda aquestes vacances de Setmana Santa i ens ha portat a classe un típic tambor d'allà. Ens ha explicat que va tocar a "la rompida de la hora" i a alguna processó. Diu que va ser molt emocionant!!!\nPublicat per ufraile el 10.5.11 Cap comentari:\nCategories: 4t, Instruments, Primària\nI PER ACABAR EL TRIMESTRE...\nMireu quin instrument musical tan extraordinari... Bones vacances!!\nPublicat per ufraile el 15.4.11 Cap comentari:\nCategories: General, Instruments, Vídeos\n1r - ENS RELAXEM\nTot i que ens agrada molt bellugar-nos, de vegades, també ens relaxem...\nPublicat per ufraile el 14.4.11 Cap comentari:\nCategories: 1r, Audició, Moviment, Vídeos\nP4C - DRAMATITZACIÓ: EL MAR\nVam fer aquesta cançó anomenada El mar tot imitant els sons i moviments de diversos animals i elements marítims.\nPublicat per Joel el 14.3.11 1 comentari:\nCategories: Cançó, Dramatització, Infantil, Moviment, P4, Vídeos\nP4A - DANSA: PEU POLIDOR\nA la classe de música hem treballat aquesta dansa en la que hem de moure i utilitzar moltes parts del cos. Ens ho vam passar genial.\nPublicat per Joel el 14.3.11 Cap comentari:\nCategories: Dansa, Infantil, P4, Vídeos\nP5 - CANÇÓ: EL MEU COET\nAra els de P5 estem aprenent aquesta cançó relacionada amb l'espai. Aquí la tenim per anar-la repassant.\nCategories: Cançó, Infantil, P5, Vídeos\nP4-DRAMATITZACIÓ "Sopars als Jardins del rei" Dela...


Els abusos a l'Institut del Teatre, el formatge i els habitatges intel·ligents | En Línia - RTVE Catalunya\nEls abusos a l'Institut del Teatre, el formatge i domòtica\nEl cas dels presumptes abusos a l’Institut del Teatre encara cueja. Els alumnes i exalumnes denuncien inacció per part de la direcció del centre durant anys. Avui hi posem el focus i parlem amb una exalumna de la situació a la que va fer front en el seu primer any de formació en aquesta institució pública. També parlarem del projecte esportiu que el bicampió olímpic Gervasio Deferr va impulsar al barri de La Mina quan es va retirar, coneixerem tots els secrets del formatge amb la Maria Nicolau i tractarem d'entendre què és i com funciona una casa intel·ligent.\nveure més sobre "En Línia - Els abusos a l'Institut del Teatre, el formatge i els habitatges intel·ligents" veure menys sobre "En Línia - Els abusos a l'Institut del Teatre, el formatge i els habitatges intel·ligents"


Els vis a vis del centre penitenciari es reactivaran a principis\nEls vis a vis del centre penitenciari es reactivaran a principis de juliol amb l'avenç de la vacunació\n10 de juny, 2021\nEs reactivaran els vis a vis del centre penitenciari al juliol, gràcies que aquest divendres ja es vacunaran els darrers vint presos que no havien rebut el vaccí.\nAquest divendres se subministrarà la primera dosi a una vintena d'interns, que se sumarien a la resta que ja estan immunitzats. Segons ha manifestat el ministre de Justícia i Interior, Josep Maria Rossell, "una gran part ja estaran immunitzats", però per les visites s'haurà d'esperar tres setmanes per complir amb els protocols.\nActualment, les visites es fan amb un vidre de protecció. Hi ha un total de 53 presos al centre. D'aquests una quinzena han decidit no vacunar-se. Els protocols sanitaris en aquest sentit limitaran a un els vis a vis setmanals i requeriran que els visitants presentin una prova d'antígens amb un màxim de tres hores d'antiguitat.\nAixí s'ha constatat durant el nomenament de set nous agents del centre penitenciari. Actualment, n'hi ha quatre més en procés de formació. El personal del centre suma 62 agents. Segons el titular d'Interior, "la plantilla és correcta, però ens els pròxims dos anys s'hauran de suplir algunes jubilacions". En concret, se'n preveuen 12 que s'aniran cobrint progressivament.\nPel que fa a les demandes del Consell Superior de la Justícia a l'executiu per ampliar els recursos humans i materials, Rossell ha recordat que és una qüestió que forma part del pla de xoc per resoldre el col·lapse del sistema judicial, però ha apuntat que s'haurà d'analitzar detalladament si l'ampliació és necessària.\nImatges: Kevin Ribeiro-Arxiu RTVA


Vilafranca i Castellfort vibren amb la segona edició de la Volta Ciclista Vilafranca “Memorial Jofre Grau Biosca” | DiaDia\nHome Els Ports Castellfort Vilafranca i Castellfort vibren amb la segona edició de la Volta Ciclista...\nVilafranca i Castellfort vibren amb la segona edició de la Volta Ciclista Vilafranca “Memorial Jofre Grau Biosca”\nDurant el cap de setmana Vilafranca i Castellfort han albergat la segona edició de la Volta Ciclista a Vilafranca, memorial Jofre Grau Biosca, organitzada pel Club Ciclista Picaio. La Volta ha comptat amb la col·laboració dels ajuntaments de Vilafranca i Castellfort, així com d’empreses de la zona i nombrosos voluntaris. Entorn de 170 corredors de 15 i 16 anys de categoria cadet, xics i xiques, han pres l’eixida en les dos etapes.\nLa primera d’elles es va disputar dissabte amb un recorregut circular de seixanta quilòmetres amb eixida i meta a Vilafranca. Els corredors van haver de superar dos ports de muntanya. L’alt de Cabestany, de tercera categoria i l’alt de Sant Pere, de primera categoria. L’etapa ha transcorregut per Vilafranca i Castellfort. La segona etapa es va disputar el diumenge dia 26 amb un traçat de poc més de 13 quilòmetres que es va córrer sota la modalitat de contrarellotge per equips. L’eixida va tenir lloc a partir de les 10.30h des de la Plaça Major de Castellfort amb meta a l’Avinguda del Llosar de Vilafranca.\nLa general individual masculina l’ha encapçalat Maties Gornals, seguit d’Aitor Acevedo i Mateu Gamundí. En xiques la guanyadora ha estat Alba Gómez, seguida de Paula Soler i Sofia Medinez. A la general per equips ha vençut el Koryo Car, seguit per Renault Ginestar i Restaurant Zafiro. La general de metes volants ha estat per a David Torrella. El primer corredor de la Comunitat Valenciana ha sigut Aitor Acevedo. Un cop més la Volta Ciclista ha estat un homenatge al ciclista, tristament desaparegut en accident, Jofre Grau Biosca. Els seus familiars han agraït la implicació dels organitzadors.\nLa Volta ha permès omplir, durant un cap de setmana, els hotels i allotjaments de Vilafranca, Castellfort i el seu entorn. Els ajuntaments de Vilafranca i Castellfort han valorat la celebració de l’esdeveniment i han reafirmat la seua aposta per recolzar l’esport base.


02 de de desembre del 2021. 18:02\nEl fiscal reclama un any i vuit mesos d’inhabilitació i multa de de 30.000 euros per a l’actual conseller d’Empresa i expresident del Parlament, Roger Torrent, per un presumpte delicte de desobediència a l’haver permès la tramitació dues resolucions a favor del dret d’autodeterminació i en contra de la Monarquia, desatenent amb això les advertències del Tribunal Constitucional (TC). Sol·licita la mateixa pena per a Josep Costa (JxCat) i Eusebi Campdepadrós (JxCat), mentre que per a Adriana Delgado (ERC) demana un any i quatre mesos i multa de 24.000 euros.\nLa Policia no pot accedir a la targeta SIM de Dina Bousselham, segons l’informe\nEl Parlament va activar el protocol contra l’assetjament psicològic per una queixa sobre Bayona\nL’alt tribunal va admetre a tràmit la querella presentada per la Fiscalia Superior de Catalunya el març del 2020, a l’estimar que els fets que detalla l’acusació pública presentaven «a priori una aparença delictiva», si bé advertia que, amb la seva resolució, no assumia ni donava per suposades «en absolut» les seves valoracions. Fa uns dies, la jutge del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, Maria Eugènia Alegret, va donar per finalitzada la investigació, deixant a un pas de judici els quatre imputats.\nAbans de la interposició de la querella, el TC va acordar per unanimitat requerir la fiscalia que estudiés si Torrent i els seus companys de la Mesa havien comès un delicte de desobediència per admetre la tramitació al Parlament de dues resolucions, l’octubre del 2019, en les quals es reivindicava el dret a l’autodeterminació i es reprovava el Rei. Els dos textos van ser recorreguts pel Govern espanyol.


Hem informat sobre els problemes que ha enfrontat Zoom al voltant de la privadesa i la seguretat durant la crisi de la corona. Malauradament, els problemes encara no es resolen. El conseller delegat de Zoom va anunciar a principis d’abril que estan treballant dur per resoldre els problemes. El zoom ha esdevingut molt popular ara que la gent és a casa.\n1 Va exercir el cap de seguretat de Facebook\n2 Zoom demandat per l’accionista\n3 Dades de l’usuari enviades a la Xina\n4 Les escoles han prohibit la plataforma\n5 Prevenció del zoombombatge\n6 Prohibició de les grans empreses i agències governamentals\nVa exercir el cap de seguretat de Facebook\nZoom respon a totes les crítiques fent un altre pas per millorar els problemes de privacitat i seguretat. La companyia va anunciar el 8 d’abril que van portar a l’exministre de seguretat de Facebook, Alex Stamos. Actuarà com a consultor extern, ajudant a solucionar els problemes de seguretat. Zoom es va apropar a Stamos després de publicar un fil a Twitter, fent suggeriments per resoldre alguns dels seus problemes de seguretat.\nLa companyia també ha creat un tauler de privadesa i seguretat completament nou. Alguns dels membres són caps de seguretat de grans empreses com VMware, Netflix, Uber i Electronic Arts. Tots faran un paper per assessorar el CEO sobre com afrontar la tasca massiva que li queda per davant.\nZoom demandat per l’accionista\nUn dels accionistes de Zoom va demandar a la companyia per “exagerar les seves mesures de seguretat”. Afirma que ha perdut diners després de tota la mala publicitat que envoltava la manca de seguretat. Aquesta atenció als mitjans va provocar una disminució del seu preu de les accions.\nAquesta no és l’única demanda que podria enfrontar el Zoom. El mes passat l’empresa va ser demandada perquè havien compartit dades amb Facebook.\nDades de l’usuari enviades a la Xina\nEls investigadors van descobrir que algunes dades d’usuaris del Zoom s’han manipulat a la Xina. Algunes trucades realitzades a Amèrica del Nord es van dirigir a la Xina. Algunes dades inclouen claus de xifratge. Aquestes tecles es poden utilitzar per desbloquejar converses que s’han desat. Zoom controla aquestes claus de xifratge, perquè la plataforma no està xifrada de punta a punta. Per tant, pot accedir a les trucades dels usuaris.\nNormalment, les trucades es connecten mitjançant un servidor proper. Però sempre que no us pugueu connectar, per exemple, a causa de l’ús de pico, passareu per un centre de dades secundari. Zoom va explicar que quan augmentava la capacitat del servidor, va permetre que dos centres de dades xinesos acceptessin accidentalment trucades. Aquests centres de dades només serveixen com a còpia de seguretat en cas de congestió de xarxa.\nZoom té implementades regulacions per evitar l’accés no autoritzat a qualsevol d’aquest contingut, tot i que cal argumentar que tot l’accés no està autoritzat, ja que són reunions privades. El problema és que les autoritats xineses poden exigir al Zoom que entregui les claus de xifratge perquè els xinesos puguin veure què hi ha als seus servidors. El problema s’ha solucionat, però no està clar quins usuaris o quants han estat afectats.\nLes escoles han prohibit la plataforma\nLes preocupacions creixents sobre la privacitat i la seguretat han derivat en la prohibició del zoom a diverses escoles. Les escoles no s’asseuran ni esperaran que es resolguin tots els problemes. Nova York ha prohibit completament el zoom. En canvi, demanen a les escoles que treballin amb els equips de Microsoft. Les escoles de Nevada adopten mesures similars per evitar un entorn perillós per als seus professors i estudiants.\nLes escoles nord-americanes no han perdut la fe en la seguretat de Zoom. Singapur també ha suspès l’ús de l’eina. El Ministeri d’Educació va decidir-ho després que els estudiants haguessin estat víctimes d’un Zoombomber.\nPrevenció del zoombombatge\nZoom ja ha fet algunes mesures per evitar el “Zoombombi”. A partir del 5 d’abril, les persones hauran d’utilitzar una contrasenya per entrar a una reunió. Els identificadors de reunions sovint es van reutilitzar o fins i tot es van endevinar, cosa que va provocar que les persones rebessin les reunions d’altres persones. El zoom també ha habilitat la funció de sala d’espera de manera predeterminada, de manera que tothom que vulgui entrar a una reunió ha de ser acceptat per l’amfitrió.\nProhibició de les grans empreses i agències governamentals\nLa companyia de coets d’Elon Musk SpaceX ha prohibit recentment als empleats l’ús de la plataforma. La companyia desenvolupa una tecnologia que es considera vital per a la seguretat nacional, ja que la NASA és un dels majors clients de SpaceX. Aquesta prohibició es va produir després d’un avís de l’FBI sobre la seguretat de Zoom.\nGoogle també ha decidit prohibir el programari Zoom dels ordinadors portàtils dels empleats, ja que no compleix els seus estàndards de seguretat. Encara permetran l’ús de la plataforma mitjançant aplicacions i navegadors mòbils.\nNo només les empreses que gestionen la prohibició d’informació segura del zoom, diversos governs també adopten mesures per garantir la seva seguretat.\nEl senat dels Estats Units ha dit als seus membres que ja no utilitzin l’aplicació. Taiwan i Alemanya també han aplicat restriccions a l’ús del Zoom. Té molt sentit que les autoritats manifestin la seva preocupació per la plataforma, ja que les reunions no estan xifrades de punta a punta. Els governs temen que la seva informació quedi al carrer.


El mes d’abril es tanca amb 417 inscrits al Servei d’Ocupació - El Periòdic d'Andorra\nEl mes d’abril es tanca amb 417 inscrits al Servei d’Ocupació\nEl nombre d’aturats al país ha disminuït un 31,1% respecte el mateix mes de l’any passat\nPublicat el Dijous, 11 de maig de 2017 | 03:45 h\nEl ministre d’Afers Exteriors, Gilbert Saboya, ahir. | SFGA / CESTEVE\nEl nombre global de demandants de feina al Servei d’Ocupació a finals del mes d’abril es va situar en 417 persones, així ho va destacar ahir el ministre d’Afers Exteriors, Gilbert Saboya, durant la roda de premsa posterior al Consell de Ministres.\nSaboya va matisar que són –novament– «xifres històriques», ja que en comparació als mesos d’abril dels darrers vuit anys, és la xifra «més baixa». A més, el ministre va destacar que el nombre d’inscrits al servei d’Ocupació durant el mes d’abril ha disminuït «un 31,1%» respecte el mateix mes de l’any passat, on es van registrar 605 persones, així com que ha augmentat un 5% respecte el mes de març passat.\nAssalariats / Pel que fa al nombre total d’assalariats del passat mes de febrer, segons va especificar Saboya, se’n van comptabilitzar 39.264, el que suposa una variació a l’alça del 2,6% respecte el mateix mes de l’any anterior, «en què n’hi va haver 38.271».\nLa mitjana d’assalariats durant els darrers 12 mesos és de 36.768, amb una variació positiva del 2,0% respecte les dades del mateix període anterior.\n2013, el punt de recuperació / Segons va puntualitzar Saboya, tant pel que fa al nombre d’inscrits al servei d’Ocupació com als assalariats, «la recuperació» es va començar a notar a partir del setembre de l’any 2013, «des d’aquella data, les xifres van ser més positives i es va registrar el punt més baix de la crisi».\nProgrames especialitzats / El ministre també va aprofitar per recordar que el servei d’Ocupació està posant a disposició dels inscrits diferents cursos i formacions específiques perquè «tinguin més facilitats a l’hora d’optar a un lloc de treball».\nLes formacions estan encarades tant a gent jove com a gent de més avançada edat i n’hi ha per a diferents sectors: comerç, restauració i hoteleria, administració, neteja, logística i vigilància.


'Baraka' (Nanda Ramon)\n4 min. Professora 31/07/2020 19:05\nAls ulls contemporanis, i vistes les revelacions de les darreres setmanes, l’article 56.3 de la Constitució espanyola –“La persona del rei és inviolable i no està subjecta a responsabilitat”– sembla una absurda excentricitat extemporània, com ho és, de fet, la monarquia.\nNo hauríem d’oblidar, tanmateix, que l’escandalosa immunitat del monarca espanyol no ha estat només de naturalesa jurídica. Tal com recomana Maquiavel als prínceps, Joan Carles I d’Espanya no va ser només fèrriament protegit, sinó, també, ardorosament estimat.\nEns resulta ara mal d’entendre que aquest rei poc destre, aficionat a toros i minifaldas, d’amistats perilloses i foscos negocis, prestidigitador tributari i caçador d’elefants indefensos, hagi estat en algun moment mirall de prínceps i de virtuts. Tot té una explicació, però.\nConten que els anys 80 i 90, quan un periodista jove entrava a fer feina a un mitjà de comunicació, entre les nocions bàsiques de la professió que li eren transmeses de manera iniciàtica hi havia una consigna obligada: no podria malparlar del rei sota cap concepte.\nEs va anar gestant un estat d’opinió –induït, sí; però també entusiàsticament acceptat–, que dibuixava una aura-relat unànime al voltant del rei i, per extensió, al voltant de la monarquia restaurada.\nEncara que ara resulti incomprensible per als més joves, hi va haver un temps en què els vents li eren favorables i en què tot s’interpretava a favor seu. L’ermini de Joan Carles I era indestructible: una monarquia moderna, que projectava una imatge exterior impecable, prudent, pulcra, democràtica... I infinitament més ' guai' i barata que la britànica!\nEl rei no tenia defectes. En tot cas, gracioses singularitats: no era banal, sinó campechano; no era frívol, sinó esportiu; no era brusquer i capritxós, sinó intrèpid i polifacètic... Tampoc es criticava la doble moral de mantillas i faldilles. No era hipocresia, sinó elegància. Els mallorquins se sentien especialment orgullosos de protegir col·lectivament la reputació d’un rei tan 'discret'. La particular omertá d’alcova de súbdits i admiradors, feliços de compartir alguna engruna de complicitat.\nAquesta és la filogènesi del 'juancarlisme', règim polític i social hegemònic durant dècades, construït a base de submissió, xovinisme i patriarcat. De fet, l’entrevista d’Antoni Basses a Paul Preston de fa unes setmanes confirma la persistència d’aquest marc mental masclista i justificador: “Corinna ha estat la Lady Macbeth de la vida del rei Joan Carles”. Tu quoque, sir Preston?\nSempre desconcerta i commou el naufragi d’un preferit dels déus. Tot plegat, incita a la reflexió. En aquest cas, a la llum de l’edificant i densa prosa de la Fiscalia contra el 3r grau dels presos de Lledoners: “ El internamiento efectivo es el único modo de concienciar al delincuente de que no puede abusar de la situación de poder que ostentaba”.\nImprevisible, el desenllaç que clourà el sainet reial, i per al qual s’anuncien solucions tan pintoresques com el desterrament. En qualsevol cas, és evident que el rei emèrit ha perdut la baraka, el favor de la deessa Fortuna que el va acompanyar durant tants d’anys de regnat.\nPrecisament l’evolució dels Fortuna –substantiu d’insuportable polisèmia– il·lustra metafòricament l’assentament del règim monàrquic a l’Espanya contemporània: Fortuna I, 8,9 m d’eslora; Fortuna II, 20 m, 30 nusos de velocitat; Fortuna III, 33 m, regal del rei Fahd d’Aràbia Saudita; Fortuna IV, 41 m, 70 nusos, regal d’empresaris de Balears... Una altra qüestió inquietant: per què regalaven iots de luxe al rei d’Espanya?\nLa llegenda blanca del rei el feia passar per extraordinàriament “auster”. De fet, durant 11 anys, el seu cosí Álvaro de Orleans va pagar viatges de Joan Carles I en avions privats per valor de 5 M$ (més 3 M$ en viatges de Corinna). Tanta generositat va sorprendre Yves Bertossa, el fiscal suís que investiga altres “regals” saudites. La resposta del cosí del 'demèrit' és realment entendridora: “Pertanyo a una branca de la família que disposa de més mitjans. Joan Carles I no disposava de mitjans importants, més enllà del que paga el contribuent espanyol o de regals oficials d’empreses espanyoles.”\nAquesta mateixa lògica s’amagava darrere la generositat dels empresaris balears que, encara que durant dècades no haguessin trobat reptes socials o culturals dignes del més mínim mecenatge, de cop albiraren una causa a l’altura de la seva categoria: complimentar un monarca auster que suportava estoicament les avaries del seu iot apedaçat.\nLa cara que se’ls deu haver quedat a uns i altre quan han sabut que, segons la Fiscalia suïssa, només a la Fundació Lucum, el rei Joan Carles I disposava de 100M$. Un exemple d’altruisme i perspicàcia, aquests empresaris nostres. Jo no els fiaria ni l’Autoritat Portuària.\nLisbona, Xicago, Tòquio, Bons Aires


SDP convida el PS a formar part de Laurèdia en Comú - El Periòdic d'Andorra\nSDP convida el PS a formar part de Laurèdia en Comú\nDonsión creu que dins de la plataforma «la preferència» és que Vila lideri la llista\nPublicat el Dimecres, 25 de setembre de 2019 | 03:00 h\nEl president de Progressistes-SDP, Jaume Bartumeu | MARICEL BLANCH\nEl conseller de Cultura del Comú de Sant Julià de Lòria i dirigent de Progressistes-SDP, Josep Lluis Donsión, va obrir la porta ahir a que el PS s’integrés, de cara a les properes eleccions comunals, dins de la candidatura de Laurèdia en Comú. «Esperem que gent del PS aquesta vegada s’afegeixin a la plataforma», va manifestar Donsión, partidari «d’aglutinar el màxim de persones que tinguin diferents opinions i poder crear un comú més fort i més representatiu». En aquest sentit, el progressista va recalcar que «les eleccions comunals s’enfoquen més en la gestió de comú i no entren tant les ideologies polítiques que hi hagi». Amb tot, Donsión va matisar que a les reunions de Laurèdia en Comú ja «venen representants del PS», quelcom que des del comité parroquial socialdemòcrata a Sant Julià van limitar-se a assenyalar que tant sols hi assisteixen simpatitzants «a títol particular».\nEn qualsevol cas, Donsión també va manifestar que les diferents sensibilitats que integren la plataforma (DA, SDP i independents) coincideixen en expressar la seva voluntat perquè l’actual cònsol, Josep Miquel Vila, torni a encapçalar la llista de Laurèdia en Comú. «La preferència és que el cònsol que hi ha continuï. Ara bé, això és una decisió que ha de prendre ell», va asseverar. Respecte a la reedició de Laurèdia en Comú, Donsión va afirmar que «estem convençuts que el sentit de plataforma ha funcionat i que tirarà endavant» i, per la seva banda, el president de Progressistes-SDP, Jaume Bartumeu, li va augurar «futur». Així mateix, el líder morat va dir que el proper escenari electoral «està una mica enfosquit» atès que «les diferents forces polítiques s’estan apuntant a fer llistes no partidàries».\nCRítics amb filloy/ Per últim, Bartumeu va criticar el ministre d’Habitatge, Victor Filloy, per «resituar el seu plantejament» en relació a la proposició de llei del PS rebutjada pel Govern, la qual n’era partidari com a gerent de l’Acoda. «Ja hem interpel·lat al ministre per saber si continua pensant el que ens va venir explicar a SDP i vam introduir al programa o si ara resulta si això s’ha convertit en un fons d’inversió», va cloure Bartumeu.\nJosep Lluis Donsion\nLauredia en Comu


La plaça d’Espanya obrirà cada diumenge, des d’aquesta setmana, entre les 10 i les 13 hores\nLa regidora d'Agricultura d'Almassora, María José Tormo, al costat de la directora de la cooperativa San José, Carmina Jorques, ha presentat el Mercat de la Taronja, que aquesta temporada aconsegueix la seua desena temporada de suport al camp local per a evitar la figura de l'intermediari en la compravenda de cítrics d'Almassora.\nD'aquesta manera, la plaça d'Espanya acollirà cada diumenge des de les 10 hores fins a les 13 hores els punts de venda dels agricultors locals fins a finalitzar la campanya cítricola. D'aquesta manera, l'Ajuntament i la cooperativa uneixen forces a partir d'aquest diumenge 31 per a fer costat a l'horta local i oferir als agricultors una venda directa sense intermediaris. La iniciativa celebra així 10 anys portant les taronges de l'arbre a la taula de la clientela, “una eina imprescindible en tot aquest temps per les dificultats que pateix el sector”, segons Tormo\nL'únic requisit per a poder muntar un punt de venda de taronges en el Mercat de la Taronja és que les terres de cultiu estiguen situades a Almassora. A més, aquells veïns que estiguen empadronats en la localitat però tinguen els seus productes cítrics en municipis confrontants amb Almassora, com Castelló, Borriana, Onda o Vila-real, també podran formar part d'aquest recinte ambulant.\nEls cítrics a comercialitzar en el Mercat de la Taronja han de ser fruita de qualitat, agafada directament de l'arbre, neta, lliure de plagues i malalties i amb un calibre comercial que varia en funció del tipus. Tots els venedors hauran d'indicar el preu, la varietat de la fruita, la partida i el terme municipal del qual procedeix. La comissió de la cooperativa responsable dels productes podrà impedir la venda de la fruita que no complisca amb els requisits.\nD'aquesta manera, totes dues entitats realitzen una aposta ferma pel producte local de qualitat, amb preus molt econòmics, sobre un euro el quilo, i amb moltes varietats de taronges al llarg de tota la temporada agrícola. Jorques ha afirmat que “excepte inclemències meteorològiques, el Mercat de la Taronja no fallarà a la seua cita en la plaça d'Espanya cada diumenge ininterrompudament”.\nD'altra banda, la regidora d'Agricultura, María José Tormo, ha animat al veïnat d'Almassora a realitzar la compra de tota mena de cítrics en aquest mercat organitzat pel consistori. “Els clients que s'acosten a aquests llocs podran comprar taronges de la nostra terra, a un preu adequat i sobretot acabades d'agafar de l'arbre cada matí o la vesprada anterior”, ha afirmat l'edil.


Laika ha gestionat 155 adopcions de gats el 2021 - Altaveu el diari digital d'Andorra\nLaika ha gestionat 155 adopcions de gats el 2021\nTot i que l’organització ha rebut 43.373 euros en subvencions públiques, ha tingut 108.657,80 euros en despeses veterinàries\n06/01/2022 (13:19 CET)\nResum de l'any 2021 de l'activitat de Laika. Laika\nL’organització animalista sense ànim de lucre Laika ha fet un balanç de la seva activitat durant el 2021. En una publicació a les xarxes socials, l’associació ha exposat els números que fan el resum dels seus moviments i esforços per ajudar, sobretot, els gats d’Andorra. Així, en el vessant més positiu, s’han gestionat 155 adopcions de gats i quatre de conills. Pel que fa a la situació econòmica, han rebut 43.373 euros de subvencions públiques, però han tingut 108.657,80 euros en despeses veterinàries.\nLa Covid-19 ha creat una situació també molt diferent tant per als propietaris d’animals de companyia, com per a les associacions. La crisi econòmica que ha comportat ha fet que hi hagi més abandonaments per no poder mantenir-los, i també que sigui més complicat adoptar. Així, Laika ha mostrat en un fil a les xarxes socials que han trobat fins a 31 gats al carrer, i que n’han rebut 43 per “cessió voluntària”. En aquest darrer cas, es tracta de persones que donen en adopció les seves mascotes per diversos motius. Com a aspecte positiu, han tingut 155 adopcions de gats i quatre de conills.\nDintre de l’activitat habitual figuren els rescats i intervencions en diversos casos, sobretot en gats que viuen al carrer i dels quals ningú en té cura. Per tant, Laika ha tractat fins a 19 gats que, com indiquen, han estat víctimes d’accidents, enverinaments o maltractaments. Així mateix, haurien rescatat fins a 76 cadells, que són els més vulnerables a sobreviure a la vida al carrer. A banda, per poder reduir i evitar que es creïn més colònies, també fan intervencions per esterilitzar gats. Al 2021 ho han fet amb 43 femelles i 39 mascles.\nPerò, tota aquesta activitat requereix un finançament econòmic, tot i que es tracta d’una associació sense ànim de lucre. Durant el 2021, Laika ha rebut tres subvencions per part de tres entitats públiques del país. De part de Govern han estat 20.173 euros, per part d’Andorra la Vella, 6.000 euros, i per part d’Escaldes-Engordany, 17.200 euros. En total sumen 43.373 euros. Però, tenir cura dels animals i poder-los rescatar implica per a les organitzacions una despesa veterinària que, en aquest cas, ha estat de 108.657,80 euros. Tot i això, i segons indiquen al fil, han pogut contractar un professional propi a temps ple.\n?RESUM DE LA NOSTRA ACTIVITAT DEL 2021?\n31 gats al carrer\n43 gats “cessió voluntària”\n19 gats víctimes d accidents, enverinaments o maltractaments\n— Laika (@LaikaAndorra) January 5, 2022


Reconeixement i síntesi de la parla - Babel Traductors\naccessibilitat, audiovisual, General @en, traducció @en\n10 March 2021 babel\nEls avenços tecnològics en intel·ligència artificial i llenguatge estan transformant molt de pressa l’àmbit de la llengua. Ben aviat farem les nostres cerques des de l’ordinador o el mòbil amb la veu, no amb el teclat. Ens hem de començar a preparar per a aquest nou repte!\nQuè és el reconeixement i la síntesi de la parla?\nEl procesament del llenguatge natural i el reconeixement de la parla són dues tecnologies clau per descodificar la parla humana natural. Un exemple, que ja fa temps que coneixem, el trobem quan truquem a una empresa i un contestador automàtic ens demana què volem, una tecnologia processa el que diem fins a entendre-ho per derivar la nostra trucada segons el tema o fins i tot donar-nos una resposta. Aquesta resposta pot ser pregravada o es pot produir artificialment intentant reproduir la parla humana, això és la síntesi de la parla, i és el que fan els assistents de veu.\nPer aconseguir millorar aquestes eines calen bases de dades ingents. En el cas de l’anglès, no cal dir-ho, això és fàcil d’aconseguir, en el de llengües més minoritàries com el català, aquesta mancança fa que els avenços no puguin anar al mateix ritme que les llengües més parlades.\nEls grans reptes del reconeixement de veu són les diferents diccions, entonacions i varietats dialectals. El repte de la síntesi de la parla és que soni natural i sigui intel·ligible.\nQuins usos tenen les tecnologies de la parla?\nAssistents de veu: Siri, Alexa, Cortana\nSoftware per a llegir text de la pantalla per a persones cegues: Jaws, Window Eyes\nPer llegir premsa escrita i convertir text escrit en àudio: PressReader, Speechkit\nAssistents de pàgines web per a accessibilitat\nInterfícies de programació d’aplicacions: Microsoft Azure, Google Cloud Platform, IMB Watson, Acapellabox (amb veus descarregables)\nHi ha programari de síntesi de parla obert i lliure, la majoria tenen veus masculines i femenines predeterminades però en alguns casos també podem demanar una veu personalitzada. Podeu descarregar-vos-ho i fer proves.\nSi bé la tecnologia i la intel·ligència artificial en el processament del llenguatge, el reconeixement i la síntesi de la parla avancen moltíssim i ben aviat seran molt més presents que ara en la nostra vida quotidiana, encara no podem refiar-nos-en per a temes delicats com ara els jurídics o relacionats amb la salut, en què una mala interpretació pot tenir conseqüències nefastes.\nSi us cal ampliació d’informació sobre l’adaptació d’aquestes tecnologies a les vostres necessitats, no dubteu a posar-vos en contacte amb nosaltres.\n5 claus per millorar la llengua al món empresarial


Dakota, de 'Supervivientes', carrega contra la seua exparella Rubén\nDakota li ha dedicat unes dures paraules a la seua exparella en el seu canal de 'Mtmad'; Rubén li va ser infidel mentres ella estava en Hondures\ndivendres, 30 d’agost 2019 - 15:30h\nDakota li ha dedicat unes dures paraules a la seua exparella en el seu canal de 'Mtmad' | Mtmad\nL’exconcursant de ‘Supervivientes’ Dakota està a soles i buscant nova parella. Des que va descobrir que la seua parella li havia sigut infidel mentres ella es trobava en Hondures, Dakota està disposada a trobar de nou l’amor, tal com expressava recentment en el seu canal de Mtmad: «En l’amor no em tanque cap porta. Vullc trobar l’amor de ma vida, ja que eixe no ha sigut, vullc trobar l’amor de ma vida», assegurava.\nNo vol saber res de Rubén\nDakota també ha aprofitat la seua intervenció per a carregar contra el que va ser la seua exparella Rubén: «A eixe mala peça no el vullc vore ni en pintura. És molt mala persona, m'ha fet un mal que al·lucines, t'ho jure. El que m'ha fet, ho ha de pagar. (...) No vullc saber res d'ell. Només vullc recuperar la meua gossa i s’ha acabat. Jo me’n vaig a conéixer a una altra persona, no passa res. I com més persones coneguem, millor, més ventall d’oportunitats, i això està molt bé», ha confessat l’exconcursant de ‘Supervivientes’.\nDakota, oberta a trobar l'amor | Telecinco\nA més a més, Dakota ha aprofitat la seua intervenció per a fer un missatge a possibles pretendents, i afirmar que no descarta participar en algun ‘dating show’ com ‘Mujeres y Hombres y Viceversa’: «Els qui m’esteu parlant per Instagram, que sapigueu que vos llig i esteu molt bons tots. El meu Rubén estava molt bo i el meu anterior ex, també. El xic ha d’estar molt bé, a mi m’agraden alts, grans, que siga apanyat i millor persona».\nVioleta i Dakota coincidixen en criticar a Roci, de 'MYHYV'\nLa inesperada reconciliació de Dakota i Violeta en 'Supervivientes'\n"😂 INCÒMODE: Lidia Torrent viu el seu pitjor moment en 'First Dates'" "📺 La inesperada decisió d'Ana Morgade en 'Zapeando'"


Rian Treanor i Leila Ziu arriben a MIRA 2021 amb el seu nou espectacle de dansa audiovisual en directe, desenvolupat i adaptat a partir del seu vídeo del 2021 Altered States on the Dancefloor. El vestuari, la coreografia i la dansa s’entrellacen amb el so d’alta pressió, la llum estroboscòpica i les projeccions vívides multipantalla. Creant intervencions lúdiques i disruptives entre el públic i l’intèrpret, explorant les noves possibilitats del que significa estar físicament presents en un espai junts.\nRian Treanor és un creador de so de Rotherham. Ha publicat discos a Planet Mu, The Death of Rave i al subsegell Arcola de Warp. Utilitzant el llenguatge de programació Max/MSP, desenvolupa programari a mida per explorar tècniques rítmiques esteses i processos algorítmics, construint dispositius que permeten la modulació espontània de patrons dins de diverses col·laboracions, tallers, actuacions en directe i instal·lacions.\nLeila Ziu és una artista multidisciplinar, intèrpret i cineasta la pràctica de la qual se centra en l’aspecte lúdic i l’absurd. Crea mons estranys a través de la performance, el vestuari, l’art en viu, el vídeo i les col·laboracions musicals. La seva obra sol explorar el reprocessament de la informació absorbida, regurgitant-la de forma paradoxal i perversa. El treball sol començar amb una pregunta, les respostes de la qual es descobreixen a través d’un sentit de joc, improvisació i assaig i error. www.leilaziu.com


Escriure per no callar: El deute públic com a mecanisme de transferència de rendes\nEl deute públic com a mecanisme de transferència de rendes\nAlberto Garzón Espinosa en el blog “Pijus economicus” (7-04-2012)\nEntre la ciutadania hi ha un pensament generalitzat que culpa de la crisi als excessos dels polítics i el despesa pública. Es tracta d’un pensament clarament identificable amb les tesis liberals segons les quals la despesa pública ha de ser molt més baixa (el que justifica els retalls) i que el mateix PP abandera en cada intervenció. Per exemple, hui mateix el PP ha comentat que “per culpa de l’expresident [Zapatero] s’ha incrementat el pes del deute públic a Espanya” i que Sarkozy estava encertant en assenyalar la despesa pública com a responsable de la crisi.\nAra bé, tot aquest discurs és absolutament ideològic i no se sustenta en cap dada. És aprofitat pel PP per a justificar els seus retalls de drets i per UPyD per a justificar el seu desbocat sentiment centralista (en atacar directament al sistema de finançament i despesa de les comunitats autònomes), però sempre sense més instruments que el mer sentiment o crides a les emocions primàries. Les dades, de fet, corroboren que aqueix discurs està construït sobre una mentida.\nObserveu el següent gràfic, que mostra la quantitat de deute públic en circulació. Està elaborat a partir de les dades dels Pressupostos Generals de l’Estat (PGE) de 2012, presentats l’altre dia.\nCom es pot comprovar, el deute públic es dispara després de l’esclat de la crisi i no abans. És a dir, la relació és exactament la inversa al què suggereixen partits com PP i UPyD. Per tant el deute públic no és la causa de la crisi sinó que és precisament la conseqüència de la mateixa. Açò ja ho hem explicat en detall i amb dades i gràfics ací, ací, ací i ací.\nEn 2012 els interessos a pagar pel deute públic seran de 28.848 milions d’euros (per a fer-se una idea, el retall del PP és de 27.300 milions). Però a més l’Estat s’endeutarà enguany per un total de 186.100 milions d’euros més (i si finalment les previsions del Govern no es compleixen estarem davant d’una quantitat major), els quals seran dedicats fonamentalment per a la refinançament del deute (149.300 milions d’euros). És a dir, l’Estat s’endeutarà per a pagar el deute contret abans. I en la mesura que puge la prima de risc aquest refinançament serà més car i la punció sobre l’Estat serà més gran.\nEl que m’interessa assenyalar ací és que precisament el deute públic s’ha convertit en el mecanisme més efectiu de socialització de pèrdues i privatització de guanys, és a dir, de transferència de diners públics a les mans privades. Està sent l’element de polític econòmic més recorregut per a cristal·litzar la immensa estafa que està sent aquesta crisi econòmica.\nEn l’esquema adjunt apareix resumida la cronologia dels fenòmens que hi considere més importants i que estan vinculats al deute públic. Com es pot comprovar són els mercats financers els que presten els diners necessaris perquè l’Estat puga continuar operand, però al seu torn exigeixen condicions d’ajust que fan cada vegada més difícil tornar aquests mateixos préstecs. És a dir, els plans d’ajust retallen serveis públics però al mateix temps deterioren el creixement econòmic que possibilita que hi haja ingressos suficients. S’entra en una espiral pròpia de les anomenades crisi de demanda.\nEn aquest punt el mecanisme del deute públic es converteix en una ferramenta que exerceix una punció constant sobre l’Estat que permet transferir diners públics a les butxaques dels dits mercats financers (que són grans bancs i grans fortunes fonamentalment). Es tracta d’un mecanisme de transferència que els mercats tracten de consolidar a través de les institucions polítiques que dominen, a saber, la Comissió Europea, el Fons Monetari Internacional i el Banc Central Europeu. I mitjançant els parlaments nacionals duen a terme les polítiques per a consolidar aquest mecanisme i garantir que continue actuant correctament, és a dir, que continua absorbint tota la sang possible de l’Estat.\nEn les actuals condicions polítiques i econòmiques estem assistint a un descomunal saqueig que amenaça no sols de descompondre els dèbils fonaments en què es mantenia l’estructura econòmica europea sinó també a destruir la cohesió social i desencadenar esclats socials de gran envergadura.\nI un element important a destacar és que els parlaments nacionals i per tant els partits polítics estan sent mers titelles de poders no electes que tenen uns clars interessos econòmics. L’estreta vinculació que existeix entre els grans partits i les grans empreses i fortunes no fa sinó confirmar l’existència d’una elit social i política amb interessos de classe que domina i influeix en tots els espais polítics, la major part de les vegades sense legitimitat i altres vegades amb un decadent suport.\nPublicat per John a 10:51


Edicions 1984. La ciutat dels llibres / 2017 / Altres notícies / L'AVENÇ RECOMANA / Inici - L'Avenç\nEdicions 1984. La ciutat dels llibres\ndiumenge, 04 de desembre del 2016\nFins al 15 de gener de 2017 es pot visitar a la Biblioteca Jaume Fuster l’exposició Edicions 1984. La ciutat dels llibres, comissariada per Julià Guillamon i dedicada a la trajectòria de l’editorial independent Edicions 1984 [+]\nEdicions de 1984, que compta amb un ampli catàleg d’obres d’autors catalans i traduccions de narrativa internacional, és una de les editorials de referència de la literatura actual. La seva col•lecció més coneguda, Mirmanda, ha inspirat la imatge de la mostra. El nom de Mirmanda correspon a una ciutat imaginària que la tradició situa a Terrats, al Rosselló.\nAquesta és la sisena exposició que Biblioteques de Barcelona dedica al món editorial, en aquesta ocasió als 33 anys de combat literari d’Edicions de 1984, des dels orígens a principis dels anys vuitanta amb una intenció crítica envers els totalitarismes fins a la construcció de grans relats sobre la condició contemporània. L’exhibició, que compta amb la col·laboració de la Fundació Carulla i de la Institució de les Lletres Catalanes, destaca cinc eixos i cinc autors: Literatures del món: E.L. Doctorov; Reinventar la tradició: Eduard Girbal Jaume; Grans relats del segle XX: Sílvia Alcàntara; Santa bogeria: Sergi Pons Codina i Clàssics recuperats: Àngel Guimerà.\nData: Fins al 15 de gener de 2017. Dilluns i dissabte de 10h a 14h i de 16h a 21h. De dimarts a divendres de 10h a 21h. Diumenge d’11h a 14h.\nLloc: Biblioteca Jaume Fuster (Pl. Lesseps, 20-22, Barcelona).\nAccediu aquí al vídeo de presentació de l'exposició.\nJulià Guillamon, el comissari de l'exposició, ha col·laborat en diverses ocasions amb L'Avenç. Durant el 2015 va publicar, en una secció anomenada "El barri de la plata", una sèrie d’onze relats dedicats a indagar sobre el seu barri de la seva infantesa i joventut, al Poblenou. L'article "El passatge Mas de Roda", publicat a L'Avenç núm.408 (gener de 2015), és el primer d'aquests relats. També escrits per Guillamon podeu llegir l'article titulat "«Us sentiu amb coratge de tornar-vos a fer editor?»" sobre la glòria, exili i represa de l'editorial Edicions Proa de Badalona publicat a L'Avenç núm. 424 (juny de 2016) o el seu article "La novel·la catalana de la immigració" publicat a L'Avenç núm.298 (gener de 2005).\nSobre Àngel Guimerà, un dels destacats de la mostra: l'article "Joan de Canyamars. Un projecte teatral d'Àngel Guimerà." escrit per F. Xavier Vall i publicat a L'Avenç núm.269 (abril de 2002) i l'article "Àngel Guimerà i Tenerife: arrels d'una vinculació" escrit per Agustí Guimerà i Ravina i publicat a L'Avenç núm.108 (setembre de 1987).


El món caní pren Es Castell\nUna desena d’expositors ofereixen productes relacionats amb les mascotes\nIsaac Pons de Rosa | 13/12/2015\nL’Esplanada es va convertir en punt de trobada d’un bon nombre de mascotes i els seus amos.\nLa Plaça Esplanada des Castell acull aquest cap de setmana la primera edició de la Fira de la Mascota de Menorca, una iniciativa que reuneix al llevant insular una sèrie d'expositors que tenen com a denominador comú el món dels animals, especialment dels cans.\nL'esdeveniment va començar ahir dissabte dematí, amb una desena d'expositors que presenten una gran varietat de productes. Hi ha també la presència d'un veterinari, que ofereix consultes gratuïtes, una perruqueria canina que atén també possibles clients, així com la Protectora d'Animals i el centre Agility d'Alaior, que a banda de mostrar la seva oferta, realitza també una sèrie d'activitats al llarg dels dos dies.\nI és que la fira es complementa amb demostracions sobre tècniques d'ensinistrament, així com desfilades de cans per mostrar pentinats i estilismes. A més, a la carpa instal·lada a la plaça s'hi organitza també un concurs infantil de dibuix en el que hi poden participar tots aquells infants que passin per la fira.\nLa primera jornada va incloure una demostració d'ensinistrament, i ja el capvespre, es va fer una desfilada en la que es van poder veure alguns exemplars que estan a l'espera d'una família d'acollida.\nPer acabar d'ambientar l'acte, a la mateixa plaça es proposaven passeigs en poni als més petits, i també hi havia una taula en què se'ls pintava la cara amb motius canins.\nAvui diumenge, la fira continuarà en horari de dematí, amb tots els expositors a disposició del públic. A més, el jurat del concurs de dibuix decidirà els tres primers premiats i s'entregaran els premis (12 hores). Per acabar, a les 13 hores hi haurà una demostració d'Agility.\nEn Menorca ni se quiere, ni se respeta ,ni hay playitas para nuestros perritos. La Fira solo es un negocio más para que cuatro empresarios ganen dinero. Además en Es Castellano que debe ser el municipio con más letreros de "prohibido el perro".... negocio, negocio y solo negocio....los perritos siempre marginados pero nos ponen una Fira para que nos gastemos el dinero, venga por ahí\nAvui concorreguda demostració de gossos ensinistrats i explicacions en castellà i anglès. Llàstima que he trobat a faltar el menorquí.


Es reinventa el Viatge Esportiu Comarcal del Pla de l'Estany\nGimcana d’Orientació en família.\nEl Consell Esportiu juntament amb les AMPA’s del Pla de l’Estany reinventen el Viatge Esportiu Comarcal.\nL’activitat principal d’aquesta edició és la Gimcana d’Orientació en família.\nS’ha dissenyat una gimcana a cada centre educatiu participant\nEl Viatge Esportiu Comarcal és una activitat emmarcada dins el Pla Català d’Esport a l’Escola i està promoguda per les diferents AMPA’s del centres educatius i el Consell Esportiu del Pla de l’Estany.\nEl curs passat va quedar anul·lat degut a la situació d’emergència sanitària que es vivia. Actualment, gràcies a la millora de la situació de la pandèmia i la predisposició de la majoria de les AMPA del Pla de l’Estany, l’hem pogut adaptar: Una activitat de promoció de l’activitat física i l’esport dissenyada per gaudir-la en família.\nEn aquesta edició, l’activitat principal és la Gimcana d’Orientació, una activitat que ens permetrà descobrir racons del Pla de l’Estany propers als centres Educatius, enfortir vincles familiars tot fent activitat física i superar reptes, preguntes i alguna altre sorpresa.\nEls itineraris estaran disponibles del 10 al 25 d’abril i cada família pot escollir aleatòriament les gimcanes que vol descobrir. Cada recorregut està pensat perquè en puguin gaudir persones i famílies de qualsevol edat. Tenen una distància mitjana d’entre 2 i 3 quilòmetres i es calcula que es pot recorre entre 1 i 2 hores com a màxim.\nAbans de participar a cada una de les gimcanes caldrà fer la inscripció a www.ceplaestany.cat o per mitjà dels codi QR que es trobaran distribuïts per diferents centres educatius.\nVolta Ciclista a Catalunya: Plànol de les afectacions viàries