Manual de les Bones Pràctiques de la Unió Esportiva d'Horta\nAquesta temporada hem presentat el Manual de Bones Pràctiques de la Unió Esportiva d'Horta. Conscients del valor cívic i educatiu que té l'esport, volem contribuir, amb aquest text, a la bona pràctica esportiva i al joc net en la nostra entitat.\nL'hem fet pensant en totes les persones que, d'una manera directa o indirecta, col·laboren en la Unió Esportiva d'Horta, des dels i les esportistes, fins el cos tècnic, passant per les famílies, l'equip de professionals i els voluntaris i les voluntàries. Hem volgut que sigui un text per a tothom amb la finalitat de garantir que la nostra entitat sigui una referència de bones pràctiques en el conjunt del barri i de la ciutat de Barcelona.\nS'hi explica, breument, la història de l'entitat, el que ens proposem ser (visió i missió) i els valors que ens caracteritzen. Posteriorment, s'identifiquen les bones pràctiques amb les persones i amb els entorns. Exposem el que esperem de cadascú de nosaltres com a membres de l'entitat, les nostres obligacions per tal de fer-la créixer humanament i esportivament. S'ha fet en diàleg, escoltant el parer de moltes persones que generosament han fet arribar les seves opinions I observacions. A totes elles agraïm la seva col·laboració, perquè sense elles aquest Manual no hagués vist mai la llum.


L’alcalde d’Ontinyent destaca els 8 milions d’euros rebuts en inversions els últims anys al Debat de l’Estat de la ciutat | TV Digital Ontinyent\n24 novembre 2020 - 7:49 h\nInici Ontinyent L’alcalde d’Ontinyent destaca els 8 milions d’euros rebuts en inversions els últims...\nL’alcalde d’Ontinyent destaca els 8 milions d’euros rebuts en inversions els últims anys al Debat de l’Estat de la ciutat\nEls 8 milions d’euros en inversions executades o en execució de la Generalitat i la Diputació als últims 2 anys “demostren que, si bé queda molt treball per fer, per fi Ontinyent no sols ha aconseguit alçar la veu, sinó que se li escolte”. Així ho manifestava ahir l’alcalde d’Ontinyent, Jorge Rodríguez, al que ha estat el primer debat de l’Estat de la Ciutat d’Ontinyent, una proposta del grup socialista que servia per donar a tots els grups municipals l’oportunitat de manifestar-se al voltant de la gestió municipal al que portem de legislatura.\nAl seu repàs al debat, accessible de forma íntegra al canal youtube de l’Ajuntament, l’alcalde destacava que en estos dos anys transcorreguts des de les eleccions el Govern d’Ontinyent “s’ha definit per ser un govern eficient, impulsor de l’activitat econòmica, inversor, que creu en la participació ciutadana i de tots els partits, i sobretot centrat en les persones”.\nAixí, el primer edil detallava aspectes com la reducció del deute; el superàvit registrat en tots els exercicis sense pujar taxes; les accions de foment de l’economia i l’ocupació; les de caràcter social o les inversions realitzades amb fons municipals, a més d’incidir en la importància del “canvi de mirada” cap a Ontinyent per part de la Generalitat Valenciana i la Diputació de València.\nAixí, l’alcalde repassava els 4’53 milions d’euros rebuts des de la Diputació de València, entre les quals es troben ajudes com les del Pla d’Inversions Financerament Sostenibles (1’3 milions d’euros); la reurbanització de l’Avinguda del Tèxtil (800.000 euros); el Fons de Cooperació (524.000 euros); la renovació de la pista d’atletisme i el camp de futbol (400.000 euros); la millora de l’accés a Sant Esteve (274.000 euros); Els PPOS de 2016 i 2017 (229.000 i 234.000 euros); les intervencions al refugi de Tortosa i Delgado i la Casa Maians (145.000); el Pla de Camins i Vials (132.000); o la millora de portes i finestres al CEIP Martínez Valls (130.000), entre d’altres.\nDels 3’49 milions d’euros aportats per la Generalitat, enumerava subvencions com la obtinguda a través de l’IVACE per a la millora dels polígons industrials (1’1 milions d’euros); el programa ARRU de regeneració i renovació urbana (844.000 euros); els plans d’ocupació de la Conselleria d’Economia (721.000 euros); les millores al CEIP Vicente Gironés (500.000); les obres d’adequació de la residència de discapacitats (200.000) o la part de la Generalitat per al programa Xarxa Llibres (130.000).\nEn total, 8.025.000 euros en inversions executades o en execució de Diputació i Generalitat, quantitat que arribaria als 10.061.000 milions d’euros si s’afegeixen dos importants inversions en fase de licitació: la rotonda de Torrefiel (947.000 euros) i el projecte i direcció d’obra del nou hospital (1.089.000 euros).\nL’alcalde al•ludia a altres millores arribades de la mà de la Generalitat Valenciana que no s’inclouen en aquest còmput però que suposen també un recolzament a la ciutat per part de l’administració autonòmica, com la implantació de 3 aules de 2 anys als col•legis; la recuperació d’unitats perdudes en l’anterior legislatura; la no eliminació d’unitats ni en educació pública ni concertada; la implantació d’un aula de Comunicació i Llenguatge i del nivell avançat d’anglès; l’increment de les ajudes al finançament de serveis socials (que ha passat de 159.000 euros en 2012 a 546.530 en 2017); o l’augment de les ajudes de Renda Garantida de Ciutadania (1’8 milions d’euros en esta legislatura).\nJorge Rodríguez apuntava per últim que tot i aquest seguit d’inversions externes “és difícil refer en 2 anys el que es va desfer en 20 i encara queda molt per davant, un treball en el que anem a seguir i al que de segur comptarem amb el suport de tots els grups polítics i de la ciutadania”, concloïa.\nArticle anteriorIncendis forestals a Bocairent i Terrateig\nArticle següentCiudadanos Ontinyent proposa abaixar els impostos per a tots els contribuents\n“Ontinyent al Carrer” porta un rocòdrom gegant al carrer Martínez Valls\nUn rocòdrom gegant inflable feia les delícies dels més menuts en la vesprada del passat dissabte al carrer Martínez Valls. Era una de les...\nOntinyent acollirà per segon any consecutiu una prova del Circuit de...\nTV Digital Ontinyent - Data modificada: 16/03/2018 0\nOntinyent formarà part enguany per segon any consecutiu del Circuit de Curses Populars de la Diputació de València. Ho farà amb el 10k “Ontinyent-Almogàvers”...


Quan parlem de onicocriptosi ens referim també a les ungles encarnades, és a dir, aquest tipus d’ungla la vora del s’introdueix en la pell del dit del peu fent que la zona s’inflami i se sentin alguns dolors i molèsties. Depenent de la quantitat d’ungla que vagi creixent a l’interior de la pell, el dolor serà més o menys intens i el seu tractament ha de ser el més ràpid possible perquè el pacient pugui recuperar, com més aviat, la seva vida normal.\nHi ha alguns hàbits que poden provocar que aparegui la onicocriptosi com, per exemple, tenir una mala higiene personal o usar un tipus de calçat que oprimeix de forma excessiva la punta del peu i, per tant, feu que el creixement de l’ungla es vegi afectat. Si l’ungla encarnada apareix per aquests motius has de saber que hi ha alguns mètodes que t’ajudaran a prevenir-les amb uns senzills canvis en els hàbits de vida.\nTot i que també és possible que aquesta afecció aparegui a causa d’un traumatisme o per arrencar les ungles amb les mans, una cosa freqüent sobre sobretot en els més petits. Depenent del tipus de onicocriptosi que parlem, els símptomes que presenten són diferents:\nGrau 1: a l’inici de penetrar l’ungla a la pell, aquesta es mostrarà inflamada, envermellida i amb lleus mostres de dolor.\nGrau 2: és possible que la ungla encarnada s’infecti al endinsar-se en les capes de la dermis ja que els gèrmens que es troben en el peu penetren a l’interior del cos i poden provocar l’aparició de pus i la inflamació.\nGrau 3: quan es crea un teixit granulat a la zona al voltant de la ungla.\nSi la onicocriptosi està al primer grau, és important que vagis a una clínica podològica perquè t’indiqui amb quin medicament i/o antibiòtic combatre-la. A casa podràs seguir un tipus de mètode que consisteix que introdueixis els peus en aigua tèbia durant uns 15 minuts, això et reduirà la inflor i aconseguirà rebaixar el dolor de forma considerable; també és important que tinguis cura la higiene de la zona, pel que serà essencial que rentis el dit afectat amb aigua i sabó durant 3 o 4 vegades al dia.\nDesprés de tenir el peu en remull arriba el moment d’aixecar el tros d’ungla que està creixent de forma alterada i col·locar , sota de la mateixa, 1 petit tros de cotó , d’aquesta manera evitaràs que continuï creixent de forma alterada. Hauràs d’aplicar la crema antibiòtica a la zona del ungler i aplicar-te un embenat després de la crema per, així, protegir la zona. Com veus, el procés no és del tot senzill així que el més recomanat és que vagis a un podòleg perquè realitzi ell mateix aquest procés i pugui curar com més aviat teva onicocriptosi.\nEn el cas en què ens trobem amb estadis més avançats d’aquesta afecció, el podòleg, a més de realitzar la intervenció precisa segurament et recomanarà l’ús d’un tipus de calçat concret així com l’ús de plantilles personalitzades que tinguin com a objectiu corregir qualsevol patologia que pugui estar relacionada amb aquesta condició.\nSi ens trobem en el grau 3 de la ungla encarnada serà essencial que el podòleg et examini doncs el més habitual en aquests casos és realitzar una intervenció quirúrgica amb anestèsia local que està indicada a eliminar la onicocriptosi. Hi ha alguns casos més complexos en els quals l’especialista es pot veure implicat en el tall de la matriu, un tipus d’operació que està pensada per evitar que la ungla torni a dislocar.\nTal com hem indicat ha alguns mètodes preventius que t’ajudaran a evitar haver onicocriptosi. A continuació anem a indicar-les mesures més recomanades per a això:\nHigiene del peu : és important mantenir unes bones pautes d’higiene que et ajudaran a evitar l’ungla encarnada així com altres patologies derivades. Tingues en compte que el tallat de la ungla també és de vital importància per aconseguir bregar contra la desviació de l’ungla a la carn; sempre hauràs de tallar en forma recta i mai deixar-massa curta.\nTalla les ungles després del bany : amb la calor i el vapor que es genera quan ens dutxem, la pell i les ungles s’estoven i, per tant, és molt més senzill poder tallar les ungles de forma correcta per evitar que s’encarnin.\nUtilitza un calçat de punta ampla : has de procurar que el peu estigui lliure i perduda en l’interior de la sabata. Si fas servir un tipus de calçat que és molt estret, pots alterar el creixement normal de l’ungla del peu i, així, fomentar que creixin cap a l’interior de la pell.\nÚs de plantilles personalitzades : moltes vegades, el fet de patir onicocriptosi ve relacionat amb què no es recolza correctament el peu a l’hora de caminar o de fer esport; això pot provocar que l’ungla creixi de forma irregular i, per tant, ens apareguin els símptomes esmentats d’aquesta afecció. Per solucionar-ho, una bona mesura és utilitzar una plantilla correctora que optimitzi la nostra petjada.


Els italians avalen la reducció del nombre de representants | Alba Sidera Gallart | Roma | Política | El Punt Avui\nEls italians avalen la reducció del nombre de representants Els italians avalen la reducció del nombre de representants Els italians avalen la reducció del nombre de representants Els italians avalen la reducció del nombre de representants + Els italians avalen la reducció del nombre de representants E-mail\nRoma - 22 setembre 2020 2.00 h\nGiuseppe Conte, primer ministre italià, votant ahir en el referèndum sobre la reducció del nombre de parlamentaris ANGELO CARCONI / EFE.\nEls italians avalen la reducció del nombre de representants Els italians avalen la reducció del nombre de representants Els italians avalen la reducció del nombre de representants Els italians avalen la reducció del nombre de representants Els italians avalen la reducció del nombre de representants E-mail\nNo hi ha hagut sorpreses i el sí s’ha imposat per una àmplia majoria en el referèndum sobre la retallada d’un terç dels parlamentaris italians. El sí ha guanyat per gairebé un 70% dels vots. Ha estat un referèndum constitucional confirmatiu; és a dir, els ciutadans havien de validar una decisió que ja havia estat aprovada al Parlament. En aquests casos, el quòrum no és necessari i això sol desincentivar la participació. I així va ser: tan sols un 53,8% de la població amb dret a vot va participar en el referèndum, que es va celebrar entre ahir i diumenge.\nEl sí ho tenia tot de cara. Després de la marxa enrere del Partit Demòcrata (PD), collat pel Moviment 5 Estrelles (M5E), amb el qual governa i que l’amenaça de tornar amb l’extrema dreta si no es porta bé, cap partit amb pes ha fet campanya pel no. A més, la qüestió de si es vol reduir el nombre de parlamentaris per estalviar –en concret, un euro a l’any per cada italià– és una pregunta que, sense un context, és de fàcil aprovació. Molts dels que s’han decantat a favor del no estan d’acord a reduir el nombre de parlamentaris, però no d’aquesta manera.\nÉs a dir, una retallada sense cap reforma electoral, que desestabilitzarà els equilibris territorials i que perjudicarà la representativitat, ja que deixarà molt mal parades les minories, els partits petits, les zones menys poblades: afeblirà la representació parlamentària. La campanya per aquest referèndum ha estat ben atípica, ja que la part del no l’ha defensat el món de la cultura, de l’acadèmia, els sindicats, les associacions pels drets civils… En definitiva, la societat civil. Mentre que, a la banda del sí d’aquesta teòrica “victòria anticasta”, hi havia tots els grans partits. Des del M5E (els impulsors) i l’extrema dreta de Matteo Salvini i els postfeixistes Germans d’Itàlia, que van ser els primers de donar-hi suport de manera entusiasta, fins a la Força Itàlia de Silvio Berlusconi i el Partit Demòcrata, de Nicola Zingaretti. La formació de centreesquerra ha fet un paper força galdós en canviar de posició a última hora per por de perdre el poder. Berlusconi, per la seva banda, ara que pretén fer d’ancià home d’estat assenyat, li ha donat suport amb reserves. El PD va fer campanya pel sí –amb la boca petita– a partir del 7 de setembre, que és quan la direcció va decidir quina posició prendre. Així que tots els partits –llevat alguns de menors– poden considerar-se vencedors del referèndum.\nEl context que caldria afegir a la pregunta del referèndum és d’on neix: de l’anterior govern, el format pels grillini i la Lliga de Salvini. I, també, recordar quins són els objectius del partit que hi ha al darrere de la proposta de retallada de parlamentaris sense un reequilibri que garanteixi la correcta representació de la població.\nLa Lliga reté el Vènet\nEl fundador del M5E, Beppe Grillo, ha arribat a dir que el seu objectiu és eliminar els sindicats i els partits polítics. La filòsofa Donatella di Cesare ho va sintetitzar dient que havia votat no perquè “l’antipolítica, que menysprea i buida el Parlament”, és la via que fa vèncer l’extrema dreta. El missatge de fons que promou l’antipolítica del M5E, i que s’ha imposat amb el triomf del sí seria, segons la filòsofa, “la visió de la democràcia reduïda a una mera funció administrativa”.\nA més del referèndum, també s’han fet eleccions a set regions: Ligúria, Vènet, Toscana, Les Marques, la Pulla, la Campània i la Val d’Aosta. El Vènet continuarà governat per la Lliga i la Campània pel centreesquerra, com era previst. La Toscana, la més desitjada, va quedar en mans del centreesquerra, que va derrotar Susanna Ceccardi, la gran aposta de Salvini per un inapel·lable 49% a 40%.\n–diputats i senadors– hi haurà a partir de la pròxima legislatura, en comptes dels actuals 945.\nEl Punt Avui. Girona 22-09-2020, Pàgina 28\nEl Punt Avui. Nacional 22-09-2020, Pàgina 22


Pantalons Chino ajustats moderns.\n16 motllura asimètrica de signatura d’obertura de cames.\n39% de polièster reciclat.\nVolcom Frickin Modern Stret està disponible amb vàries talles i colors. Compra’l a dressinn i beneficia’t de tots els avantatges i ofertes exclusives. A més a més, el Volcom Frickin Modern Stret té la total garantia oficial de Volcom. A més a més, podràs complementar la teva compra amb altres productes de la categoria de Pantalons a l’apartat de Roba home.


GlobaLleida impulsa una agència de col·locació a les comarques lleidatanes - 7accents\nGlobaLleida impulsa una agència de col·locació a les comarques lleidatanes\nDurant el 2014, el consorci ha fomentat la creació de 78 noves empreses i 100 nous llocs de treball\nLleida 16.12.2014 18.30 h\nMembres del comitè executiu de GlobaLleida, aquest matí, durant el balanç anual. (Foto: GlobaLleida)\nGLOBALleida es consolida com a dinamitzadora de l’economia lleidatana amb la creació de 78 noves empreses i 100 nous llocs de treball, a més d’una xarxa de 18 centres a les principals capitals de comarca amb un centenar d’empreses allotjades que han generat 265 llocs de treball i 173 activitats formatives en les que han participat 2.568 persones.\nEls membres del comitè executiu i del consell general han valorat aquest matí les actuacions que han endegat durant el 2014 i han plantejat els principals objectius de cara el nou any. Com a principal objectiu del 2015, el consorci preveu atraure noves inversions per generar ocupació a les terres de Lleida. A més, GlobaLleida ha iniciat la implantació d'una plataforma digital d'ocupació territorial com a pas previ a la creació de l'Agència de Col·locació Provincial, que serà una realitat durant el 2015 , englobarà els serveis ocupacionals que desenvolupin entitats com l’IMO i comptarà amb la col·laboració del Servei d’Ocupació de Catalunya.\nAixí mateix, de cara el 2015 el consorci preveu realitzar unes 125 accions de foment de l’emprenedoria als centres de secundària de la província i l’impuls del programa “T’acompanyem” per formar i acompanyar les persones emprenedores i micropimes en els primers anys de vida de l’empresa.


(al #dillunskabrota d'Igualada)\nDesprés d'un descans una mica llarg perquè el tercer dilluns del mes de desembre queia massa prop de Nadal i no vam fer funció, hem recuperat els #dillunskabrota amb aquesta obra de títol succint, però subtítol llarg: piezas codependientes de duración relativa en que las actrices intentarán no hacer teatro. Deunidó; a més la companyia es diu El Pollo Campero. Comidas para Llevar (tela).\nEl Pollo... està format per la Cris Celada i la Tatiana Sánchez, dos craks de la... de la... com les classifico a aquestes dues mosses? Autores, actores, ballarines, mims? Fan de mal classificar; potser podria dir bufones, però no per atractives (que ho són) sinó en l'accepció de la feina que feien els còmics a les corts de reis i nobles, que a més de dir el que els semblava, feien rumiar. Perquè tot i l'apariència banal del que fan i diuen, res està fet en va. D'aquesta peça ja en vaig fer la crònica el juliol de l'any passat (http://bit.ly/1JfFBkB) doncs estava inclosa al Festival Grec, programada a l'Antic Teatre, aquest espai amagat al carrer Verdaguer i Callís especialitzat en teatre independent i de companyies innovadores.\nAquí només vull ressaltar la capacitat d'adaptació que tenen aquestes dues espurnes. En un plis plas van veure com podrien fer el muntatge, i van decidir quatre espais diferents: el menjador-sala (l'habitual), la cuina, el meu racó de música i l'hivernacle al jardí. Quan varem tenir el públic ben acomodat (i ahir érem molts) l'actriu Gloria March, en aquest cas en funcions de regidora i ajudant va obligar a aixecar-se a totcristo, sortir per la porta del jardí i tornar a entra per la del davant. Allí ens vam trobar amb la Cris i la Tat tapant-se la cara amb un cartell cada una on hi havia escrit el seu currículum, i a partir d'aquí, endavant.\nEn fi, una nit màgica, divertida, especial, allò que alguns en diuen "diferent" sense especificar amb què. Acabada l'obra vam fer un brindis amb uns xupitos que ja estaven preparats i de cap al postfunció i pica-pica regat amb els caldos de la casa: Vinya d'en Kabrota (negre) i Kabrota Xoven (albariño); pels abstemis, pobrets, Kabrota mineral.\nEtiquetes de comentaris: #dillunskabrota, Cric Celada, Sekvantaro, Tatiana Sánchez


Què és el Casal Popular 3 Voltes Rebel?\nUn casal popular i autogestionat, amb voluntat de transformar la realitat que vivim.\nUn espai de trobada i cooperació on conviure, créixer i participar.\nUn projecte arrelat al territori que pretén teixir xarxa i comunitat entre persones i amb l’entorn.\nUn lloc reivindicatiu on generar acció col·lectiva pels drets de les oprimides; com a classe, gènere, orientació sexual o procedència.\nUna xarxa que aposta pel feminisme, la vida i l’abolició del patriarcat.\nUna zona antifeixista amb ferm compromís d’erradicar el discurs de l’odi i la discriminació.\nUn local d’oci no mercantilitzat on la vida passa per davant del capital.\nUna xarxa intergeneracional que garantim i mantenim nosaltres mateixes amb el treball i esforç cooperatiu.\nUn casal de totes i per totes, on només faltes tu. Perquè entre totes fem possible aquest projecte. Entre totes sumem i som 3 Voltes.\nEl Casal Popular 3 Voltes Rebel és un projecte que pensa en la globalitat, alhora que actua sobre el fet concret, real, tangible! És un espai de trobada per reforçar llaços entre el veïnat i compartir inquietuds, qüestionaments, mobilitzacions i motivacions.\nEl 3 Voltes és gestionat per una Assemblea que es reuneix al mateix casal cada dimecres a les 18.30 h. Tota participació en el projecte és benvinguda, sigui de forma participativa o per via econòmica. No depenem de (ni políticament ni econòmicament) de cap administració, ni de cap empresa, sinó de la mateixa gent implicada en el projecte. Pensem que aquesta és l’expressió més genuïna de l’autogestió i l’esperit col·lectiu.\nLa vida del 3 Voltes la conformen les sòcies i socis, col·lectius i tot un entorn veïnal. La nostra programació contempla activitats (debats, cinefòrums, conferències, concerts, recitals culturals, etc.), tallers i reunions. Dins d’una lògica i dinàmica de compartir i d’aprenentatge col·lectiu, oferim un espai on generar respostes a les problemàtiques socials i donar cabuda a les demandes reivindicatives de justícia social.\nAtur, desnonaments, precarietat i dèficit dels serveis públics, són alguns dels elements que es perpetuen dia a dia en la nostra ciutat, i que afecten especialment la realitat de Nou Barris, un districte de classe treballadora amb orígens i història en les lluites obreres i socials.\nSeria ingenu o enganyós afirmar que un projecte pot capgirar les coses de la nit al dia. Tot i això, apostem per revertir les opressions que vivim, per això et convidem a unir-te a nosaltres per avançar cap a una realitat més digna i justa.\nLa quotidianitat actual és molt complexa. Moltes vivim lligades a preocupacions econòmiques, d’habitatge i/o laborals. El nostre repte és generar una xarxa d’empoderament i suport mutu, potenciant la consciència, l’organització i la solidaritat veïnal.\nCom a feministes, posem la vida al centre i apostem per l’erradicació del patriarcat. Fem costat i compartim les diferents lluites socials i expressem la nostra solidaritat amb les iniciatives antirepressives. Som antifeixistes i defensem els espais de gestió col·lectiva i les xarxes d’economia social i solidària. Entenem que per un barri digne, cal organització i teixir vincles de solidaritat. Entre totes sumem. Tens les portes obertes d’aquest nou espai de llibertat al barri, perquè les traspassis i segueixis aprenent, ensenyant, debatent i transformant amb nosaltres.


La Policia Local deté dos lladres a Gelida | RTVVilafranca\nDues agents de la Policia Local van detenir dimarts al matí dos presumptes lladres que havien assaltat una casa a Gelida.\nEls fets van succeir dimarts a quarts de 9 del matí, quan les agents van veure saltant la tanca d’una casa a un dels presumptes lladres, després d’una persecució van poder detenir al primer dels implicats. Posteriorment, gràcies a la col·laboració veïnal, van poder localitzar al segon dels responsables que intentava fugir en direcció l’estació de RENFE.\nFetes les corresponents comprovacions, que evidenciaven que els dos individus havien entrat al domicili, es va instruir diligències per robatori amb força a l’interior de l’habitatge i van ser lliurats als Mossos d’Esquadra.\nLa Policia Local de Gelida ha agraït la col·laboració dels veïns que van ajudar les forces de seguretat i que va permetre la ràpida identificació i intervenció dels agents locals. Així mateix, conjuntament amb l’ajuntament adverteixen a la ciutadania de la importància de la prevenció davant dels robatoris i la necessitat d’avisar a la policia quan es veu alguna cosa fora del normal.\ndetenció Policia Local, Gelida\nLa Policia Local de Vilafranca deté una persona per atemptar contra un agent de l’autoritat


Aquesta malaltia es basa en un trastorn causat per la manca duna petita part del cromosoma 22 .\nEls nens són els principals afectats per la Síndrome de DiGeorgie | @ep\nAquest diumenge es commemora el Dia Mundial de la Síndrome de DiGeorge, una malaltia molt poc coneguda que té una prevalença entre un entre 2.000 o 4.000 nadons. Aquesta malaltia, juntament amb altres, està inclosa dins del terme “ síndrome de delecció del cromosoma 22q11 ”.\nAquesta malaltia es basa en un trastorn causat per la manca duna petita part del cromosoma 22 . Tot ésser humà té dues còpies del cromosoma, una de cada progenitor. A la síndrome de DiGeorge a una còpia del cromosoma li falta un segment. Les parts que s'eliminen afecten diversos sistemes del cos i provoquen un desenvolupament insuficient.\nEls nens, que són els que solen patir aquesta malaltia, presenten uns trets facials característics amb orelles petites amb descens a la zona de naixement, mandíbula petita i enfonsada amb mentó poc desenvolupat, ulls molt separats i rostre llarg. A més, la síndrome comporta problemes de salut que poden variar pel que fa al tipus i la gravetat. Alguns daquests problemes poden ser, per exemple, anomalies cardíaques que poden ocasionar un subministrament insuficient de sang rica en oxigen. També provoca un funcionament deficient del sistema immunitari.\nL'estafa és una glàndula ubicada sota l'estern, on maduren les cèl·lules T , imprescindibles per combatre infeccions. En les persones amb aquest trastorn, l'estafa pot ser molt petita o estar absent, en aquest cas necessitaran un trasplantament de teixit d'estafa. Això fa que tinguin infeccions freqüents i greus. A més, presenten un major risc de tenir trastorns autoimmunitaris.\nUna altra de les conseqüències és l' esquerda del paladar , una obertura a la part superior de la boca, amb llavi leporí o sense. També hi pot haver altres anomalies que poden dificultar empassar o emetre certs sons. Així mateix, de la síndrome es deriven complicacions relacionades amb nivells baixos de calci a la sang\nAquesta malaltia també comporta un retard en el desenvolupament i problemes de conducta i emocionals ja que la delecció del cromosoma pot causar problemes en el desenvolupament i l'activitat del cervell. Són freqüents els retards en el desenvolupament de la parla i les dificultats daprenentatge. Hi ha nens que presenten TDAH o trastorn de l'espectre autista i, ja d'adults, augmenta el risc de depressió, ansietat i altres trastorns.\nA més d'aquests, es poden donar altres afeccions com ara problemes auditius, visió deficient, problemes respiratoris o estatura baixa.\nPer poder diagnosticar aquest tipus de malaltia se solen realitzar anàlisis de sang, radiografia de tòrax per verificar la mida de l'estafa i una ecocardiografia pel fet que afecta directament el cor.\nEl tractament dependrà dels problemes de salut que provoqui el trastorn. Normalment consisteix en suplements de calci i vitamina D , cirurgia per a les anomalies cardíaques i l'esquerda del paladar i, de vegades, trasplantament de teixit d'estafa o de cèl·lules mare. Aquest trasplantament pot curar la immunodeficiència.


La «Feria de Abril»\nJoan Riera | 28 abril 2005\nNo s'acaba d'entendre que Cort es gasti una doblerada en la celebració a Palma de la Feria de Abril, quan tan poca cosa fa en defensa de la llengua i les senyes d'identitat mallorquines. Si la defensa de la personalitat pròpia fos distintiu de l'Ajuntament de Palma, seria comprensible que també es protegissin altres manifestacions culturals externes, sempre des de la perspectiva de la integració i d'anar caminant cap a l'estructuració d'un sol poble balear. Però Cort ha elegit des de fa anys el camí contrari. D'una banda, discrimina de manera negativa la personalitat pròpia i, de l'altra, potencia la forastera. Tal manera d'actuar només pot tenir una explicació: el neocolonialisme exercit des de dedins per mantenir comunitats separades i que no tenguin relació entre si. Així es com més rèdits electorals pot obtenir el Partit Popular a partir de la seva coneguda retòrica espanyolista. Erigint-se en defensor de les faralaes, el govern municipal del PP intenta mantenir signes culturals externs que li puguin servir de bossa electoral. No vol que els progressistes mallorquins de soca-rel s'entenguin i estableixin llaços ni objectius comuns amb els progressistes arribats d'Andalusia. La seva política identitària va dirigida a esvair la personalitat mallorquina i a convertir en reducte la llengua pròpia, mentre fa créixer l'españoleo que tant agrada a la cúpula dirigent popular de Madrid.\nNo hi ha res d'ingenu en aquesta exaltació de les festes andaluses, ni en la doblerada que s'hi dedica. Tot el contrari. És una calculada estratègia per mantenir la seva hegemonia política a partir de valors forans. Els participants en la Feria de Abril haurien de saber que són utilitzats per molt que els subvencionin.


Redacció\t| Actualitzat el 18 Maig 2018 a les 20:47\nNo és el primer cop que els professionals alcen la veu quan els atacs contra els mitjans de la CCMA incrementen la intensitat habitual. Ara ho han tornat a fer davant l'amenaça d'incloure els mitjans públic en una possible nova aplicació de l'article 155 de la Constitució, una ampliació que tindria el vistiplau de PP, PSOE i C's amb diferents graus de vehemència.\nEls comitès d'empresa i els consells professionals de TV3 i Catalunya Ràdio remarquen que els mitjans de la Corporació "han d'estar fora de la batalla política" i avisen que s'oposaran amb "totes les forces" a qualsevol intervenció. "El nostre compromís amb el caràcter públic i independent d'aquests mitjans es reforçarà davant d'unes mesures polítiques que envairien les competències del Parlament de Catalunya", adverteixen en un comunicat conjunt.\nEls professionals de TV3 i Catalunya Ràdio assenyalen que els mitjans públics "han de ser un element fonamental per a la democràcia i la convivència a Catalunya, i no pas part del conflicte polític". Per això, reclamen de nou als partits polítics que "respectin els mitjans de la CCMA, els seus professionals, i els preservin del control governamental, de les batalles partidistes i de la intervenció estatal del 155".\nEn aquesta línia, els comitès i consells professionals recorden que sempre han defensat la desgovernamentalització i la despartidització de la Corporació, de manera intervenir-la a través del 155 seria "l'antítesi de la llibertat" que reclamen.\nEls representants dels treballadors aprofiten l'avinentesa per demanar al Parlament que procedeixi a la renovació del consell de govern de la CCMA, i a més es faci amb criteris professionals, sense quotes de partits, i que s'aprovi amb majories qualificades, tal com establia la proposició de llei de reforma de les lleis audiovisuals, consensuada per tots els grups polítics, i que va quedar pendent d'aprovació en l'anterior legislatura.\nICB explicita el seu suport a Sergi Vicente i l'actual model de betevé\nEl consell d'administració d'Informació i Comunicació de Barcelona, l'empresa municipal que [...]\nEl Jutjat d'Instrucció número 47 de Madrid ha acordat el sobreseïment de la investigació [...]\nDesestimada la demanda de Cebrián contra El Confidencial pels papers de Panamà\nEl Jutjat de Primera Instància número 5 de Madrid ha desestimat íntegrament la demanda que [...]


Població i economia de la Comunitat Valenciana | Secuencia didáctica 581132 - Tiching\nPoblació i economia de la Comunitat Valenciana\nAbans de començar - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nObjectius didàctics Conèixer les característiques i la distribució de la població de la nostra Comunitat. Interpretar correctament els mapes temàtics sobre densitat de població. Descriure l'evolució de la població de la Comunitat Valenciana. [...]\nAvaluació inicial 01 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAvaluació inicial 02 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAvaluació inicial 03 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAvaluació inicial 04 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nResums - Població i economia de la Comunitat Valenciana\n1. La població de la Comunitat Valenciana La Comunitat Valenciana és una de les comunitats autònomes més poblades d’Espanya; té entorn cinc milions d’habitants i una densitat de població de 89 hab/km2. [...]\nIntroducció - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nLa nostra Comunitat Autònoma té prop de 5 milions d'habitants. La major part d'aquesta població es concentra en el litoral: en les capitals de província i en les ciutats de la rodalia. [...]\nVerdader/fals. La Comunitat Valenciana actual\nContesta. Població i economia de la Comunitat Valenciana\nLa població de la Comunitat Valenciana\nUna Comunitat molt poblada La Comunitat Valenciana té al voltant de 4,9 milions d'habitants. És una de les comunitats més poblades d'Espanya: hi viu el 10,8% de la població espanyola. La nostra Comunitat té una densitat de població de 210 h. [...]\nQuè és la densitat de població?\nVerdader/fals. Distribució de la població a la Comunitat Valenciana\nReflexiona. Localitats urbanes i rurals de la Comunitat Valenciana (I)\nCompleta. Conceptes sobre distribució de la població\nContesta. La població de la Comunitat Valenciana\nReflexiona. Localitats urbanes i rurals de la Comunitat Valenciana (II)\nCaracterístiques de la nostra població\nEl creixement de la població La població d'un lloc creix quan el nombre de naixements és més gran que el nombre de defuncions. [...]\nQuè és una piràmide de població?\nSelecciona. El creixement de la població a la Comunitat Valenciana\nInterpreta. Immigrants estrangers\nContesta. Característiques de la nostra població\nEl sector primari a la Comunitat A la Comunitat Valenciana, només el 3,5% de la població ocupada treballa al sector primari, és a dir, en faenes agrícoles, ramaderes o pesqueres. [...]\nInterpreta. Agricultura, ramaderia i pesca\nCompleta. El sector primari a la Comunitat Valenciana\nVerdader/fals. La transformació del sector primari\nInterpreta. Distribució de les terres\nImportància del sector secundari Pel valor econòmic i pel nombre de llocs de treball que generen, destaquen a la Comunitat Valenciana la indústria i la construcció. Els sectors industrials més importants a la Comunitat són. [...]\nLa producció d'energia elèctrica a la Comunitat Valenciana\nTria la resposta. El sector secundari a la Comunitat Valenciana\nIdentifica. La localització de la indústria valenciana\nInterpreta. La indústria\nEl sector terciari: el comerç i el turisme\nEl sector terciari El sector terciari o sector de serveis engloba una gran quantitat d'activitats que no produeixen béns materials, sinó que satisfan les necessitats socials de les persones: el comerç, el turisme, els transports, l'ensenyament, la...\nTria la resposta. El sector terciari valencià\nClassifica. Tipus de turisme a la Comunitat Valenciana\nInterpreta. Població activa ocupada en els serveis\nContesta. El sector terciari\nEl transport terrestre La Comunitat Valenciana compta en l'actualitat amb una completa xàrcia de transport terrestre que facilita el desplaçament de passatgers i de mercaderies. [...]\nVerdader/fals. Els transports a la Comunitat Valenciana\nContesta. Els transports\nRelaciona. Tipus de transports\nActivitats finals - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nSelecciona. Població i economia a la Comunitat Valenciana\nAprén. Elaborar i interpretar un gràfic\nIdentifica. Sectors econòmics a la Comunitat Valenciana\nAvaluació final - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAvaluació final 01 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAutoavaluació 01 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAvaluació final 02 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAutoavaluació 02 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAvaluació final 03 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAutoavaluació 03 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAvaluació final 04 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAutoavaluació 04 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAvaluació final 05 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAutoavaluació 05 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAvaluació final 06 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAutoavaluació 06 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAvaluació final 07 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAutoavaluació 07 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAvaluació final 08 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAvaluació final 09 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAutoavaluació 09 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAvaluació final 10 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nAutoavaluació 10 - Població i economia de la Comunitat Valenciana\nTria la resposta. Distribució i evolució de la població valenciana actual\nObserva. La població estrangera a la Comunitat Valenciana en 2011\nSintetitza. Les ciutats de la Comunitat Valenciana


Una programació per a totes les edats en 'Viu l'Estiu'\nDurant aquesta setmana hi ha diferents activitats com tallers infantils, contes, cinema, jazz i visites guiades\nTags: Activitats, Viu Estiu\nL’Ajuntament d’Alcoi ha preparat, amb col·laboració d’algunes regidories, la programació ‘Viu l’Estiu’, perquè aquests mesos de calor siguen més divertits a la ciutat.\nPer a aquesta setmana hi ha activitats pensades per a totes les edats. ‘Viu l’Estiu’ a més intenta dur aquesta programació a tots els barris de la ciutat.\nDurant el dia 6 d’agost, dijous, es va realitzar en la Glorieta ‘El Racó dels Contes’, un espectacle de Teatre Infantil, que va estar a càrrec de Papallona Produccions.\nEn el divendres 7 d’agost, a partir de les 9 de la nit, hi haurà un concert en la Placeta del Fossar que també està dins de la programació de Jazz amb la Manco. L’actuació estarà a càrrec del grup ‘MoreThanJazz’, i fan una barreja de jazz i poesia. Aquest grup sol interpretar temes de bandes sonores de pel·lícules com ‘El Mag d’Oz’, ‘Casablanca’, ‘Dies de Vi i Roses’, ‘Desdejuni amb Diamants’, i ‘Moulin Rouge’.\nSeguidament, durant el dissabte 8 d’agost, en el Poliesportiu de Batoi, es realitzarà un cinema d’estiu amb la projecció de la pel·lícula ‘Hellboy’. Començarà a les 10 de la nit.\nLes visites guiades tindran el seu torn durant la jornada del diumenge 9 d’agost, i es que seguiran les rutes a les Pintures Rupestres de la Sarga. Per tal d’anar s’ha de fer una reserva en la web: www.lasargareservas.com. L’aforament estarà reduït en 15 persones per torn, i hi haurà quatre torns, un a les 10 del matí, un a les 11 del matí, a les 12 del matí, i per últim a l’1 del migdia.\nDes de l’Ajuntament volen recordar que durant aquesta setmana i la pròxima, la Biblioteca Infantil Tirisiti acull la Setmana dels animals, en la qual es realitzaran tallers i jocs entre altres activitats destinades als més menuts de la casa. Seran cada matí a les 11 i mitja. Per a fer la inscripció s’ha de telefonar al 96 553 71 43 o enviar un correu a biblioteca@alcoi.org.\n‘Tot l’any és 8 de març’ a l’IES Andreu Sempere\nUna resposta de Una programació per a totes les edats en ‘Viu l’Estiu’\n8 d'agost de 2020 a les 14:29\nPara una ciudad como Alcoi una programación bastante floja.


El cartipàs de l'Amable: Moció en defensa del dret a decidir. Ple ordinari setembre V\nPublicat per Amable Pallisé a les 18:50\nLa veritat no se si ho expliques durant el redactat...pero pq vareu votar en contra??\nEt recomano que llegeixis el redactat i despres, si procedeix, formulis la pregunta. A no ser que el que vulguis preguntar es un altra cosa. En aquest cas, hauràs de formular la pregunta d'un altra manera.\nICV mol coerens,la resta de forses,oportunistes y electoralistes catalunya es algo mes que els independentistes salut\nara m'ho he tornat a llegir! segueixo sense entendre el pq del vot en contra! no crec que aneu en contra d'un referendum a nivell popular no??...pq no simplement una abstencio??\nPD-segurament no ets independentista pero l'esquerra catalana mai canviara Espanya!\nPel que fa a mi, els arguments que explicà la regidora d’Iniciativa-EPM, em van quedar més que clars. Jo entenc clarament que “varen votar” en contra, bàsicament, degut al punt 3 de la moció:\n1.- La moció no parla de la realització de referèndums populars d’una manera general, parla d’“encoratjar” als ajuntaments a la realització “de consultes similars” a la d’Arenys de Munt, que era una consulta per la independència de Catalunya.\n2.- Com tu ja deus saber, l’acord de Ple de l’Ajuntament d’Arenys mitjançant el qual recolzava la consulta cedint els locals municipals per instal·lar-hi les urnes i facilitava l’organització municipal, va ser suspès pel Jutjat al considerar que sobrepassava les competències municipals (nomes el govern de l’estat pot autoritzar consultes d’aquest tipus, es a dir, de competència supramunicipal, així ho diu l’art. 149.1.32 de la Constitució espanyola).\n3.- Com que fins que les coses no canviïn tots els catalans som ciutadans espanyols (potser no de sentiment però sí de facto) i la llei de lleis es la Constitució Espanyola, tots els ciutadans l’hem d’acatar. Més encara els regidors/es que quan son elegits i juren o prometen (amb les formules que permet l’ordenament jurídic, ja sigui per imperatiu legal o qualsevol altra que tingui validesa) “per la seva consciència i honor”, complir les seves obligacions com a regidors/es “amb lleialtat al Rei i guardant i fent guardar la Constitució i l’Estatut d’Autonomia”.\n4.- La intervenció de la regidora d’Iniciativa-EPM, es clara i diàfana quan parla d’”actuació equivocada i desmesurada” del govern central a la consulta d’Arenys que, d’altra banda, considera “del tot positiva” en el sentit que a ningú li ha de fer por la realització d’una consulta popular. Com també ho es quan diu que “existeixen d’altres formules” hi es refereix a “un estat propi en un estat federal” i quan recorda les competències (drets i deures) que tenen com regidors/es malgrat “els nostres idearis” tot fent memòria que, a més, el Ple municipal va aprovar per unanimitat una moció presentada per Iniciativa-EPM en el Ple del dia 30/10/2008 en el que s’acordà per unanimitat aprovar una moció per a que l’alcalde, la Junta de Govern, secretària habilitada i serveis administratius, acompleixin estrictament amb els deures i obligacions inherents al seu càrrec en el compliment de la Llei.\n5.- Deixa clar el que per Iniciativa-EPM es “una utilització partidista sobre la independència” en referència a determinats partits, “les CUP a ERC, ERC a CIU i CIU, com no, al Govern” en una escenificació per veure qui de tots es més independentista.\n6.- Recorda i confia en l’Estatut i en el projecte de Llei de consultes populars que desenvolupa l’article 122 de l'Estatut, estableix el règim jurídic, el procediment, el compliment i la convocatòria de les consultes populars per via de referèndum que el Parlament de Catalunya va aprovar el mes de març i del que el Conseller de Governació Jordi Ausàs destacà que “cohesiona i enforteix Catalunya” i del que va dir que “la llei concreta l’expressió del dret a decidir per part de la ciutadania”.\nPer tant, no veig el que no entens. Altra cosa es que no comparteixis el posicionament d’Iniciativa-EPM, cosa molt lícita per la teva part.\nAmable, jo també hi vaig ser. M'es agradat haver-te vist. T'hauria vinguta a saludar i ens hauriem conegut. Jo també vaig anar d'aquí cap allà fent fotos.\nEncara que el teu té més mèrit ja que vas tenir que baixar de Tivissa i jo ho tinc al costat. D'Amposta poca gent. Després es queixaran...\nN'estic convençut que si enlloc d'independència parlessim d'estat federal, haguessiu votat una altra cosa, i després no hauria importat el que diu la constitució, o ho haguesiu adaptat al vostre interes.\nA espanya, mai existira un Estat federal! No els hi interessa.\nA vegades s'ha de ser una mica realista!\nRecordar que l'alcalde d'Arenys de Munt és del vostre partit, i que totalment d'acord en que cadascu pot pensar com vulgui, pero segur que si algu de vosaltres fos independentista l'argument hagues canviat, però clar, com també sou espanyols, no voleu que els altres podem opinar si ho volem ser o no.\nPuc entendre que n’estiguis convençut, però això no significa que tinguis raó. El teu raonament parteix d’una hipòtesi completament subjectiva que conclou en una afirmació que no pots demostrar que sigui veritat, en un intent de donar per vàlid el que no ho és, es el que en diuen un sofisma.\nPartint de l’afirmació que fas de que “també sou espanyols, no voleu que els altres podem opinar si ho volem ser o no”, jo també te’n podria fer un de sofisma:\n- Els espanyols no volen que els altres puguem opinar\n- Tu ets espanyol\n- Tu no vols que els altres puguem opinar\nD’altra banda, i perquè soc realista, penso que estem més prop (si es que estem a prop d'alguna cosa) d’un estat federal que d’un estat independent. Però bé, això només son apreciacions personals.\nPel que fa a l’alcalde d’Arenys de Munt m’agradaria assabentar-te (si és que no ho saps) de que és no és d’ICV, si no del partit Arenys de Munt 2000 que forma part de les EPM’s. EPM’s que son una coalició de petits partits que tenen en comú els valors de l’esquerra i que es caracteritzen per la seva pluralitat ideològica, des de l’independentisme fins al federalisme i baix el principi bàsic de la independència de cada grup municipal.\nDit això, t’he de dir que els regidors/es d’Iniciativa-EPM i tots els que els hem votat som, a més de catalans, espanyols. Exactament igual que la resta de forces polítiques municipals i tots els que els han votat, fins i tot tu, malgrat que això no sigui del teu grat.\nLa meva concepció política passa per canviar les coses que no m’agraden des del marc constitucional, estatutari i jurídic que ens hem dotat en aquest país, Catalunya i també Espanya, doncs, per sort o per desgràcia, la realitat passa per a que només puguem entendre Catalunya si considerem Espanya. I aquesta sí que és una realitat inalienable (al menys fins aleshores). Molts som republicans, federalistes, n’hi ha d’independentistes, però el que tenim clar es que les coses cal canviar-les seguint la norma. L’actual societat democràtica, amb les seves coses bones i dolentes, amb el que ens encotilla i el que ens dificulta per avançar cap a millors cotes de llibertat, ens l’hem autoimposat tots els ciutadans per poder tenir, a més de deures, drets. A canvi, hem hagut de renunciar a llibertats (tantes com persones hi ha) per poder viure en una societat democràtica que ho pot ser més, en la mesura de que siguem capaços de canviar l’actual marc de convivència que té com a referent la Constitució Espanyola i l’Estatut d’Autonomia de Catalunya.\nJa ho deia Rousseau: “L’home ha nascut lliure i a tot arreu es troba entre cadenes”\nlo mes fort es veure com un regidor d'ajuntament franquista vota a favor de consultes d'aquesta indole.\nAixò no es canvi de xaqueta aixó es una mutació en tota regla, ja, ja, ja.\ncentralisme barceloni, res per tu, tot per mi. je,je


Diada a plaça CAT - Colla Jove de l'Hospitalet\nDiada a plaça CATTwoCjh2021-09-24T15:38:29+00:00\nDiada a plaça CAT\nSona el despertador i mentre la voluntat intenta guanyar la mandra, tot de pensaments comencen a brollar dins el meu cap. Imatges de castells, de riures, d’abraçades…\nEls rajos de sol lluiten per escolar-se pels forats de la persiana. Els records de moments viscuts inunden el meu cap que encara es troba més a prop del món oníric que del real. Torno a reviure els salts d’alegria, les ballarugues, els crits de joia…\nPoso els peus a terra i mentre de manera maldestre els meus dits cerquen les sabatilles, m’envaeixen les abraçades, els moments de companyonia entre colles, els somriures i les rialles de la canalla.\nUn a un, vaig fent passar els botons pels traus de la camisa. Dins meu, el so del tabal i de les gralles s’obren camí i fan que prengui consciència que avui tornarà a ser un d’aquells dies que per sempre més seran part de mi.\nJa al carrer, em miro la faixa i els mocadors entrellaçats que no permeten que es desemboliqui, aquells mateixos mocadors que han recollit la suor i l’esforç de tants assajos, aquells mocadors que han voltat les places del país cercant aquells instants efímers quan, en fer l’aleta, sembla que per un moment el castell suri i el pes s’esvaeixi, aquells segons previs al darrer esforç, al de la descarregada del castell, al de la màgia de l’energia que es dissipa quant la pinya s’obre després que el darrer terç hagi posat els peus a terra.\nCamino de manera accelerada cap a plaça i, ara que soc ben despert, somio amb el que podríem arribar a fer amb unes quantes camises més a la Colla. Amb els castells que podríem bastir si una poca gent de l’Hospitalet ens acompanyés en aquesta tradició centenària.\nEl verd dels antics camps de carxofes de la nostra ciutat representat a les nostres camises es va fent palès a plaça, les abraçades i petons corren a dojo en retrobar-nos, històries fins que el Cap de Colla ens ajunta per esperonar-nos a donar el millor de cadascú de nosaltres, l’actuació es a punt de començar.\nAvui un cop més reviurem aquest anhel que ens duu per tots els racons del Principat fent de la nostra afició una manera de viure, mostrant als més petits la cultura de l’esforç, del treball en equip, de la companyonia, de l’amistat, del bé del conjunt per damunt de les individualitats, de la cerca de la millora contínua…\nCom sempre durem els millors castells que tinguem i com sempre serrarem les dents per defensar cadascun dels castells fins el darrer instant. Fondrem el nostre pit amb l’esquena del davant en una pinya que farà fort el tronc, per tal que les nostres enxanetes ens duguin un tros de cel en descarregar cada castell.\nAvui, a plaça, tornarem a sentir emocions a flor de pell, continuarem aquest llarg viatge per la història amb nous castells a les nostres faixes, amb il·lusions renovades que ens faran arribar més lluny! Amb noves esperances que ens duran més amunt!


El ministre de l'Interior en funcions diu a Ràdio 4 que actuaran en termes de "necessitat i proporcionalitat"\n4 min. Barcelona 14/10/2019 09:05\n651x366 Grande-Marlaska durant l'entrevista a Ràdio 4 / @RADIO4_RNE Grande-Marlaska durant l'entrevista a Ràdio 4 / @RADIO4_RNE\nFernando Grande-Marlaska, ministre de l'Interior en funcions, ha parlat aquest dilluns al matí a El matí a Ràdio 4 amb Gemma Nierga, just abans que es conegui la sentència del Procés. Sobre les filtracions que hi ha hagut en els últims dies, ha dit: "Esperem que els primers que coneguin la sentència siguin els acusats. Esperem a saber la sentència per saber si les filtracions tenen alguna cosa a veure amb la resolució final. Les filtracions, a qualsevol magistrat, no li agraden, més aviat molesten". "Sigui quina sigui la sentència, cal que tothom tingui clar que tenim un poder judicial competent i que això és un estat de dret, no és un estat que es revenja, ni de lluny! Aquí el que s'ha jutjat són fets concrets imputats a persones concretes en un judici públic en què les parts han aportat les proves que creien oportunes per als seus interessos", ha indicat. "¿La justícia a vegades és massa dura? Doncs, tot i que sembli dura, la justícia és la que ha de ser perquè és la que estableixen les nostres lleis", ha comentat.\nPer a Grande-Marlaska, la sentència no és el final del Procés: "No és l'inici ni el final de res. Són dos plans absolutament diferents, que han d'anar en paral·lel, que són l'àmbit judicial i el polític. La sentència és el final del primer pla, el judicial. Els jutges han jutjat fets concrets imputats a persones concretes, no han fet res més. En l'àmbit polític podrem discutir d'autogovern en el marc de la Constitució".\nPreguntat pel vídeo que ha difós aquest dilluns al matí la Moncloa, ha indicat: "Espanya és un estat de dret i el nostre prestigi democràtic està reconegut. A vegades, cal recordar-nos a nosaltres mateixos i també a fora la fortalesa del nostre estat de dret. No és que sigui ara el moment per recordar-ho, és que en els últims mesos el nostre poder judicial ha estat objecte d'una anàlisi concreta. I hem passat tot el procés amb una transparència plena". "Volem deixar clar que Espanya és un estat de dret, d'això no en tenim cap tipus de dubte. Espanya és la terra de tots", ha afegit. "La sentència ha de ser acatada per tots i és impossible que no ho sigui. Si no, seria devaluar l'estat de dret", ha afirmat el ministre de l'Interior en funcions.\nSobre la possibilitat d'activar de nou l'article 155, Grande-Marlaska ha dit que els informes que tenen a la Moncloa els indiquen que, si fos necessari, el podrien aplicar tot i estar en funcions. "Jo espero no haver-lo d'aplicar. Les mesures excepcionals és millor no haver-les d'aplicar. El que cal és que tots els poders constituïts complim amb les nostres funcions i competències", ha indicat, i ha afegit: "Vull pensar que el govern català no traspassarà la línia de la legalitat. El que es vol és diàleg en el marc legal, tranquil·litat i no desafiaments".\nPreguntat per l' operatiu desplegat per als pròxims dies, Grande-Marlaska ha afirmat: "A Catalunya, la competència de la seguretat ciutadana és dels Mossos, nosaltres estem cooperant en els termes que s'han pactat". "Cal fer la feina correctament. No faré qualificacions... vull que la feina es faci en els termes de proporcionalitat i necessitat. Aquesta és la meva responsabilitat", ha dit, quan ha estat preguntat per si comparava la situació actual amb la de l'1 d'octubre de fa dos anys. "Els cossos de seguretat estan mirant perquè tots els ciutadans puguin expressar-se amb llibertat. Però demano a la ciutadania que s'expressi amb tranquil·litat", ha comentat.\n"Hem de construir. Com són els vostres castellers? Construeixen cap a dalt, no? Doncs construïm entre tots", ha dit Grande-Marlaska quan ha estat preguntat sobre la resolució que va votar el Parlament de Catalunya per demanar que es retiri de Catalunya la Guàrdia Civil. "Hem de construir entre tots, no es retirarà ningú. Hem de treballar amb respecte absolut a l'autogovern de Catalunya i en l'àmbit competencial", ha afegit.\nSobre l'exhumació de Franco, el ministre de l'Interior en funcions ha dit que "encara queda molt de temps per restablir la memòria de les nostres víctimes". "Sabíem que calia exhumar el dictador i, fins que no ho hem aconseguit, no ens hem aturat. Al consell de ministres vam acordar que seria abans del dia 25 d'octubre. El dictador ja no pot ser més protagonista al nostre país, ja ho va ser desgraciadament durant molt de temps", ha conclòs.


Cursor de seqüències d'ordres. Agraït per endavant. 2Questions com aturar l'acció de dibuix? I com escriure no entenc? (Sóc ella) que tals solelychki que per a ursors.iochu escriu clarament que picjuto que en general no hi ha res ...\nConsultes de 30 a la base de dades generada en segons 0,387.


L'hortet: Ja ha glaçat\nJa ha glaçat\nAls encarregats de l'hort se'ls ha girat molta feina. Cada tarda han de tancar l'hivernacle per protegir l'hort de les glaçades de la nit, i cada matí l'han d'obrir ( si no glaça) per què l'hort s'airegi.\nPer saber si es pot obrir o no han de mirar el termòmetre i apuntar les dades en una llibreta, així en podrem fer una gràfica. També apunten les feiens que fan cada dia, ahir varen cavar els pèsols i els raves, avui quan han volgut regar han trobat que l'aigua estava gelada..... Fa un fred que pela, però les hortalisses estan com turronets!\nAixò és aigua de pluja ben glaçada!\nPublicat per Escola Vedruna Ripoll a 21:36\nEstic molt contenta de tenir\nMaria Rivera Mir.\n3 er. Primària\n17 de novembre de 2008 a les 13:25\nLa glaçada de divendres va ser\nmolt forta.Fins i tot s'em va gelar\nla roba estesa!\nOLGA MÁRQUEZ CALVO\n3r de primaria\n18 de novembre de 2008 a les 18:22\nMaitechu ha dit...\nQuin hivernacle més maco que heu preparat!!\nAllà a Ripoll fa més fred que a Granollers! Jo tinc les meves plantes a la terrasa, uns quants raves, bledes, espinacs i algunes tomaqueres que encara viuen. Me'n alegro molt de que tingueu un hort tant guapo! Cuide-lo molt bé!\nSalutacions des des Granollers\n27 de novembre de 2008 a les 12:54\nQuin hivernacle i quin hort més guapo!!!\nJo cultivo a la meva terrasa, tot i que a Granollers no fa tant fred com a Ripoll!!\nJo tinc plantats raves, bledes, espinacs i algunes tomaqueres que encara viuen.\nUs felicito pel blog i per l'hort tant maco i pròsper.\nSalutacions des de Granollers!\n27 de novembre de 2008 a les 12:57\nA mi m'ha agradat molt l'hort i totes les coses sobra tot les eines.\n28 de gener de 2009 a les 16:41


Pajín diu que un "gran acord" està "molt més a prop" després de la ronda de contactes amb les comunitats - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nPajín diu que un "gran acord" està "molt més a prop" després de la ronda de contactes amb les comunitats\neuropa press 29.12.2008 | 15:32\nLa secretària d'Organització del PSOE, Leire Pajín, ha destacat avui que la possibilitat d'arribar a un "gran acord" sobre finançament autonòmic està "molt més a prop" després de la ronda de contactes entre el president del Govern espanyol, José Luis Rodríguez Zapatero, amb part dels líders regionals.\nA més, ha garantit que cap comunitat "hi sortirà perdent" amb el nou model.\nEn declaracions a Onda Cero recollides per Europa Press, Pajín ha qualificat com "un bon senyal" el suport que ha aconseguit fins ara Rodríguez Zapatero "no només" per part de les comunitats autònomes governades pels socialistes sinó també, ha afegit, per les que estan presidides pel PP com són les de Madrid i València.\nLa dirigent socialista ha destacat els principis sobre els quals es basarà el nou model de finançament i que atendran, ha dit, a l'equitat, a la població i a les "especificitats" de cada regió. "Volem un model capaç de garantir la suficiència econòmica a les comunitats per cobrir els drets dels ciutadans i la igualtat d'oportunitats amb independència d'on visquin", ha assenyalat.\nDesprés de ser preguntada sobre l'existència d'un front comú de totes les comunitats amb governs del PSOE respecte al debat autonòmic, ha respost: "No en tingui cap dubte". Seguidament, ha criticat l'actual model perquè "ha demostrat ser manifestament millorable" i a més els presidents regionals "no van ser escoltats" a La Moncloa.


Sant Boi en Comú | Gràcies a tota la comunitat educativa\nEl setembre de 2020, pocs dies abans de l’inici del nou curs escolar, a la meva columna del Viure Sant Boi us deia que sabíem que no hi havia res millor que l’escola per garantir la igualtat d’oportunitats i que era per això que des de l’Ajuntament de Sant Boi seguiríem acompanyant la comunitat educativa en aquest nou curs escolar que estava a punt de començar. Després dels 9 mesos d’un curs que difícilment oblidarem, a aquesta voluntat d’acompanyament -que es manté ferma-, li hem d’afegir un agraïment sincer per aquest curs 2020-2021 ple de reptes i objectius compartits.\nGràcies als equips educatius i directius, al personal de neteja, serveis de menjador i consergeria, famílies i AFA i, per descomptat, gràcies a tot l’alumnat per la vostra resiliència i capacitat d’adaptació i transformació constant. Junts i juntes hem aconseguit que les imatges de centres i serveis educatius tancats quedin enrere, que la por inicial als confinaments deixi pas a la responsabilitat compartida i l’escola ha tornat a ser l’espai de descoberta constant del món que ens envolta.\nCom diu el vídeo que fa uns dies vàrem publicar des de l’Ajuntament per donar les gràcies a la comunitat educativa santboiana, «ara podem dir que el món de l’educació ha estat clau i exemplar en la tasca comuna per detectar i contenir l’avanç de la Covid-19». Això ha estat gràcies al compromís compartit i a la cada cop més sòlida xarxa que conformen tots els agents que a la nostra ciutat vetllen per una educació de qualitat i en condicions d’equitat.\nArticle publicat al Viure Sant Boi de juliol-agost 2021


Sacquenay - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n47° 35′ 33″ N, 5° 19′ 21″ E / 47.5925°N,5.3225°E / 47.5925; 5.3225Coord.: 47° 35′ 33″ N, 5° 19′ 21″ E / 47.5925°N,5.3225°E / 47.5925; 5.3225\nSacquenay és un municipi francès, situat al departament de la Costa d'Or i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 261 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Sacquenay era de 261 persones. Hi havia 124 famílies, de les quals 40 eren unipersonals (16 homes vivint sols i 24 dones vivint soles), 40 parelles sense fills, 24 parelles amb fills i 20 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 174 habitatges, 119 eren l'habitatge principal de la família, 26 eren segones residències i 28 estaven desocupats. 170 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 119 habitatges principals, 100 estaven ocupats pels seus propietaris, 15 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 4 estaven cedits a títol gratuït; 2 tenien dues cambres, 16 en tenien tres, 34 en tenien quatre i 68 en tenien cinc o més. 94 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 65 habitatges hi havia un automòbil i a 45 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Sacquenay el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 159 persones, 120 eren actives i 39 eren inactives. De les 120 persones actives 111 estaven ocupades (62 homes i 49 dones) i 9 estaven aturades (2 homes i 7 dones). De les 39 persones inactives 18 estaven jubilades, 6 estaven estudiant i 15 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Sacquenay hi havia 122 unitats fiscals que integraven 270 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 22.709 €.\nDels 18 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses alimentàries, 1 d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials, 2 d'empreses de construcció, 7 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa de transport, 2 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa financera, 1 d'una empresa immobiliària i 1 d'una entitat de l'administració pública.\nDels 4 establiments comercials que hi havia el 2009, 3 eren fleques i 1 una botiga d'electrodomèstics.\nL'any 2000 a Sacquenay hi havia 20 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 2.032 hectàrees.\nChaume-et-Courchamp (3,3 km)\nOccey (4,2 km)\nCusey (4,5 km)\nPercey-le-Grand (5,3 km)\nChazeuil (5,4 km)\nIsômes (6,1 km)\nSaint-Maurice-sur-Vingeanne (6,7 km)\nChoilley-Dardenay (7,1 km)\nVaux-sous-Aubigny (7,6 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Sacquenay\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Sacquenay a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Sacquenay a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Sacquenay&oldid=29644514»


Ajuntament de Sant Andreu de Llavaneres - Raúl Capitani, gravats i dibuixos\nPortada > Àrea de Serveis a les Persones > Cultura i Festes > Museu-Arxiu > Agenda\n(*fins a l'11-4-2021)\nExposició de gravats i dibuixos de Raúl Capitani (1941-2016).\nRaúl Capitani (Mendoza, Argentina, 1941 – Mataró, 2016) va estudiar Belles Arts i, a partir de 1964, va realitzar les primeres exposicions a l'Argentina i a Xile. A poc a poc, el seu art es va anar coneixent a altres països i el 1976 va exposar a Alemanya, Itàlia i França. La situació a l'Argentina, amb el cop d'estat militar, va empitjorar i es va veure obligat a exiliar-se.\nEl 1979 es va establir a Mataró, d'on eren els seus avantpassats materns. Ben aviat es va incorporar al món cultural de la ciutat. Va dirigir, durant més de deu anys, el taller de gravat del Patronat de Cultura de Mataró, des d'on va realitzar una importantíssima tasca de divulgació d'aquesta disciplina artística.\nCapitani va dominar a la perfecció la tècnica del gravat, però també la pintura, l'escultura en fusta, el collage, així com la il·lustració de llibres i còmics. Va ser un gran admirador de la poesia de Lorca, Alberti, Espriu, Borges o Neruda, d'algun dels quals ha realitzat carpetes de gravats acompanyades de les seves poesies.\nData 12 de març de 2021 fins a l'11 d'abril de 2021


Poggio Della Quercia Manciano Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nPoggio Della QuerciaLocalita' Quercialta 36A, Manciano, Manciano, Itàlia, 58014 - Veure al mapaExcepcional9,6Basada en82comentarisPoggio Della QuerciaVeure més fotos"Beautiful, idyllic setting, warm & helpful staff, comfor..."NatalieUnited StatesPiscinaVeure més fotosVeure totes les 24 fotosExcel·lent ubicació 9,4Veure al mapa9,4Ubicació\nSobre l'allotjamentDescripcióConvenientment situat a Manciano, Poggio Della Quercia és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Manciano. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, restaurant. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Poggio Della Quercia és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Manciano.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionscalefacciónevera empolles d'aigua de cortesiaplat de dutxa Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantPlease note that the restaurant is open upon request only. Comentaris recents de clients


L'Escola Arrels II guanya el concurs d'idees "estratosfèriques" SonCube | Catalunya Religió\nPer Fundació Escola Cristiana de Catalunya. Dm, 04/06/2013\nLa sonda SonCube s'infla amb un globus d'heli i s'enfila fins a la troposfera (localitzada a uns 30.000 metres). A aquesta alçada, el globus explota i la sonda descendeix emprant un paracaigudes. Dins la sonda hi ha instrumentació diversa que s'utilitzarà per recuperar l'aparell (per exemple, un emissor de ràdio i un terminal de GPS), així com instrumentació diversa (una càmera de vídeo, una de fotogràfica o un termòmetre, entre d'altres aparells).\nL'experiment proposat i l'escollit consisteix en l'estudi del perfil de diferents gasos ubicats a l'atmosfera emprant sensors electroquímics de baix cost. Ara l'equip guanyador tindrà pressupost per comprar el material necessari i per implementar l'experiment. Més informació sobre l'experiment al lloc web.


Flam de poma amb melmelada de Mos de Tros - Retalls de Cuina\nInicivinsFlam de poma amb melmelada de Mos de Tros\nFlam de poma amb melmelada de Mos de Tros\nAnna Pigarda • 18 de febrer de 2018\nM'agraden molt les melmelades i especialment cuinar amb elles. Al blog en tinc forces receptes, dolces i salades, on un dels ingredients és una melmelada. I és que les melmelades de qualitat d'avui en dia tenen el punt just de dolçor que et permet experimentar amb elles a la cuina. Per aquesta raó, aquest flam de poma amb melmelada de poma té el punt just de dolçor, encara que també porti llet condensada. L'èxit de la recepta, que és molt senzilla de fer, rau en la qualitat de la melmelada que feu servir. En el mes cas he fet servir la melmelada de poma de Mos de Tros, uns productors del Pla d'Urgell, la Lídia i en Jaume, que elaboren artesanalment les seves melmelades amb molta fruita i poc sucre, sense conservant ni colorant artificials. Delicioses per menjar-les soles o com a ingredients de plats salats o dolços, com les postres que us he portat avui.\nIngredients per a 6-8 flams individuals:\n250 grams de pomes Golden pelades i tallades a trossos petits\n125 ml de llet condensada\n250 ml de llet semidesnatada\n100 grams de melmelada de poma Mos de Tros\ncaramel líquid per la base dels flams\nEncenem el forn, a dalt i a baix, a 180º. Repartim el caramel líquid per les flameres. Si voleu preparar el caramel líquid a casa, poseu en un cassó, a foc fluix, 100 grams de sucre blanc amb dues cullerades d'aigua, i remeneu sense parar fins que el sucre es fongui i agafi un color fosc.\nPosarem les pomes, pelades i tallades en trossos petits, en una safata per anar al forn i les impregnarem bé amb el vi, el sucre morè i la canyella. Taparem la safata amb paper d'alumini i la ficarem al forn uns 30 minuts o fins que els trossos de poma estiguin tendres però sense desfer-se. Reservarem uns quants per decorar els flams, i la resta els mesclarem en un bol amb la melmelada de poma, els ous, la llet condensada i la llet semi. Amb una batedora triturem tots els ingredients fins que aconseguim una crema que abocarem a les flameres.\nCourem els flams al bany maria al forn, posant-los en una safata o recipient alt omplert d'aigua calenta que cobreixi la major part de les flameres - amb compte que no hi entri aigua-, uns 50 minuts o fins que veiem que han quallat. Una vegada s'hagin refredat els flams els guardarem al frigorífic fins al dia següent.\nA l'hora de servir-los, els desemmotllarem i els decorarem amb els trossos de poma que haurem reservat.\n*He adaptat les quantitats de la recepta del Flam de poma amb canyella del llibre La melmelada a la cuina de Cossetània Edicions. El llibre té molt bones receptes, però aneu amb compte amb les quantitats dels ingredients que en alguns casos, com el d'aquesta recepta, estan mal posats.\nfruita làctics melmelada productes productors vins


Ratxa de pluges fins dimecres que poden superar els 100 litres | NacióDigital\nRatxa de pluges fins dimecres que poden superar els 100 litres\nLa previsió meteorològica dona precipitacions generalitzades a gairebé tot el territori\nper NacióDigital, 19 d'abril de 2020 a les 16:54 |\nMapa de la previsió del temps per a aquest diumenge al matí | Meteocat\nAquesta informació es va publicar originalment el 19 d'abril de 2020 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada.\nLes pluges que ja han experimentat molts de punts del país aquest cap de setmana s'allargaran fins dimecres. I les previsions apunten a que ho faran de forma extensa i en grans quantitats: es calcula que poden arribar a superar els 100 litres per metres quadrats.\nTenim xàfecs localment intensos i acompanyats de tempesta a zones del litoral. Han deixat 20,3 mm en 30 minuts a Cunit (el Baix Penedès).\nPodrien descarregar localment amb forta intensitat a d'altres comarques del litoral i prelitoral central. pic.twitter.com/YPtNTIQfFn\n— Meteocat (@meteocat) April 19, 2020\nA hores d'ara, l'arribada d'una pertorbació ja ha produït xàfecs amb quantitats recollides fins diumenge al migdia d'entre 20 i 40 litres al litoral i prelitoral, on continuarà plovent. Els valors han estat inferiors a l'interior i al Pirineu, on els xàfecs seguiran però seran més dispersos.\nPrevisions pels propers dies\nDilluns seguirà plovent, i ho pot fer a qualsevol punt. Les pluges de matinada seran més probables a la meitat sud, mentre que a la tarda es desplaçaran cap al Pirineu, Prepirineu i resta de la meitat est del país.\nDemà serà una jornada inestable, amb possibilitat de precipitació en forma de xàfecs, sobretot a partir de migdia. Localment podran anar acompanyats de tempesta. Tots els detalls els trobareu al butlletí: https://t.co/dvBoqBQmJb pic.twitter.com/iC7JcegJy6\nDimarts arribarà una nova pertorbació en altura que, juntament amb la formació d’una depressió en superfície, reactivarà l’episodi de pluja. Aquest segona tongada de precipitacions tornarà a ser general i abundant, tot i que les acumulacions més importants es preveuen al quadrant nord-est i al litoral i prelitoral central.\nLes pluges, que en alguns moments aniran acompanyades de fang, seran d’intensitat entre feble i moderada, però no es descarta que localment també siguin fortes i acompanyades de tempesta i calamarsa. La cota de neu es mantindrà molt alta, per sobre dels 2.000 o 2.200 metres i, per tant, la pluja afavorirà la fosa de la neu existent al Pirineu.\nSocietat, el temps, meteorologia, pluja


La Maritza va arribar fa 3 anys de Mèxic: "És important aprendre la llengua per entendre la cultura"\nLa Maritza va arribar fa tres anys a Catalunya i no sabia que el català tenia tanta importància a la comunitat. "Vaig decidir aprendre l'idioma perquè\nvolia fer amics i també perquè volia conèixer més la cultura d'aquí." La Maritza diu que integrar-te en una societat és un esforç i que s'ha de tenir voluntat i flexibilitat per aprendre: "Si tu has d'anar a un lloc, tu t'has d'adaptar al lloc i al context. El context o el lloc no s'adaptarà a tu, has de ser una mica empàtic perquè a tu no t'agradaria que no valoressin la teva cultura."\nLa Maritza va arribar fa tres anys a Catalunya i no sabia que el català tenia tanta importància a la comunitat. "Vaig decidir aprendre l'idioma perquè volia fer amics i també perquè volia conèixer més la cultura d'aquí." La Maritza diu que integrar-te en una societat és un esforç i que s'ha de tenir voluntat i flexibilitat per aprendre: "Si tu has d'anar a un lloc, tu t'has d'adaptar al lloc i al context. El context o el lloc no s'adaptarà a tu, has de ser una mica empàtic perquè a tu no t'agradaria que no valoressin la teva cultura."\nEl Josep va arribar als anys 50 d'Andalusia: "Parlar el català era una progressió social"\nEl Josep, com molta gent, va arribar l'any 55 d'Andalusia: "Quan vaig arribar no sabia ni que existia Barcelona ni que s'hi parlava català." Ell no va\ntenir la possibilitat de ser escolaritzat en català: "No vaig tenir immersió lingüística, va ser voluntarisme. El català per mi va ser la clau d'acceptació social."\nEl Josep, com molta gent, va arribar l'any 55 d'Andalusia: "Quan vaig arribar no sabia ni que existia Barcelona ni que s'hi parlava català." Ell no va tenir la possibilitat de ser escolaritzat en català: "No vaig tenir immersió lingüística, va ser voluntarisme. El català per mi va ser la clau d'acceptació social."\nEl Mohamed va arribar amb 8 anys del Marroc: "L'acollida a l'aula va ser un dels moments més bonics"\nAquesta setmana el "Micròfon autònom" el dedicarem a conèixer fills de la immersió lingüística. Casos com el del Mohamed, que ara fa 20 anys que va ar\nribar amb la seva família del Marroc. L'arribada va ser molt dura i tenia molta por quan va començar a l'escola, però aprendre el català el va fer sentir un més i recorda aquella etapa com una de les més boniques de la seva vida. Ara, el Mohamed és professor de català a secundària.\nAquesta setmana el "Micròfon autònom" el dedicarem a conèixer fills de la immersió lingüística. Casos com el del Mohamed, que ara fa 20 anys que va arribar amb la seva família del Marroc. L'arribada va ser molt dura i tenia molta por quan va començar a l'escola, però aprendre el català el va fer sentir un més i recorda aquella etapa com una de les més boniques de la seva vida. Ara, el Mohamed és professor de català a secundària.\nLa indústria de l'embalatge nota la guerra: "Fem servir palets de plàstic perquè no hi ha fusta"\nEuropa té falta de subministrament de matèries primeres com la fusta, un producte que habitualment ve dels països de l'est i que ara escasseja per cul\npa de la guerra d'Ucraïna. Això afecta sectors com el de l'embalatge. Els preus de les matèries primeres s'han arribat a multiplicar per tres i això també acaba encarint el preu final del producte que paguen els consumidors. El "Micròfon autònom" de la Marta Carreras en parla amb l'Esteve, director general d'una empresa d'embalatge de Terrassa.\nEuropa té falta de subministrament de matèries primeres com la fusta, un producte que habitualment ve dels països de l'est i que ara escasseja per culpa de la guerra d'Ucraïna. Això afecta sectors com el de l'embalatge. Els preus de les matèries primeres s'han arribat a multiplicar per tres i això també acaba encarint el preu final del producte que paguen els consumidors. El "Micròfon autònom" de la Marta Carreras en parla amb l'Esteve, director general d'una empresa d'embalatge de Terrassa.\nFrancesc, ramader: "Les despeses han augmentat 8.000 euros en l'últim mes. Vivim amb incertesa"\nLa Marta Carreras parla amb el Francesc, ramader d'una explotació porcina a Artesa de Segre. La pujada dels preus del pinso i del gas a causa de la in\nvasió d'Ucraïna ha empitjorat encara més la situació de pèrdues que porten arrossegant des de fa 5 mesos, arran de la crisi dels preus de mercat. En una situació sense precedents, tampoc poden aturar la producció ni abaratir cap cost sense posar en joc el futur de l'explotació.\nLa Marta Carreras parla amb el Francesc, ramader d'una explotació porcina a Artesa de Segre. La pujada dels preus del pinso i del gas a causa de la invasió d'Ucraïna ha empitjorat encara més la situació de pèrdues que porten arrossegant des de fa 5 mesos, arran de la crisi dels preus de mercat. En una situació sense precedents, tampoc poden aturar la producció ni abaratir cap cost sense posar en joc el futur de l'explotació.\nAlbert, pescador: "Cada vegada que omplo el dipòsit de la barca pago 1.500 euros més que fa un mes"\nL'Albert és pescador des de fa 40 anys. Treballa amb la seva barca al port de Vilanova i la Geltrú.\nLa crisi energètica derivada de la guerra ha\nagreujat la situació límit en què ja treballaven, on el marge de benefici és molt ajustat. Els pescadors no poden repercutir la pujada de preu del carburant o de la pujada de preu de matèries primeres com la fusta, per exemple de les caixes de fusta que utilitzen, al peix, perquè es ven en una subhasta a la baixa. Per tant, només hi ha una solució, que sigui el mateix pescador qui assumeix tot l'encariment.\nL'Albert és pescador des de fa 40 anys. Treballa amb la seva barca al port de Vilanova i la Geltrú. La crisi energètica derivada de la guerra ha agreujat la situació límit en què ja treballaven, on el marge de benefici és molt ajustat. Els pescadors no poden repercutir la pujada de preu del carburant o de la pujada de preu de matèries primeres com la fusta, per exemple de les caixes de fusta que utilitzen, al peix, perquè es ven en una subhasta a la baixa. Per tant, només hi ha una solució, que sigui el mateix pescador qui assumeix tot l'encariment.\nEls camioners prenen la paraula: "La situació és catastròfica, de ruïna"\nLa Marta Carreras parla amb l'Ernest, camioner aturat a Maçanet de la Selva. L'Ernest és oient d'"El matí de Catalunya Ràdio" i transporta vehicles. E\nxplica que està aturat fa 3 setmanes i que no pot suportar més la situació: "Estem molt malament, tot va a l'alça i els nostres ingressos, no", expressa l'Ernest.\nLa Marta Carreras parla amb l'Ernest, camioner aturat a Maçanet de la Selva. L'Ernest és oient d'"El matí de Catalunya Ràdio" i transporta vehicles. Explica que està aturat fa 3 setmanes i que no pot suportar més la situació: "Estem molt malament, tot va a l'alça i els nostres ingressos, no", expressa l'Ernest.\nVa fugir de Síria: "Els russos estan seguint la mateixa estratègia militar que van fer al meu país"\nL'Ahmed té 23 anys i en fa 6 va haver de fugir de la guerra de Síria. Llavors tenia 17 anys i amb el seu cosí van decidir marxar cap a Catalunya. Una\nfamília li va ensenyar català i va estudiar un grau superior de mecànica. L'Ahmed explica les similituds que veu entre el que passa a Ucraïna i el que va passar a Síria.\nL'Ahmed té 23 anys i en fa 6 va haver de fugir de la guerra de Síria. Llavors tenia 17 anys i amb el seu cosí van decidir marxar cap a Catalunya. Una família li va ensenyar català i va estudiar un grau superior de mecànica. L'Ahmed explica les similituds que veu entre el que passa a Ucraïna i el que va passar a Síria.\nPeriodistes que van fugir dels Balcans: "Hem lluitat molt perquè els fills no se sentin refugiats"\nEl Boban i la Dina van arribar fa gairebé 30 anys fugint de de la guerra dels Balcans. Tots dos són periodistes, la Dina treballava en un diari i el B\noban era locutor de Ràdio Sarajevo. Van viure i explicar la guerra en primera persona fins que la situació es va fer insostenible i van haver de marxar. L'Escala va ser el seu destí, el lloc on, amb molt d'esforç, van aconseguir tornar a crear una llar per als seus fills. Ara, la guerra a Ucraïna els ha remogut tot el que van viure.\nEl Boban i la Dina van arribar fa gairebé 30 anys fugint de de la guerra dels Balcans. Tots dos són periodistes, la Dina treballava en un diari i el Boban era locutor de Ràdio Sarajevo. Van viure i explicar la guerra en primera persona fins que la situació es va fer insostenible i van haver de marxar. L'Escala va ser el seu destí, el lloc on, amb molt d'esforç, van aconseguir tornar a crear una llar per als seus fills. Ara, la guerra a Ucraïna els ha remogut tot el que van viure.\nNajib, refugiat afganès: "Vam perdre-ho tot en un dia. Vivia amb por, dolor, foscor i melancolia"\nEl Najib era professor de la Universitat de Kabul fins que els talibans van ocupar el poder a l'Afganistan. Va haver d'amagar-se primer i deixar el se\nu país després. Fa dos mesos que ha aconseguit arribar a Catalunya, de moment sol, la seva família encara està fent el camí per poder marxar del país, un camí carregat de perills i burocràcia.\nEl Najib era professor de la Universitat de Kabul fins que els talibans van ocupar el poder a l'Afganistan. Va haver d'amagar-se primer i deixar el seu país després. Fa dos mesos que ha aconseguit arribar a Catalunya, de moment sol, la seva família encara està fent el camí per poder marxar del país, un camí carregat de perills i burocràcia.\nFutbolista i dona trans: "Van preguntar-me si estava operada genitalment per accedir en un vestidor"\nLa Valentina és jugadora de l'Europa i dona trans. Ens explica les dificultats burocràtiques que s'ha trobat, el desconeixement generalitzat, de perso\nnes i institucions, i l'assetjament d'una minoria sorollosa que l'ha atacat per xarxes socials.\nLa Valentina és jugadora de l'Europa i dona trans. Ens explica les dificultats burocràtiques que s'ha trobat, el desconeixement generalitzat, de persones i institucions, i l'assetjament d'una minoria sorollosa que l'ha atacat per xarxes socials.\nDones i porno: "El gran problema és que no hi ha drets laborals"\nEn la setmana del 8M, Marta Carreras presenta històries de dones que treballen o viuen en feines o entorns tradicionalment masculinitzats. Per parlar\nde la indústria del cinema per a adults, ha trobat Anneke Necro, actriu i directora de cinema porno. Anneke Necro denuncia els problemes per fer una producció ètica i explica que el desig "ha de ser horitzontal".\nEn la setmana del 8M, Marta Carreras presenta històries de dones que treballen o viuen en feines o entorns tradicionalment masculinitzats. Per parlar de la indústria del cinema per a adults, ha trobat Anneke Necro, actriu i directora de cinema porno. Anneke Necro denuncia els problemes per fer una producció ètica i explica que el desig "ha de ser horitzontal".


No puc superar-te\nNo puc superar-te\nHeus aquí el més honest que puc escriure: no puc passar per sobre vostre.\nMai he deixat de recordar la teva pell: la forma en què la seva olor s’infiltrava en els llençols, la manera en què es tremolava per sobre dels meus, la manera en què la vaig reunir entre els dits de les meves coses com si fos una mercaderia. Igual que estimar-vos va ser el recurs més escàs que quedava en aquesta terra.\nsíndrome de la polla del nadó\nMai vaig deixar de comparar-vos la gent.\nCada primera cita o primer petó o primer matí despertant-se al costat d'algú més - no van ser tu. A tothom li mancava el seu somriure bàndol, la teva rialla desconcertada i la forma en què el cos s’arrossegava al meu voltant com el lloc més segur de la terra.\nTots els braços que bastava el meu cos no eren el braç. Cada paraula que em va xiuxiuejar no va ser la seva veu. Va ser el problema més il·lògic del món, amb la solució més poc convencional del món.\nTot el que no vau passar malament Tot el que no vau valer, no valia la pena.\nNo estic disposat a estimar ningú més.\nNo estic disposat a relatar les meves històries, no estic disposat a representar un nou curs. Encara sento la calor que puja dels nostres cossos, a les quatre de la matinada, després de les baralles que ens van mantenir durant tota la nit. Encara et recordo,\npit de pit,\ntotes les nostres honestedats i agònies es van alinear. Encara recordo els camins per obrir-nos. La raresa,\nque no vull trobar en ningú més\nEl pitjor de tu, que només vaig trobar. El pitjor de mi, que només tu saps.\nNo em sento completament sense vosaltres.\nSempre m’he sentit una mica deshonesta, com que parts de mi quedessin enganxades dins vostre.\nSegueixo sentint com si el nostre amor fos una casa on vivíem tots dos anys, anys i anys. Fins que les catifes no es van deteriorar a causa de la llum del sol, les nostres empremtes es van allotjar dins de les parets. Encara em sento una mica fora de lloc en cada nova residència, el meu cos sabent, això no és a casa.\nSaber que enlloc no ha estat una casa sense tu. Sabent que els nostres cursos han estat traçats i els nostres cors han estat desocupats, i no sé què més fer, sinó mostrar-nos a la porta de la casa on vivíem.\nPer girar el pany.\nPer reunir-te dins dels meus dits\ncom la pell que és el recurs més escàs del món.\nPer respirar a cada centímetre de vosaltres. Ets lleig.\nEl teu dolor.\nEl teu cru.\nPer tornar a casa, per quedar-se a casa.\nSi no ets solter, no és perquè hi ha res “incorrecte” amb tu\nNo em sorprèn l'ànim quan es cauen les coses\n11 Creepy AF Google Street View Imatges de segrests, assassinats i altres horrors\nLlegiu això si us heu passat tard a la nit sentint-vos sols\nJo sóc la nena que la teva mare t’ha advertit


Curs 2019-2020 – Schola Cantorum de la UB\nComencem el curs amb l'estrena de la Missa Andorrana de la compositora i pianista Natàlia Solà i Salvà (n.1934), nascuda a Mallorca però establerta a Andorra des de fa molts anys. Natàlia Solà ha estat guardonada amb premis com el premi "Grandalla" pel seu recull de poesia Intensament blancs i grocs, i el Premi Àgora Cultural 2009 "per la seva contribució a la formació musical dels joves d’Andorra des del 1959 i aportacions com a compositora, poeta i pianista".\nLa Missa Andorrana és una missa votiva de la Nativitat de Maria SS. en alabança i honor de Nostra Senyora de Meritxell, Patrona de Les Valls d'Andorra. Escrita per a solistes, cor mixt i amb adaptació de l'acompanyament d'orgue de R. Ramírez i Iborra, s'estrenarà el primer cap de setmana d'octubre a la mateixa parròquia de Meritxell, amb la participació de la Schola Cantorum de la UB.\nFantasia on Christmas Carols (Vaughan Williams) i Te Deum (Dvorak)\nPer al proper concert de Nadal a la UB, les obres simfònic-corals que s'interpretaran seran la Fantasia on Christmas Carols de R. Vaughan Williams i el Te Deum d'A. Dvorak. El concert es completarà amb l'estrena d'una obra instrumental, del compositor Ernest Giralt, basada en la taula periòdica dels elements de la que se'n commemora el centenari.\nEl compositor britànic Ralph Vaughan Williams(1872-1958) fou un dels representants més influents del nacionalisme musical a Anglaterra. Amb una àmplia i diversa obra que inclou simfonies, música de cambra, òperes, peces corals, música incidental i per al cinema, també fou un recopilador de música popular i cançons angleses. Aquesta última faceta va influir tant en la seva tasca editorial com en la seva creació musical, d'un estil neomodal molt inspirat per les obres folklòriques angleses, els madrigals elisabetians i compositors com Henry Purcell. Fantasia on Christmas Carols és una obra estrenada el 1912, dirigida pel mateix compositor, i alterna de peces angleses tradicionals de Nadal amb altres menys conegudes, recopilades per ell i el seu col·lega Cecil Sharp, a qui va dedicar l'obra.\nAntonin Dvorak(1841-1904) fou un compositor bohemi del Romanticisme. Influenciat per Brahms i Wagner, la petja de la música tradicional de Moràvia i del seu país natal, Bohèmia, es deixa sentir en les seves obres a través de les melodies o dels ritmes. Va compondre música simfònica, coral, música de cambra, concerts i moltes òperes i altres peces orquestrals i vocals-instrumentals. El 1892, tres mesos abans de la sortida de Dvorak cap als Estats Units, la presidenta del Conservatori Nacional de Música de Nova York, Jeannette Thurber, va demanar al compositor que escrigués una nova obra. Va demanar-li una cantata amb la qual Dvorak es presentés a les audiències nord-americanes i que fos adequada per a la seva interpretació durant les celebracions del 400 aniversari del descobriment d’Amèrica a l’octubre de 1892. Va prometre enviar un text en anglès adequat per a la cantata immediatament. Tanmateix, la data de sortida s’acostava ràpidament i, com no arribava cap text, Dvorak va decidir escriure la seva cantata amb l'himne litúrgic llatí de lloança a Déu, Te Deum laudamus.


Propostes Pressupostos Participatius 2020 - Participació ciutadana - Ajuntament d’Alcoi\nPropostes Pressupostos Participatius 2020\nLa presentació de propostes es podrà realitzar per tres vies: presencialment als tallers participatius, a les urnes o telemàticament (a través de la pàgina web).\nLes propostes via online son individuals i s’hauran de presentar amb el DNI.\nPer a les propostes presentades a les urnes, hi haurà un imprès en el qual es podrà presentar la proposta , indicant el DNI.\nLes propostes podran ser d’inversió o de despesa corrent.\nEstarien englobades en quatre àmbits:\nMOBILITAT-ACCESSIBILITAT: accessos a la ciutat, zones d'estacionament, semàfors, pas de vianants, rotondes, voreres, carrils bici, clavegueram, il·luminació viària, conversió en zona de vianants de carrers.\nESPAIS OBERTS I PÚBLICS: Equipaments de parcs i jardins, mobiliari, zones infantils, zones per a gossos, paratges, vies verdes, Racó de Sant Bonaventura, Font Roja, Sant Antoni, Barranc de Cint, Xorrador, repoblació, horts socials i escolars, paratges naturals, solars i places.\nEQUIPAMENTS I INFRAESTRUCTURES: Millora d'instal·lacions municipals (esportives, educatives, culturals, centres juvenils, centres de majors, etc.), rehabilitació d'edificis públics (centre històric, edificis municipals, monuments històrics, altres zones d'interès), innovació i noves tecnologies (panells solars, punts de recàrrega cotxes elèctrics, etc.), contenidors. Adquisició de material per a la seua cessió a les entitats locals.\nPROJECTES MUNICIPALS: Campanyes, Campanyes Educatives, Propostes Activitats Socioculturals (formatives, recreatives, lúdiques, etc.).\nLa presentació de propostes es podrà realitzar per tres vies: presencialment als taller participatius i a les urnes, i telemàticament a través de la pàgina web http://alcoiparticipa.com/\nEl període de presentació de propostes serà del dia 7 d’octubre de 2019 fins al dia 27 d’octubre de 2019.\nLes propostes deuen:\nSer una proposta concreta, de fàcil execució que genere oportunitats en la zona per a millorar-la i potenciar-la.\nBeneficiar al màxim nombre de ciutadans i ciutadanes, però que no provoque desequilibris entre els barris.\nSer inclusives, per a tots els col·lectius de la societat.\nSer innovadores, idea nova i original.\nSer sostenibles (que tinga continuïtat a llarg termini als àmbits socials, econòmics i territorials).\nUna vegada realitzades les propostes a la pàgina web http://alcoiparticipa.com, per a què aquestes puguen passar a la fase de valoració, cada proposta haurà de ser suportada per un mínim de 50 avals rebuts per part de les veïnes i veïns que participen en el procés.\nCada persona amb el seu DNI pot avalar fins a cinc propostes, però sols un aval per proposta.\nEl sistema d'arreplegada de suports/avals a les propostes realitzades on line, estarà obert des del moment que es realitza la proposta ,és a dir, des del 7 d’octubre fins al 3 de novembre.\nPoden fer els avals en aquest enllaç\nSelecció de les propostes.\nEl Departament de Participació Ciutadana és l’encarregat de la canalització de les propostes ciutadanes.\nAvaluació del procés del Pressupost Participatiu de l'any anterior i modificació si és procedent del present reglament per a la seua aplicació en la següent anualitat.\nDesestimar les propostes que no reunisquen els criteris de viabilitat exposats en aquest guió.\nResolució de conflictes que pogueren produir-se al llarg del procés.\nAssessorament als departaments de l’ Ajuntament que tinguen propostes per a valorar.\nPriorització de les propostes d’acord amb el nombre de vots obtinguts.\nSeguiment dels acords adoptats per a l'execució de les propostes.\nLa setmana del 28 d’octubre al 3 de novembre de 2019 l’equip del Departament de Participació Ciutadana s’encarregarà d’arreplegar les propostes de les urnes i de introduir-les on line al sistema.\nDel 4 al 10 de novembre de 2019 és el període de garbellrealitzat pel Departament de Participació Ciutadana de totes les propostes rebudes i els seus avals.\nA partir de l’11 de novembre de 2019 es passaran les propostes als Departaments competents per tal de que facen la valoració tècnica, administrativa i econòmica de les mateixes i si són viables, que es realitzarà fins al 2 de desembre.\nEls tècnics municipals de cada departament faran una valoració individual de cada proposta rebuda. Aquesta valoració implica:\nDeterminar la viabilitat administrativa, tècnica i/o econòmica de les propostes.\nDesestimar les propostes que no complisquen amb els criteris de viabilitat.\nRealitzar una valoració econòmica les propostes.\nLes propostes que siguen desestimades per excedir del límit del pressupost econòmic destinat per als pressupostos participatius, es traslladaran als departaments municipals competents per si poden assumir-les en el seu pressupost ordinari, però no seran vinculants.\nDel 3 al 5 de desembre, el departament de participació ciutadana arreplegarà les propostes valorades pels departaments municipals i confeccionarà el llistat de propostes que ixen a votació, així com el llistat de les propostes desestimades pels tècnics municipals.