Diari de Jo Mateixa: Les coses segueixen igual\nEscrit per Jo Mateixa a les 11:14\nTot i que la iaia està a casa i aquests dies ha tingut el servei dels PADES, diumenge a la tarda l’ingressem a l’Hospital de l’Esperança de Barcelona, allà tenen un servei de Medicina Pal·liativa, on podrà estar atesa per professionals mèdics que sabran, en tot moment, el que l’hi ha de fer per tal que el dolor sigui mínim. La foto es del dia de Reis d'aquest any.\nIntueixo que ella sap el que està passant, m’explico, ha volgut buscar tots els documents necessaris per quant arribi el moment, té llestos els papers de l’enterrament, i fins i tot ha fet una llista amb la gent que em d’avisar, bufffff, l’admiro molt, jo no se si seria capaç si fos ella.\nL’altre tarda em va demanar que l’ajudes a passar-se a net tots els telèfons de familiars i amics a qui s’ha de trucar quant es mori, que fort, a mi em tremolava tot mentre ho fèiem, però si es el que ella vol, perfecte, i ho vam fer, la llista la te pràcticament acabada, com que aquesta nit em quedaré jo a dormir a casa seva abans d’anar a dormir ho deixarem llest.\nA ella no l’hi hem dit directament tot el que està passant, però ho sap, sé que ho sap i a l’avi l’hi va dir la tieta ahir, ell diu que ja ho sabia, però suposo que desprès d’anys de convivència es massa dur voler-ho admetre, d’aquí el seu comportament, vaja, suposo, no ho vol acceptar.\nAquesta nit s’ha quedat la tieta a dormir i la mare i jo hem aprofitat per rentar roba, fer la compra i deixar coses llestes, quant demà l’ingressin haure’m d’estar per ella, serà diferent per que hi hauran professionals que vetllaran per el seu estat les hores del dia, com hem estat fent nosaltres ara i com seguirem fent, però clar, l’avi també necessita que estiguin per ell i ara la cosa pot ser molt dura.\nVaig a comprar quatre coses que ens falten i ja em quedaré amb els avis jo, la tieta marxarà quant la Gemma hagi vingut a veure-la, estic segura que la iaia es posarà molt contenta de veure-la i més si bé amb en Pol i la Georgina, em fa molt feliç que pugui veure als seus besnéts abans que sigui massa tard.\n17 de febrer de 2007, a les 11:31\nTxell, bonica... et llegeixo i m'alegra veure't més serena...\nun petonàs! seguiré per aquí ben a prop....\n17 de febrer de 2007, a les 14:23\nMare meva, amb quina maduressa afronta les coses la teva àvia... Un petonet guapissima\n17 de febrer de 2007, a les 16:47\nAcceptar les decisions dels altres és de molt bona persona.\nSaps que els elefants, quan senten que han de morir s'en van cap a un lloc on tots els seus avantpasats han anata a morir?\napa i força ( i també força barça)\n17 de febrer de 2007, a les 16:57\nm'agrada molt la carona de la teva iaia :) i aquesta mirada entre pilla i dolça.\nPoca cosa a dir davant tanta serenitat, només fer-te una abraçada ben forta.\n17 de febrer de 2007, a les 19:54\nA mi fa poc que se'm va morir l'avia. Ella ja ho intuïa que s'estava morint i durant 15 dies varem anar passant per l'hospital tots els familiars, besnéts inclosos. I just quan va veure l'ultima persona que li quedava per veure, l'endemà mati es va morir. Crec que no es va quedar tranquil·la fins que ens va veure a tots i quan ja tenia la feina feta, es va deixar morir.\nCrec que va morir serena, perquè ja ens havia vist a tots.\n17 de febrer de 2007, a les 22:28\nNoia, la teva àvia té les idees super clares...quina serenitat...és admirable per ella...\nQue vagi bé la nit amb la teva iaia i l'ingrés a l'hospital...\n18 de febrer de 2007, a les 3:18\nLa gent gran sempre sap el que passa, i la teva àvia és clar, ja ho sap. En aquesta foto surt molt bé. A mi després amb el que més pena em fa és amb les fotos, quan algú que conec mor, i miro fotos d'aquesta persona, m'entra molta pena.\nUna abraçada i passeu-lo el millor que pugueu. Ànims ;)\n18 de febrer de 2007, a les 7:14\nGuapa, ja saps on sóc. T´envio una forta abraçada i molts ànims. La teva àvia té molta sort de tenir-te. Petons!!!\n18 de febrer de 2007, a les 16:25\nMoltissimes gràcies a tots, si nois/es, la iaia es una dona forta que té molt clar el que l'hi està passant, encara que ningú n'hi hagi dit res.\nDes de el primer moment, té molt clar el que s'ha de fer, quins papers podem necessitar en el moment de la seva mort, a qui s'ha d'avisar i qui vol que no vingui a veure-la, es la ostia la dona.\nNota especial per en Marrameu: Justament ahir van venir a veure-la els últims que havien de venir, jo també ho he pensat això i ella, molt subtilment, em va dir ahir a la nit mentre la ficava al llit que ara ja estava, que tothom a qui estima ja l'ha vista més o menys bé, glupssss, vaig pensar per un moment que aquesta nit passada em fotria el susto a mi, però no, aguanta com una jabata la dona i es que d'aquelles d'abans de la guerra :-)


Recta final per als Clubs FDC Marca, qui assolirà els resultats? Qui fracassarà en l’intent? Avui veurem els seus resultats i com els hi ha anat la setmana de competició als equips en aquest tram final. Primera divisió: eFitners suma 3 punts de 9 possibles, on es va va perdre per la mínima contra x6tence (0 a 1) i contra Sevilla (0 a 1) i va guanyar contra el Levant (3 a 1). Es manté en un bon cinquè lloc a la classificació. Aquesta...


Una derrota que no entela una proposta engrescadora (Àlex Gozalbo)\nEl Divina Seguros Joventut competeix contra el Madrid amb més caràcter i orgull que forces (93-81)\n3 min. Madrid 16/02/2019 23:21\n651x366 Derrota que no entela una proposta engrescadora / MARISCAL / EFE Derrota que no entela una proposta engrescadora / MARISCAL / EFE\nLa bona feina del Divina Seguros Joventut no va trobar el premi de disputar la final de la Copa del Rei. L’equip verd-i-negre va perdre contra un Reial Madrid (93-81) molt més físic una semifinal que va servir per reafirmar la seva proposta de joc. Tot i la derrota, el conjunt de Carles Duran va abandonar la competició amb la sensació d’haver competit al màxim de les seves possibilitats i d’haver recuperat l’orgull d’una afició badalonina que torna a identificar-se amb els seus jugadors.\nConor Morgan va acabar amb 20 punts. Marko Todorovic i Albert Ventura, dos jugadors formats al bressol de la Penya, van ser altres dels més destacats d’un equip badaloní que va pagar el desgast de divendres. La superioritat del Reial Madrid en el rebot va ser clau. L’equip blanc va sumar tretze captures més que el seu rival (44-31).\nPablo Laso va demostrar tenir la lliçó de divendres molt apresa i va intentar des del primer minut que Nico Laprovittola no jugués tan còmode com ho va fer contra el Kirolbet Baskonia. El tècnic va alternar els seus defensors, des de Fabien Causer fins a Jeff Taylor, passant per Jaycee Carroll i Facu Campazzo, i va incitar-lo a desprendre’s de la pilota en els primers segons de cada possessió. Carles Duran va contraatacar fent jugar l’argentí com a escorta en diferents fases de la semifinal per descarregar-lo del desgast d’evitar la descomunal primera línia de pressió defensiva del rival.\nEl Reial Madrid va anotar 48 punts durant una primera meitat en què l’equip blanc va tenir un bon equilibri entre el seu joc interior i el llançament exterior. El joc del vigent campió de l’Eurolliga es retroalimenta i, com més presència aconsegueixen de Walter Tavares i Gustavo Ayón a prop de la cistella, millors espais troben els seus especialistes exteriors. Els pivots de la Penya van patir per controlar el rebot, i quan van intentar igualar el nivell físic del rival van ser penalitzats amb moltes faltes personals. Els locals van capturar 13 rebots ofensius durant uns primers 20 minuts en què la diferència va arribar a ser de 16 punts (41-25). La reacció del conjunt verd-i-negre, que va millorar la resistència del Movistar Estudiantes, va permetre arribar al descans amb un marcador més ajustat (48-38).\nL’orgull de jugadors com Ventura va impulsar la Penya durant un tercer període en què va aconseguir rebaixar la diferència fins als sis punts (54-48). La reacció del Madrid va ser contundent i un parcial de 12-0 va tornar a augmentar la confiança de l’equip blanc (66-48). La ratxa blanca va ser una llosa per al Divina Seguros Joventut, que va començar a notar el desgast de divendres. Tot i començar l’últim període amb un desavantatge de 19 punts (71-52), la Penya no va abaixar els braços i va seguir lluitant fins al final amb més orgull i caràcter que forces.\nBoungou-Colo, reforç imminent\nLa Penya comptarà a partir de la setmana que ve amb el reforç de Nobel Boungou-Colo, un jugador congolès que substituirà el lesionat Shawn Dawson. L’aler, que prové del Levallois francès, té experiència a la Lliga Endesa amb el Reial Betis Energía Plus.\nEnsurt final d'un Barça Lassa que repetirà final a la Copa del Rei


Aubeaujardin Langeais França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n45 route des Bourges, Langeais, Langeais, França, 37130 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Langeais, Aubeaujardin és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Langeais. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha instal.lacions per a minusvàl.lids, àrea de TV/saló compartit, cuina compartida.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, llits extrallargs (> 2 metres), aparell de televisió, nevera a cada habitació. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com pesca, equitació, jardí, esports d'aigua (no motoritzats). Si buscau un allotjament còmode i adequat a Langeais, faci de Aubeaujardin la vostra llar.


Contra l'Espanya radial - Actualitat - Acció Cultural del País Valencià - ACPV\nACPVSocisFes-te'n soci/sòciaFederació LlullContacteArticles arxivatsSubscripció al butlletí-e\tPortada\tActualitat\tPolítica lingüística\tTenim drets\tGuia Pràctica de Drets Lingüístics\tTelèfon de la llengua\tInformes\tLegislació\tJurisprudència\tCampanyes\tTelevisió sense Fronteres\t25 d'Abril\t2005\t2004\t2006\t2007\t2010\t2011\t2012\t2013\tSí a TV3\tCorrellengua\t2010\t2011\t2012\tTirant de Cançó\tAmlifica't\tApropa't a la Cultura\tArt en Acció\tAjudes\tJoves\tCentre Carles Salvador\tAcadèmia de Llengües\tValencià\tAnglés\tAlemany\tFrancés\tItalià\tRus\tXinés\tPreparació d'oposicions\tCarles Salvador\tActivitats didàctiques\tActivitats per a centres de secundària i batxiller\tEnsenyament\tOctubre CCC\tContra l'Espanya radial\ndimarts, 17 d'abril de 2012 17:02\tTwitter\nDebat sobre el corredor ferroviari amb Pere Macias, diputat de CiU al Parlament espanyol\nMentre que per als polítics i enginyers espanyols el paper del ferrocarril és, sobretot, un instrument de cohesió de l’Estat, des de l’Arc Mediterrani es veu com una eina al servei de l’economia productiva. El xoc d'interessos, doncs, resulta inevitable.\nPer a parlar-ne, ACPV ha organitzat (junt amb l'Institut Ignasi Villalonga d'Economia i Empresa, el Cercle d'Infraestructures i l'editorial Terminus) un acte de presentació del darrer llibre de Pere Macias, diputat de CiU al Parlament espanyol, el dijous 19 d'abril a les 19 h a l'Octubre Centre de Cultura Contemporània.\nL'acte seguirà el següent esquema:\nEliseu Climent, secretari de l’Institut Ignasi Villalonga Carles Salmeron, historiador i escriptor. Director de l’editorial Terminus. Pere Macias, diputat al congrés i autor del llibre “Via ampla, ment estreta. Crònica de 150 anys d’aïllament ferroviari (1848-1998)”\n•Josep V. Boira, geògraf, professor de la Universitat de València •Josep V. Colomer, enginyer, catedràtic de transports de la Universitat Politècnica de València •Mateu Turró, catedràtic de transports de la Universitat Politècnica de Catalunya. •Miguel Muñoz, membre de la Junta de Govern del Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de la Comunitat Valenciana •Vicent Soler, degà de la Facultat d’Economia de la Universitat de València •Gregori Martin Quetglàs, catedràtic de Ciències de la Computació de la Universitat de ValènciaEtiquetes:


Consells de SEO per a petits negocis\nPer intentar mantenir-se entre les millors posicions utilitzant les eines de recerca, val la pena seguir alguns consells de SEO. Coneix baix quatre d’aquests i posar-los en pràctica en els teus canals online per millorar els resultats de vendes.\n1. Tingues una estratègia de links\nEls links de la teva web a altres webs relacionades, i viceversa, tenen un paper important en la visibilitat online del teu negoci. En un article publicat a motor de cerca Land, el membre de Local Search Association, Wesley Young, afirma que aquests links ajuden a establir l’autenticitat i la credibilitat del teu negoci. Els enllaços no relacionats impactaran negativament en la visibilitat al llarg del temps.\n2. No esperis resultats immediats\nEncara que segueixis els consells de SEO, cal entendre que l’estratègia tindrà resultats a llarg termini i, per tant, es necessita paciència. En un article publicat a l’e-Consultancy, l’editor-cap del ClickZ, Graham Charlton, explica que pot portar algun temps fins que coneixes xifres positives, especialment en àrees més competitives. Si fas les coses de manera correcta, el treball a llarg termini rendirà fruits.\n3. Optimitza la teva web per a dispositius mòbils\nGoogle s’enfoca i millora els resultats de les webs que posseeixen contingut “mobile-friendly”. Afegeix un text que indiqui que el teu contingut és per millorar l’experiència de qui navega en dispositius mòbils i els teus consumidors podran navegar a través de smartphones, per exemple. Si tens dubtes, pots fer servir el Google Mobile friendly Tool, que verifica la compatibilitat amb dispositius mòbils.\n4. Crea i produeix contingut de qualitat\nÉs fàcil identificar contingut de SEO quan els articles són escrits per robots, i no per persones, amb paraules clau utilitzades de manera artificial dins el text. Els cercadors descartaran contingut de baixa qualitat, per tant és millor garantir que aquest sigui bo, que generi interès i es pugui compartir.


La consellera d’Universitats visita la URV i recull les demandes en inversions i personal | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nLa consellera de Recerca i Universitats, Gemma Geis, amb la rectora de la URV, María José Figueras Foto: Tots21\nLa consellera de Recerca i Universitats de la Generalitat, Gemma Geis, ha conegut de primera mà aquest dimecres la URV, en un desplaçament territorial ampli, que ha començat a Tarragona i continuava per Reus.\nGeis ha recollit de mà de la rectora, María José Figueras, les principals peticions inversores i de personal que té la URV i ambdues han volgut atendre la premsa en un lloc prou simbòlic per la necessitat històrica d’inversió que té, la Facultat de Ciències de l’Educació i Psicologia. Així, el Consell de Direcció de la Universitat li ha exposat els reptes de futur durant la trobada que han mantingut a primera hora al rectorat.\nA continuació, els degans i deganes de les facultats i els directors i directores de les escoles s’han reunit amb la consellera en una visita que l’ha portat del rectorat al campus Catalunya i el campus Sescelades, a Tarragona, i el campus Bellissens, a Reus. La millora del finançament ha estat un dels temes tractats per poder donar resposta especialment a les necessitats d’infraestructures i de personal que han de permetre millorar la qualitat de la recerca i la docència de la Universitat, així com la necessitat d’afrontar el canvi generacional.\nD’esquerra a dreta, la rectora, Maria José Figueras; el degà de la Facultat de Ciències Jurídiques, Antoni Pigrau; la consellera de Recerca i Universitats, Gemma Geis; la degana de la Facultat de Lletres, Iolanda Tortajada, i la directora del Departament d’Infermeria, Maria Jesús Aguarón, durant el recorregut pel campus Catalunya. Foto: URV\nAl llarg de la visita, Geis ha vist sobre el terreny les obres pendents per modernitzar les instal·lacions i fer-les més eficients: la construcció d’un nou edifici per a la Facultat de Ciències de l’Educació i Psicologia, que permetria traslladar els ensenyaments al campus Catalunya; la remodelació de l’edifici actual per donar-li nous usos; instal·lacions esportives pròpies; la construcció de l’edifici que hauria de permetre traslladar la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut al campus Bellissens, a tocar de l’Hospital Universitari Sant Joan, i les infraestructures complementàries i urbanitzacions que se’n deriven. Es tracta d’inversions pendents d’executar per valor de 90 milions d’euros.\nEn declaracions als mitjans, la rectora ha posat de manifest que, a més de les instal·lacions, cal abordar el relleu generacional i la captació i retenció del talent, amb “l’eliminació de la taxa de reposició” i la proposta d’”incloure com a factor el component territorial” a l’hora d’atorgar els ajuts i contractes destinats al personal investigador perquè el talent es distribueixi arreu del país i el permeti fer créixer de manera compassada.\nLa consellera ha ressaltat, al seu torn, el fet que “la URV és una universitat consolidada, apareix en molts rànquings com una universitat potent en recerca, docència i transferència. És important destacar l’equilibri territorial i l’excel·lència. Des del Govern intentarem estar al seu costat, sabem quines són les demandes, i si volem recuperar-nos d’aquesta pandèmia i preveure’n de possibles, la inversió en recerca és la millor prevenció que podem fer”.\nSobre el retorn a les aules, la Generalitat busca la màxima presencialitat, indispensable en una universitat com la URV, que pot ser del 70%, però aquesta seguirà condicionada als criteris sanitaris derivats de la situació de la àdèmia. Sí ha subratllat la necessitat de vacunar la població de joves que van a la universitat com un dels factors positius de correcció de la pandèmia.


Enfortim la lluita contra la violència masclista - Setmanari l'Ebre\nHomeOpinióPolítiques en femeníEnfortim la lluita contra la violència masclista\nPer Dolors Bel Guerrero\nS’acosta el mes de novembre, i amb ell una data important, el 25 de novembre dia internacional per l’erradicació de la violència masclista. Una data significativa en el calendari que ens recorda que malauradament el combat contra la violència masclista és encara present.\nComenço aquestes ratlles recordant a tantes i tantes dones que pateixen o han patit violència masclista, ja siga dins l’àmbit familiar, laboral o social. Una violència que s’expressa de múltiples formes i en diferents graus d’intensitat però en definitiva violència. Una violència a la qual no li podem posar atenuants, que ha de ser combatuda amb fermesa i mai silenciada.\nAfortunadament cada cop són més les dones, i també els homes, que des de tots els àmbits de la nostra societat s’aixequen per a condemnar la, denunciar la i rebutjar la. Però cal seguir avançant. I ho hem de fer de manera integral i transversal (família, educació, societat i legislació).\nHem de continuar treballant des de les administracions públiques per dotar de més recursos la prevenció, intervenció i acompanyament de les dones víctimes de violència masclista i dels seus fills i filles que en són també víctimes directes o indirectes.\nI també hem de treballar amb els agressors. No podem només focalitzar la violència masclista en la dona, en la víctima. Si no treballem també amb els agressors la nostra feina quedarà coixa. Cal invertir en reeducació, en teràpies que ajuden a reconduir patrons de conducta i actituds violentes que sotmeten i menyspreen a la dona intentant anul·lar la com a persona per sotmetre la a la voluntat de l’home.\nAixò que ens hauria de semblar impossible avui dia, és desgraciadament, una realitat que fa que el degoteig de dones assassinades o víctimes de violència masclista no s’ature. Si bé també és cert que la societat majoritàriament condemna de forma oberta i rotunda aquestes situacions, encara ens queda molt per guanyar el combat de la violència masclista.\nDes de les Institucions públiques treballem des de diferents àmbits per fer un tractament integral d’aquesta violència masclista. És a dir, treballar la formació (de professionals implicats), la prevenció i l’acompanyament de la dona en tot el procés, des de la detecció de la situació de violència fins a la seua emancipació de l’agressor i la reconstrucció de la seua vida a tots nivells (emocional, familiar, social i laboral).\nUn treball complex i transversal que necessita el suport i la implicació de tots i totes i especialment de les Institucions municipals i supramunicipals. Una implicació que depén de posar a disposició tots els recursos possibles, humans i econòmics.\nEls grans canvis que hi han transformat la nostra societat al llarg dels anys sempre han estat possibles perquè han vingut acompanyats de canvis legislatius i d’inversió econòmica\nI quan això passa veiem els resultats. En el cas concret de la violència masclista també és així.\nDes de la recuperació de la democràcia fins als nostres dies s’hi han succeït tot un seguit de lleis que han anat aprofundint en aquesta lluita, en la penalització de la violència, en la protecció de la víctima i en la creació d’organismes competents per al seu tractament.\nLa creació dels SIAD (Servei d’informació i Atenció a les Dones) o els SIE (Servei d’Intervenció Especialitzada) en són un exemple.\nA la ciutat de Tortosa comptem amb un servei de SIAD, conformat per tres professionals ( coordinadora, psicòloga i advocada), que presten un servei integral a les dones que ho requereixen. Un servei gratuït i confidencial.\nL’any 2020 vam iniciar de s de l’ajuntament de Tortosa un projecte d’itinerància que va començar amb l’EMD de Jesús, i que suposava prestar el servei de SIAD allà amb presència de l’advocada i la psicòloga. I aquest any hem ampliat aquesta itinerància a l’EMD de Campredó.\nAixò fa que actualment a les EMD’s de Campredó i Jesús el SIAD ofereix servei de psicòloga i advocada. Una feina que es fa coordinadament amb la treballadora social de les dues EMD’S i la coordinadora del SIAD a Tortosa.\nAquesta itinerància fa possible apropar el servei als nostres pobles, i per tant, arribar a més dones de la ciutat que per raons de desplaçament o de desconeixement no hi han anat mai tot i tenir-ne la necessitat.\nEl servei es presta dilluns i dimecres a la tarda, de 15:00 h a 19:00 h, en setmanes alternes a una i altra EMD.\nI amb aquesta voluntat d’itinerància volem continuar treballant des de la regidoria d’Igualtat i Drets Civils i per tant, el nostre propòsit és que el 2022 els serveis de SIAD arribe a més pobles del nostre municipi, donant servei i resposta a les necessitats de totes les dones i facilitant-ne l’accés.\nAquesta realitat és possible perquè s’ha augmentat la dotació pressupostària que rebem des del govern Espanyol mitjançant el Pacte d’Estat contra la violència de gènere que ha reforçat econòmicament el Ministeri d’Igualtat i que ens permet puga fer més accions en relació amb la lluita contra la violència masclista.\nEsperem poder continuar en aquesta línia perquè ens queda molta feina per fer i molt camí per recórrer.\nAfortunadament som una majoria els i les que creiem que una societat més justa i democràtica ha d’estar basada en els valors del respecte i la igualtat i que la riquesa d’una societat es fonamenta en la seua diversitat i pluralitat.\nTreballem tots i totes per enfortir aquesta majoria dia a dia.\nArticle anteriorEls promotors d’energies renovables hauran d’oferir la participació del territori\nArticle següentLa Rapitenca busca la seua primera victòria davant l’Alcarràs que arriba invicte a la Devesa\nRegidora Igualtat i Drets Civils. Memòria històrica, Participació ciutadana i Transparència pel PSC a l’ajuntament de Tortosa


Notícies | Jianjiantong\nShenzhen Jianjianong Technology Co, Ltd Els productes inclouen protector de pantalla TPU (pel·lícula de tall, pel·lícula de mida de mida precisa), adhesius de torns de telèfon mòbil, plotter Cutter hidrogel. A la secció de notícies, podeu veure alguns dels continguts expositius, les tendències del coneixement i la indústria del producte professional que la nostra empresa ha participat. A través de les notícies, podeu aprendre sobre JJT'S Productes i tendències de la indústria relacionades.\nCom triar el PET, TPU o vidre temperat estalvi de pantalla?\nPer als usuaris que acaba de comprar un nou telèfon, la seva primera idea és triar un estalvi de pantalla adequat per al nou telèfon. ¿Segur que sap prou sobre Protectors de pantalla? Hi ha 3 tipus de PET, TPU i la nostra indiscutible vidre temperat. ¿Vostè entén ells? Deixa'm dir-te.\nQuin tipus de protector de pantalla del telèfon mòbil és el més rendible?\nDes de l'observació de l'actual mercat de pel·lícules de protecció de telèfons mòbils, les dues pel·lícules de protecció de telefonia mòbil comunes són pel·lícules protectores de pantalla de vidre generalment temperades i pel·lícules protectores de pantalla hidrogel que es fan populars aquest any.\nQuin és el propòsit de la màquina de tall de cinema hidrogel?\nBeneficis de la màquina de tall d'hidrogel\nQuè és una màquina de tall de mini hidrogel?\nQuè és un protector de pantalla de privadesa?\nQuè és un protector de pantalla de llum anti-blau?\nEl rellotge Apple necessita un protector de pantalla?\nDiferència entre protector de pantalla hidrogel i protector de pantalla de vidre temperat\nEls protectors de pantalla hidrogel són bons?


Grup MIFAS contracta 9 joves amb el Programa Garantia Juvenil\nEl Servei d’Ocupació de Catalunya ha atorgat al Grup MIFAS una subvenció de 99.000€ per a la contractació de 9 joves en el marc d’una subvenció destinada a incentivar la contractació en pràctiques de joves beneficiàries del Programa de Garantia Juvenil.\nAquest matí i a la seu del Grup MIFAS, Albert Carbonell, president de l’entitat, ha donat la benvinguda als 9 joves contractats. La durada de la contractació és de 6 mesos a jornada completa i va des del 30 de novembre del 2017 fins al 29 de maig del 2018. Tots els joves tenen com a referent un tutor/a que els assessorà i els farà seguiment durant tota la contractació. També disposen d’un pla de treball adequat a la seva formació.\nLes persones contractades estan distribuïdes en diferents serveis i àrees de l’entitat de la següent manera: a la seu central de l’entitat de Girona hi haurà una persona al Departament d’Administració; una al Departament de Recursos Humans; una al Departament d’Informàtica; una al Departament de Manteniment i una a l’Àrea d’Atenció Social. Pel que fa als centres assistencials, hi haurà dues persones a la Residència de Girona; una al Centre Ocupacional de Riudellots de la Selva i una al Centre de Dia Pere Llonch de Vilafant.\nPel que fa als estudis, del total dels 9 joves, 3 tenen titulació universitària, 4 un cicle de grau superior i 2 un cicle de grau mig.


Almenys deu morts i més de 40 ferits en un atemptat al centre de Kabul | MIRALL\nAlmenys deu morts i més de 40 ferits en un atemptat al centre de Kabul\nL'atemptat a Kabul arriba tres dies després que els talibans ataquessin Green Village\nWazir Akbar Khan, barri de Kabul\nAlmenys deu civils han mort i 42 més han resultat ferits en un atemptat amb furgoneta bomba que ha perpetrat un terrorista suïcida al centre de Kabul i que han reivindicat els talibans afganesos, segons ha informat el Govern afganès.\nEl portaveu del Ministeri de l’Interior ha assenyalat que l’atac s’ha perpetrat amb una furgoneta carregada d’explosius a les 10.10 hores i ha assenyalat que el balanç és de deu civils morts i de 42 ferits, segons informa l’agència de notícies local Jaama.\nEl portaveu dels talibans ha afirmat en un comunicat que l’atac s’ha perpetrat en un lloc de control i que tenia com a objectiu un comboi de vehicles de militars de l’Exèrcit afganès i de les forces de l’OTAN.\nL’atemptat a Kabul arriba tres dies després que els talibans ataquessin Green Village amb un camió bomba, un complex internacional situat a la capital afganesa, que va acabar amb la vida de 16 persones i en va ferir 119 més.\nL’atac ha tingut lloc en un moment en el qual els Estats Units estan presentant el projecte d’acord de pau que ha aconseguit amb els talibans per mirar de posar fi a una guerra que fa més d’una dècada que dura. Tot i les negociacions de pau, els talibans afganesos continuen perpetrant atemptats contra objectius civils i militars arreu del país.


Engrescats amb la lectura | IES Rubió i Ors\nEls alumnes de segon d’ESO estan realitzant una activitat interdisciplinària d’Educació Visual i Plàstica i català. Han estat llegint i treballant a les classes de català els llibres Calla, Càndida, calla!, de Maite Carranza i Adam i Thomas, d’Aharon Appelfeld. A les classes d’EvP, amb el Francesc, han elaborat el cartell del que seria una hipotètica pel·lícula d’aquests llibres.\nA l’institut treballem perquè els nostres alumnes agafin bons hàbits lectors. Creiem que la lectura té beneficis per fomentar la imaginació, la memòria i afavorir la concentració. També redueix el fracàs escolar perquè amb la pràctica de la lectura, els nois i noies entenen millor el que llegeixen i això fa que progressin en els seus estudis.


Grau en Periodisme - Professors | Blanquerna\nLa Facultat té en la seva plantilla periodistes de prestigi en les diverses àrees i suports, els quals duen a les aules la seva experiència a les empreses de comunicació. La tasca d’aquests professionals garanteix un coneixement directe i actualitzat de la indústria informativa, tecnològica, impossible d’aconseguir per cap altra via. La feina dels nostres docents ha estat premiadaen nombroses ocasions. Molts professors de Blanquerna han obtingut els guardons professionals més prestigiosos, tant a escala nacional com internacional. I aquesta dimensió, la internacional, és força rellevant al grau de Periodisme.


Els 5 animals celestials - Montse Milian Feng Shui i Ba Zi\nCasos pràctics de Feng Shui\nFeng Shui i empresa\nCol·laboracions en mitjans\nArticles i consells > \nA l'Escola de la Forma es fa referència constant a aquests 5 animals simbòlics que representen unes posicions i unes característiques que es poden aplicar tant a un paisatge, en què l'element de referència és una casa, com a un interior, en què l'element de referència és la persona.\nTreballar amb aquests 5 conceptes ajuda a dissenyar ciutats, jardins, vivendes, dormitoris, despatxos, sales de reunions, etc. Una part del que representen surt del sentit comú i una altra, del simbolisme.\nEls 5 animals celestials són:\nÉs el més important juntament amb l'au fènix. Representa la part de darrera d'un edifici o l'esquena d'una persona i, en conseqüència, simbolitza protecció, solidesa i estabilitat. Així com una construcció necessita una bona "tortuga" que l'empari -com una muntanya sòlida que no presenti perill de desprendiments, un grup d'arbres, edificis propers, etc.- un persona també necessita quelcom que reflecteixi aquests aspectes -el capçal en un llit, el respatller en una cadira, no seure o dormir d'esquena a una porta...-\n- L'AU FÈNIX o ocell vermell\nÉs el més important juntament amb la tortuga. Representa el davant d'un edifici o d'una persona, les vistes, una àrea oberta -però no excessivament- de la qual rebre energia. És per això que, per exemple, es recomana evitar posar un arbre just davant de la porta però s'aconsella posar una tauleta baixa davant d'un sofà.\n- El DRAC VERD\nSe situa a l'esquerra de la serp groga. S'associa a la força que atorguen la intuïció i a la reflexió.\n- El TIGRE BLANC\nSe situa a la dreta de la serp groga. S'associació a la força física.\n- La SERP GROGA\nRepresenta el mig i, per tant, es tracta de l'edifici -si es treballa en un exterior- o de la persona -si es treballa en un interior-. La tortuga sempre ha d'estar al seu darrere, l'au fènix al seu davant i el drac i el tigre a banda i banda. Imaginem-nos una persona asseguda en un silló amb un reposapeus. El raspatller seria la tortuga, els braços el drac i el tigre, la persona la serp groga i el reposapeus l'au fènix.


La lectora corrent: El petit príncep (lleonès i turc)\nPublicat per Mercè Piqueras a 13:25\nFas colecció d'aquests llibres Mercè?\nSí, Magda, col·lecciono "El petit príncep" en tantes llengües com el trobo en llibreries quan viatjo, o els que em regalen. Podria trobar-ne més per Internet, però no seria el mateix. Si són llengües que em resulten una mica comprensibles, m'agrada comparar-ne les diferents versions. I em resulta curiós que es pugui trobar en llengües no reconegudes oficialment com ara aquest lleonès, el bable o el piamontès o en una llengua "morta", com el llatí.\n15 de desembre de 2009, a les 15:30\nUn llibre recomanable, el d'"El petit príncep"!


Les Salines (1.451 m.) | Engarrista\nLloc de sortida: La Vajol (Alt Empordà)\nDistància: 31,70 quilòmetres\nDesnivell positiu: 1.245 metres\nTemps: 5:05 hores\nSensació de dificultat: Força fàcil Tot pistes. Alguns pujadors molt durs\nCartografia: Alt Empordà Editorial Alpina (1:50.000)\nLa Vajol 00:00 00:00 0,0\nColl de Lli 00:35 00:35 2,8\nColl de la Gàbia 00:25 01:00 4,2\nMare de Déu de les Salines 01:20 02:20 7,0\nEl Moixer (antenes) 00:40 03:00 11,0\nRoc del Comptador 00:25 03:25 11,2\nLo Forestal 00:30 03:55 15,2\nMaçanet de Cabrenys 00:35 04:30 24,7\nLa Vajol 00:40 05:10 31,7\nEns escapem cap a l'interior de l'Alt Empordà, al seu vessant més muntanyós, per fer una ruta amb interès paisatgístic, històric i també esportiu. A nivell paisatgístic ens enfilarem al vessant sud de l'espai d'interés natural del massís de les Salines, una serra de mitja muntanya amb terreny de granit i boscos de sureda, roure i castanyers. Un dels principals punt d'interès d'aquest massís que s'aixeca des de poca alçada fins als 1.500 metres són les vistes que assolirem sobre la plana de l'Empordà i del Rosselló, el massís del Canigó i els vessants marítims de la costa Brava i la costa Vermella. L'interès històric radica en què els camins per on avui transitarem van ser trepitjats fa anys per moltes persones que fugien del franquisme cap a França, com el president Companys, i uns anys més tard, aquests mateixos camins també van ser transitats en sentit contrari principalment per jueus que fugien de la França ocupada. Finalment l'interès esportiu quedarà assadollat amb una ruta rodadora de força desnivell i amb pujadors molt forts.\nComençarem la ruta a la Vajol, el poble més petit de l'Alt Empordà, amb 85 veïns (cens del 2018), i també el més alt (546 m.) Està situat al vessant sud de la serra de les Salines, la carena de la qual fa frontera amb l'estat francès. També és un municipi petit en extensió, i bona part de la ruta d'avui transitarà sobre dominis de Maçanet de Cabrenys, el municipi veí per l'oest. Només arribar a la Vajol per la carretera que ve de la Jonquera ens fixarem en les nombroses referències als exiliats que van passar per aquí al final de la Guerra Civil. De fet el president Lluís Companys va creuar a través del coll de Lli (per on més tard passarem en bicicleta) en el seu camí a peu cap a l'exili. També van passar per aquí els presidents del govern i de la república espanyola Juan Negrín i Manuel Azaña. De fet el president del govern republicà espanyol Juan Negrín ja havia triat el poble de la Vajol per guardar-hi el tresor de la república i moltes obres d'art del museu del Prado. Va fer acondicionar una antiga mina de talc molt a prop del camí per on passarem, la mina Canta. Precisament Negrín i Azaña abans de creuar la frontera van passar els seus últims dies a la bonica masia de can Barris, per on també passarà la ruta.\nSituats a la Vajol, abans de sortir fem cap fins al monument de l'exili, situat en i la punta sud del poble. Sobre una roca s'alça una figura de bronze d'una nena de 6 anys amb una sola cama, ja que va perdre l'altra en un bombardeig de les tropes franquistes, al costat del seu pare en el camí cap a l'exili. És una estàtua creada a partir d'una imatge real captada per un fotoperiodista estranger, una escena que fa esfereir. Comencem la ruta a l'aparcament que hi ha la part baixa del poble. Sortim pedalant la Sílvia i jo mateix acompanyats pel Fum, el nostre gos que s'ha acostumat molt bé a seguir-nos quan anem amb bicicleta. Omplim dipòsits en una de les fonts del poble, i comencem a pedalar cap a la part alta del petit llogarret.\nAl final de la població prenem la pista asfaltada i molt poc transitada que puja cap al coll de Manrella, fronterer amb França i també punt de pas de molts exiiats. Avancem poc més d'un quilòmetre i mig per asfalt fins que passat un restaurant prenem una pista que marxa a l'esquerra. La pista comença a pujar per una bonica sureda, amb trams agradables a l'ombra i altres més soleis on suem de valent. És una pista secundària i força pedregosa que va pujant de forma continuada, amb algun pujador intens. Passem pel petit mas del Coll, i tot seguit arribem al coll de Lli, punt fronterer per on van passar, entre molts altres exiliats, el president Companys. En un costat hi ha un petit monument commemoratiu. Des d'aquí van saltar cap al veí poble de les Illes, ja dins de territori francès.\nLa nostra ruta segueix pujant, la pista empitjora i el pendent augmenta. El alguns trams cal esforçar-se per mantenir l'equilibri, ja que els pujadors són forts i la pista trencada i pedregosa. Amb esforç anem guanyant alçada i visió cap a la plana empordanesa. L'itinerari avança cap a l'oest i assoleix el coll de la Gàbia, des d'on podríem arribar-nos caminant al castell de Cabrera, situat en un turó a pocs minuts. Els pujadors cada cop són més forts, afortundament ara dins d'un bosc que ens ofereix la fresca de l'ombra dels arbres. Seguim pujant fins una bifurcació de pistes. Aquí, per no fixar-nos en el mapa i el GPS cometem un error important. Marxem cap a l'esquerra tot planejant, cosa que agraïm després d'un últim tirapit molt dur. Aviat arribem a la Forestal, una curiosa casa mig abandonada al bosc. A partir d'aquí la pista baixa fort cap al sud fent llaçades. Un bon tros avall m'adono que m'he equivocat, ja que pensava que el trencant per pujar cap al cim de les Salines era més endavant. Vist l'error, mirem com corregir-lo. La meva intenció és pujar cap al cim de les Salines, mentre que la Sílvia i el Fum s'esperaran a mitja alçada per no fer tants quilòmetres amb el gos. Així doncs, torno enrere i refaig el camí, ara en pujada contínua fins a la cruïlla.\nSegueixo de dret la pista principal i en pocs metres hi ha una nova cruïlla amb indicadors. Si haguéssim vist aquests indicadors a la cruïlla primera, no ens hauríem equivocat. Prenc el ramal de la dreta que marxa cap al santuari de les Salines. Hi arribo en menys d'un quilòmetre de pujada suau. El recinte està format per una diversos edificis adosats. Per una part hi ha una petita ermita d'estil romànic pintada de blanc, al costat de la qual hi ha l'hostatgeria, i en un extrem un petit refugi lliure. Rodeja el recinte un pati tancat que recorda a un claustre. És un lloc molt bonic, envoltant per uns amplis prats d'herba que contrasten amb un terreny força dret i boscós. Torno enrere per la mateixa pista fins a la cruïlla.\nUn senyal indica la direcció cap al Roc de Frausa per una pista estreta i encimentada que comença just en aquest punt. És cap on vull anar. De fet originàriament el títol d'aquesta entrada havia de ser precisament Roc de Frausa, però després em vaig adonar que hi ha certs dubtes en quant a la ubicació exacta d'aquest cim. En parlem més endavant. Ara toca pedalar cara amunt per aquesta pista estreta que avança per un bosc espès. Des de la cruïlla fins al cim hi ha només 3 quilòmetres, però són molt intensos. És tracta d'una pujada duríssima amb un pendent sostingut al voltant del 15%, amb alguns punts encara més forts. El terra està més o menys encimentat, tot i que fa anys. És un pujar sense treva ni descans que et fa anar sempre amb les pulsacions accelerades. Com que vaig sol pujo al ritme que em permeten cor i cames. La pista passa per una antiga mina i pel coll dels Pous. Segueix pujant fortíssim fins assolir el Moixer (1.444 m.) on hi ha unes antenes i el vèrtex geodèsic.\nEn arribar al Moixer el primer que faig és descansar uns minuts després de l'esforç. La pista arriba al peu d'unes antenes de comunicacions. Al peu hi ha una petita caseta de fusta que pot servir de refugi d'emergència. Cap al sud es pot contemplar una àmplia vista de la plana empordanesa, i just a sota el pantà de Boadella. Al costat de les antenes hi ha el vèrtex geodèsic en un punt en què hi ha molt bona vista cap a l'oest, amb els cims de la Garrotxa en primer terme, i el Bassegoda que destaca en particular. Cap al nord es pot contemplar la plana del Rosselló i el Vallespir, però sobretot l'imponent Canigó allà mateix. A l'est, difuminats per la boirina, s'endevina part de la costa Brava, i més amunt la costa Vermella.\nDeixo la bicicleta al vèrtex geodèsic, i prenc un caminet que marxa cap a l'oest, fins al punt més alt, que jo creia que era el Roc de Frausa. Hi ha certa discrepància en els mapes sobre aquesta qüestió, així com en la grafia. Sembla que la nomenclatura més correcta seria Roc de Fraussa (amb dues esses). Al vessant francès l'anomenen roc de France (per una errònia transcripció fonètica). La qüestió és que camino uns 10 minuts fins al punt més alt, coronat per unes roques de granit i una creu al cap d'amunt. Una placa anomena l'indret com a Roc del Comptador, i aquest és el punt més alt de l'Alt Empordà i del massís de les Salines amb 1.451 metres. En realitat sembla que el Roc de Frausa és un altre turó una mica més a l'oest, i lleugerament més baix. Des d'aquest punt més alt, el roc del Comptador, hi ha una vista esplèndida del Canigó.\nTorno enrere fins a recuperar la bicicleta, faig unes fotos i començo la baixada. Simplement cal deixar que la gravetat treballi, i l'únic preocupació és controlar els frens en un descens molt fort. En pocs minuts he desfet el tram encimentat, i segueixo per la pista de terra que passa per la casa de la Forestal. Amb aquesta ja serà la tercera vegada que hi passo a causa de l'error. Fins aquí anàvem seguint parcialment la ruta 23 del centre BTT Salines-Bassegoda, però a mitja baixada la ruta segueix per un tram poc ciclable. Parlo amb la Sílvia i em comenta que ja ha baixat per la pista cap a Maçanet de Cabrenys, i segueixo per la pista fins al poble on ens retrobem els tres. La pista de baixada és força llarga, una pista de sauló en bon estat que permet baixar a bona velocitat. Des de la cruïlla són més de 10 km. seguits de pista en baixada.\nJa només queda tornar a la Vajol. La Sílvia i el Fum es queden a Maçanet i després els passaré a recollir. Jo segueixo pedalant per la carretera que marxa del poble direcció Figueres. Al cap de menys d'un quilòmetre, al pont de Rinadal, marxa una pista asfaltada a l'esquerra direcció la Vajol. Prenc aquesta pista asfaltada i la seguiré fins al punt d'inici. Cal dir que no és una pista plana, sinó que cal remuntar uns 240 metres de desnivell, amb alguns pujadors forts. Són 5 km. gairebé tots de pujada. De fet puja fins als plans de can Barris, una gran masia on van viure els últims dies abans de creuar cap a França els presidents del govern i de la república espanyola. Molt a prop hi ha la cruïlla per accedir a la mina Canta, on es va guardar l'or de la república.\nAcabo la ruta a la Vajol força cansat després de gairebé 32 km. i 1.250 metres de desnivell, que per mor de l'equivocació en realitat van ser 37,5 km. i més de 1.400 m. És un itinerari molt rodador i alhora dur que permet conèixer indrets interessants des d'un punt de vista cultural i històric, i també paisatgístic. Dalt del cim de les Salines es pot contemplar una extraodinària vista frontal del Canigó, i també les planes de banda i banda: Empordà i Rosselló. Però aquest bonic paisatge no ens ha de fer oblidar que centenars de persones van passar per aquests camins no per plaer com ho fem ara nosaltres, sinó per necessitat, fugint del terror del feixisme. Persones que van deixar enrere la seva antiga vida, família i propietats, i caminant a ple hivern van emprendre l'incert i obscur camí de l'exili.


Mercat, fòrum i fira | ReAcCIONa\n« Media for science forum\nMercat, fòrum i fira\nMai 16, 2010 per Laia\nUna setmana setmana plena d’activitats divulgatives pels membres de la C4D. Dimarts passat es van desenvolupar al mercat de Girona una sèrie de tallers en motiu de la iniciativa El mercat ecològic i escolar. Diversos alumnes de preescolar i primària van poder disfrutar de diferents tallers, entre ells els de química, on les fruites eren les principals protagonistes. Des d’aprendre perquè les pomes es tornen d’un color més fosc un cop tallades, passant per la creació d’un ou ferrat verd tot aprenent les propietats d’àcid o base d’alguns productes que tenim a la cuina, fins a algun joc de màgia.\nEls dies següents, 12 i 13, es duia a terme el congrés Media for science forum, tal i com ja es va donar a conèixer en aquest bloc. Organitzat per la FECYT, aquest tenia com a principal objectiu la divulgació de la cultura científica i la innovació. D’altra banda, el Palau Firal acollia el dia 14 la Fira de la ciència, on es podia aprendre a ser un petit gran científic. Adreçada a nens i nenes d’infantil i primària, aquesta fira estava emmarcada en el Projecte Pol·len: Girona, ciutat llavor de ciència. Com puc fer mató? Puc crear molècules fent papiroflèxia? Com puc jugar amb les matemàtiques? Aquestes i moltes altres preguntes s’hi podien respondre tot participant als diferents tallers.\nActivitats divulgatives que aporten coneixement, que ajuden a apropar una mica més la ciència a la societat, a trencar la barrera que sol haver-hi entre ambdós. Perquè en aquestes ocasions no només aprèn qui escolta, sinó també qui comunica.


L'Espanyol s'allunya del descens amb la primera victòria com a visitant - Diari de Girona\nMàlaga 0 1 Espanyol\nL'Espanyol s'allunya del descens amb la primera victòria com a visitant\nUn gol de Darder li permet derrotar un Màlaga que torna a estar en una situació compromesa\neuropa press / ddg 09.01.2018 | 10:03\nEl Màlaga va patir la tercera derrota consecutiva en caure a La Rosaleda davant l'Espanyol (0-1), un resultat que els manté en llocs de descens i que torna a posar en perill la continuïtat de Míchel com a tècnic de l'equip, mentre que el conjunt dirigit per Quique Sánchez Flores s'allunya dels llocs de descens empatant a punts amb el Girona.\nL'equip local encara no havia aconseguit entrar al partit quan els visitants van colpejar; Javi López va fer una centrada des de la dreta que va arribar a Sergio García, que va cedir de cap la pilota a un Sergi Darder que arribant des de segona línia la va enviar al fons de la xarxa.\nEl gol, pel qual va demanar perdó l'exmalaguista, va indignar la graderia de La Rosaleda, que va començar a entonar el «Míchel, ves-te'n ja». No obstant això, l'equip local va reaccionar, i va estar a punt d'aconseguir l'empat poc després en un parell d'internades de Keko que a punt van estar d'aprofitar Chory Castro i Peñaranda.\nHo va intentar el Màlaga durant la segona meitat, arribant a tenir l'última ocasió en una rematada de Borja Bastón que va marxar per sobre del travesser. L'Espanyol va signar la seva primera victòria a domicili d'aquesta temporada i la segona consecutiva després de sorprendre en l'últim partit de l'any l'Atlètic (1-0).


Actualitzat 02/06/2021 16:56 CET\nSánchez Llibre demana "un gran pacte institucional" entre les administracions, Aena i la CE\nHo han reclamat aquest dimecres en l'acte 'Tots per l'ampliació de l'aeroport' que han organitzat Foment del Treball i la Cambra de Barcelona a la seu d'Esade a la capital catalana, i que ha comptat amb la presència de l'exconseller Andreu Mas-Colell; el president del Cercle d'Economia, Javier Faus, i el president de Pimec, Antoni Cañete.\nTambé hi han intervingut el president de Foment, Josep Sánchez Llibre; la presidenta de la Cambra de Barcelona, Mònica Roca; el president de la Unió de Federacions Esportives de Catalunya (UFEC), Gerard Esteva; la presidenta de Barcelona Global, Aurora Catà; el president d'Aijec, Rubén Sans; el president del RACC, Josep Mateu, i el president i conseller delegat de Vueling, Marco Sansavini.\nA més dels ponents, també han assistit a l'acte representants del món econòmic català com Antoni Brufau (Repsol), Jorge Gallardo (Almirall), Javier Godó (Grup Godó), Xavier Tintoré (Fluidra), Pedro Fontana (Areas) o Tobías Martínez (Cellnex), entre d'altres.\nSánchez Llibre ha demanat "un gran pacte institucional" entre les diferents administracions, Aena i la Comissió Europea (CE) per avançar en l'ampliació de l'aeroport, i ha volgut donar deu arguments en favor de fer la inversió.\nEl president de Foment ha recordat que les previsions d'Aena impliquen invertir 1.700 milions d'euros i crear 350.000 ocupacions --83.00 directes i 267.000 indirectes-- i que, sumant les inversions previstes a la xarxa ferroviària, "representaran un gran canvi qualitatiu a la connectivitat de Barcelona".\nHa assegurat, a més a més, que l'ampliació evitaria "caure en la decadència econòmica" i que Barcelona es converteixi, en les seves paraules, en una ciutat més.\nSánchez Llibre ha demanat que es creï una taula de diàleg per aconseguir un consens que ha assenyalat com "necessari", tot i que ha recordat que l'acord ha de ser ràpid.\nRoca ha subratllat aquesta mateixa idea i ha demanat un "pla conjunt" i un grup per decidir, gestionar i controlar la inversió que involucri tots els agents econòmics catalans.\nLa presidenta de la Cambra ha reclamat una "gestió quilòmetre 0" de l'aeroport i ha recordat que Catalunya ha criticat reiteradament la manca d'inversions estatals, per la qual cosa ha assegurat que seria absurd no aprofitar l'oportunitat d'inversió.\nCañete ha demanat "els consensos necessaris" per fer possible l'ampliació de l'aeroport i ha apuntat la necessitat de crear una taula de diàleg amb administracions, entitats i afectats.\nTambé ha recordat la històrica reivindicació de més inversions a Catalunya, que ha apuntat "que no es fan", i ha assegurat que l'ampliació permetria augmentar la competitivitat de Catalunya.\nAl seu torn, Mateu ha mostrat preocupació pel fet que les discrepàncies provoquin que Catalunya deixi "passar oportunitats de creixement" i ha demanat als polítics que estiguin a l'alçada de les circumstàncies.\nFaus ha destacat preocupació per "la certa apologia del decreixement" que fa part de la societat catalana i ha assegurat que s'aposta per un creixement sostenible i ordenat de l'aeroport.\nHa demanat concretar esforços i inversions en l'Aeroport de Barcelona-el Prat per convertir-lo en un hub i ha recordat que "no hi ha cap sistema aeroportuari al món" en el qual tres aeroports mitjans --en referència als de Girona i Reus (Tarragona)-- es converteixin en un de gran.\nTambé ha demanat que es pensi en les generacions futures i ha assegurat que "seria un error" negar-los l'ampliació.\nEn aquest sentit, Sans ha assegurat que els aeroports "són nexes d'unió de l'economia del futur" i ha recordat que aquestes infraestructures van unides al desenvolupament de les zones on s'instal·len.\nEsteva ha apuntat que "no és tan important ser els millors del món, sinó que els millors del món" es desplacin a Catalunya, perquè això provoca progrés i crea empreses i llocs de treball.\nDe la seva banda, Catà ha apuntat que la Barcelona "del talent i global" a la qual aspira la societat necessita el millor aeroport possible.\nVUELING GARANTEIX LA SEVA INVERSIÓ\nSansavini ha assegurat que Vueling continua "tenint la intenció" d'invertir en l'Aeroport de Barcelona-el Prat i que preveu fer-ho d'una manera sostenible.\nHa recordat que abans de la pandèmia, la infraestructura es trobava "prop de la saturació", la qual cosa implica problemes en l'operativitat i dificulta desenvolupar les oportunitats de creixement de la connectivitat que té l'aeroport.\nHa assegurat que "pensar a poder solucionar el problema evitant ampliar l'aeroport i només dedicar-lo al llarg radi és irreal", perquè l'alta velocitat ferroviària no pot sostenir els viatges de mig i curt radi per si mateixa.\nIMPACTE AMBIENTAL POSITIU\nMas-Colell ha volgut posar l'accent en l'impacte ambiental que suposaria l'ampliació i ha apuntat que el projecte es pot configurar perquè els impactes siguin positius, i la necessitat que així sigui perquè la Unió Europea doni el vistiplau al projecte.\nL'economista ha assegurat que cal aprovar el projecte "per un principi de prudència" i ha recordat que ciutats que competeixen amb Barcelona com Milà, Tel-Aviv, Roma o Viena compten amb aeroports de primera.\nHa subratllat que el projecte no té cap impacte en les arques públiques perquè és Aena qui invertirà els 1.700 milions previstos i que "no és paper de les administracions qüestionar" les inversions de l'empresa, tot i que sí que ho és de vetllar pel medi ambient.\nRoca també s'ha referit a l'impacte ambiental del projecte i ha recordat que Aena s'ha compromès a compensar els espais naturals afectats amb una relació d'1/10 i que s'ampliarà la superfície protegida en un 25%.


Coformació amb personal sanitari - Catàrsia\nEl passat 13 de febrer, la companya Isa va participar en una coformació per La Cabecera, un grup de professionals de la salut especialitzats en l’Atenció Primària, l’objetiu del qual es crear espais de debat i reflexió entorn a la pràctica assistencial.\nEn l’ámbit de la salut és important posar en evidència els mecanismes de racisme institucional com l’exclusió sanitària o la imposició d’un model d’atenció biomèdica hegemónica única. A la vegada, és convenient incidir en com la mirada blanca pot arribar a ser perjudicial per a l’atenció de persones racialitzades o migrants, ja que a través d’estereotips es poden arribar a perpetuar violències, negligències o que es porti a realitzar pràctiques iatrogèniques.\nA través d’una dinàmica participativa i amb una mirada històrica es van repassar els estereotips i prejudicis interioritzats i normalitzats envers la comunitat asiàtica materialitzats en el concepte del Perill Groc. Es va analitzar també l’estratègia de la malaltia com a mecanisme d’exclusió i discriminació exercides des del poder blanc.\nmar� 4, 2020\nAntirracismo, Coformación, Peligro amarillo, Personal Sanitario


Drac agremont - Diables L'Espetec D'Agramunt\nEl Drac AGREMONT, neix el 2015 amb l'objectiu de continuar fent gran la nostra entitat i poder tornar a comptar amb una bèstia.\nAmb l'objectiu que el drac estigués estretament relacionat amb la nostra vila, vam decidir inspirar-nos en un dels elements més representatius de la nostra població, l'església Santa Maria d'Agramunt, i, més concretament, en algunes de les figures de la seva portalada.\nUn cop vam tenir clar com seria el nou Drac i l'artista Agnès Pla va començar a treballar en la seva construcció, va arribar el moment de decidir el nom. Després de revisar la història de la nostra vila, de l'església d'Agramunt i, amb l'ajuda de l'agramuntí Josep Bertran, vam decidir-nos pel nom amb què es fa referència a la nostra vila en el primer text escrit en català del qual es té constància, i aquest és: AGREMONT. Així, apareix en un text de l'any 1272, que recull els estatuts fundacionals de la Confraria del Sant Esperit de l'església de Santa Maria d'Agramunt. Una confraria que, a més, va col·laborar en la construcció final del temple, en el qual, com ja hem comentat, està inspirat el nostre Drac.\nEl Drac AGREMONT pesa 50 quilos i mig, fa 2 metres 25 centímetres de llarg, 2 metres 25 d'alçada i 1 metre 35 d'amplada i, al seu pit, porta l'escut d'Agramunt. Els seus colors estan basats en els de la nostra entitat: el groc i el vermell que representen el foc, i el negre, a més del daurat. D'altra banda, tenint en compte que, a més de participar en trobades de bestiari, volem que el Drac AGREMONT ens acompanyi en els correfocs dels Diables l'Espetec, aquest disposa d'un total de 16 punts de llum, on col·locar pirotècnia.\nPresentació Drac Agremont.pdf


ELS PAPERS DE CAN PERLA: de març 2013\nL'ETERNA LLUITA ENTRE EL BÉ I EL MAL\nVa haver-hi un temps en què els nostres avantpassats van somniar en la construcció d’un regne que tinguera com a columna vertebral la serralada dels Pirineus. Un somni que es va frustrar davant l’aliança política del rei de França i del Papat, els quals amb l’excusa d’una croada contra els càtars, una confessió cristiana de tipus gnòstic que s’havia estés per les terres d’Occitània, va fer possible que França s’annexionara els diversos comtats occitans obsessionada com sempre ha estat en fer coincidir el seu territori amb el de la Gàl·lia romana. Aquesta aliança, dècades més tard, tornaria a donar fruit contra l’ordre del Temple. Tant els càtars com els cavallers templers trobarien un cert refugi en les noves terres de la Corona d’Aragó.\nEl final del somni d’aquest nou regne féu que la corona aragonesa girara la seua mirada i els seus interessos cap al sud i cap a la Mediterrània, conquerint els regnes de Mallorca i València, però també Sardenya i Nàpols.\nLa croada contra els càtars a Occitània fou cruenta, amb episodis d’una gran violència que van acabar amb vertaderes massacres d’una gran vilesa i crueltat.\nL’escriptor Antoni Rovira, en la seua primera novel·la, La profecia del llorer, recupera el mite dels càtars, també coneguts com a bons hòmens, i l’agermanament entre els pobles d’un costat i l’altre dels Pirineus, per a escriure un relat situat en dos plans temporals distanciats l’un de l’altre per prop d’un mil·lenni, una trama que va més enllà de la història ficció, quan dic història ficció vull dir que és un relat històric en què es pretén canviar el curs de la història, per a incloure-hi elements màgics i fantàstics, alguns dels quals provinents de les llegendes artúriques i de les novel·les de cavalleries.\nEl temps és relatiu i Rovira, que ho sap, se n’aprofita per a transportar el lector amb un viatge a través del temps d’anada i tornada. En el pla temporal del present tres personatges distingits amb una marca de naixement que representa les fulles d’un llorer acaben d’una manera involuntària ajuntant-se per a després unir les seues forces i coneixements per tal d’esbrinar quina és la profecia i com poden complir-la. Rovira ens parla de l’eterna lluita entre el bé i el mal, entre el costat obscur i el clar dels éssers humans. El mal s’ha apoderat de la cort francesa que ha iniciat a les terres d’Occitània una vertadera orgia de sang. La consecució de la profecia no sols salvarà la humanitat, sinó també canviarà la història tot rescatant el somni del regne que té com a columna vertebral els Pirineus i la confessió càtara.\nEl llenguatge emprat per Rovira és una barreja de la llengua estàndard, amb paraules més o menys arcaïtzants que li donen versemblança i color a l’acció. La prosa és amena i àgil. El relat conté elements del gènere policíac, a més dels ja anomenats històrics i fantàstics.\nAntoni Rovira és un home de cultura llibresca, però que no ha pogut ni ha volgut defugir de la cultura audiovisual per tal d’escriure aquest relat ple d’acció trepidant. Dins de la cultura audiovisual no incloc solament el cinema o la televisió, també hi pose els videojocs. La manera de narrar de Rovira està més a prop d’aquesta cultura que de les novel·les de cavalleria, la qual cosa fa que el relat connecte d’una manera directa amb un públic més o menys jove avesat (anava a dir aviciat) a l’audiovisual.\nPublicat per http://alonsocatala.blogspot.com/ a 15:51 1 comentari:


“Ens costa molt llegir el llibre d’instruccions” | Bernat Salvà | Barcelona | Comunicació | El Punt Avui\n“Ens costa molt llegir el llibre d’instruccions” “Ens costa molt llegir el llibre d’instruccions” “Ens costa molt llegir el llibre d’instruccions” “Ens costa molt llegir el llibre d’instruccions” + “Ens costa molt llegir el llibre d’instruccions” E-mail\nPresentador de televisió i ràdio\n“Ens costa molt llegir el llibre d’instruccions”\nJordi Basté considera que forma part d’una generació d’“inadaptats tecnològics” CCMA.\n“Ens costa molt llegir el llibre d’instruccions” “Ens costa molt llegir el llibre d’instruccions” “Ens costa molt llegir el llibre d’instruccions” “Ens costa molt llegir el llibre d’instruccions” “Ens costa molt llegir el llibre d’instruccions” E-mail\nEn moltes coses estem a les beceroles, la nostra generació som uns inadaptats tecnològics\nJordi Basté (Barcelona, 1965) torna demà a TV3 amb la segona temporada de No pot ser! (21.55 h), un programa que explora la revolució tecnològica, la globalització i la crisi climàtica. Presentador del programa de ràdio líder dels matins a Catalunya, El Món a RAC1, el periodista torna a la televisió catalana amb deu programes “molt transgeneracionals” que generaran debat.\nEstem preparats per al que ens cau a sobre amb la tecnologia?\nDe fet ja ho tenim a sobre. Jo pensava que ens hauria caigut, però crec que en general són bons els avenços tecnològics. El problema és com tot: com hem d’utilitzar la tecnologia perquè ens jugui de cara. En moltes coses estem a les beceroles, la nostra generació som uns inadaptats tecnològics.\nNo han viscut més canvis els avis i besavis?\nElls han agafat el mode base; nosaltres, el mode plus, i la nostra descendència i els que vindran després tindran el pack multiusos plus. Els avis van veure l’arribada de l’electricitat i el WhatsApp, nosaltres vivim l’arribada de la multitelevisió, els telèfons mòbils, els smartphones... i, el més important, ens han entregat un llibre d’instruccions que ens costa molt de llegir, el sabran llegir les properes generacions. Abans, quan teníem un problema preguntàvem als nostres pares com ho podíem solucionar, i ara nosaltres mateixos demanem les solucions als nostres fills. Ja estan endollats, nosaltres encara anem amb piles. Ha entrat tan de cop, la tecnologia, que hem quedat gairebé sepultats, i no per la maldat, sinó pel mal ús que n’hem fet. Un expert deia que el dolent no és la intel·ligència artificial, sinó l’estupidesa humana. Hi estic plenament d’acord. La utilitzem massa, i sovint malament.\nQuin nexe hi ha entre la revolució tecnològica, la globalització i la crisi climàtica, els tres temes que abordeu en el programa?\nLa primera temporada era molt tecnològica, i aquesta és molt social. Ens hauríem de preguntar més què pensen els nostres fills d’aquests canvis que estem vivint, i en aquesta segona temporada convivim amb ells per veure com està evolucionant tot. Ells veuen la televisió, els esports, la pornografia... d’una manera molt diferent a com la vèiem nosaltres. I nosaltres vèiem el canvi climàtic d’una manera molt més tranquil·la i allunyada, i ells han decidit involucrar-s’hi. El programa ajunta generacions i planteja dubtes que ens poden sortir pels dos cantons. Ens han sortit uns capítols molt transgeneracionals.\nHi ha voluntat de generar debat com en la primera temporada?\nJo crec que més. En la primera hi havia el descobriment tecnològic, i en la segona hi ha un debat permanent sobre l’addicció al mòbil, la manera de fer televisió, si és bo que la tecnologia entri en l’educació... I poden ser debats molt familiars.\nEn un programa parla amb Robert Epstein, un dels especialistes més crítics amb Google. Ens pot avançar algun titular?\nGoogle no permetrà que sigui reelegit Donald Trump.\nEntrevista des d’experts en tecnologia fins a Miquel Montoro, un nen mallorquí pagès...\nÉs un dels personatges més fascinants que he conegut aquesta temporada, més enllà de tots els popes tecnològics. És meravellós, un nano molt sensible, intel·ligent i que té les idees molt clares. És capaç de dir que ha volgut mostrar com de bé que es viu al camp a la gent de la ciutat. Al primer episodi explica que va ser víctima de bullying. És fascinant. La tecnologia ens ha permès conèixer gent que no hauríem conegut mai, i el Miquel és un d’aquests casos.\nPer què la ràdio resisteix els embats de les noves tecnologies, a diferència dels diaris de paper?\nJo crec que hem tingut sort amb la ràdio perquè, per entendre’ns, la princesa ha decidit casar-se amb l’aneguet lleig. Ningú s’ho esperava. Internet semblava que no es casaria mai perquè era la més guapa del regne, però per allà va passar l’aneguet lleig i s’hi va voler casar perquè li fa companyia, i els altres mitjans no. La companyia no la té amb ningú més que amb la ràdio, en això és imbatible. Ja et pot agradar llegir el diari, mirar la televisió o navegar per internet, però el que vols a la nit és escoltar la ràdio. Pot ser antidepressiva, pots escoltar música, gent en diferents idiomes... La tecnologia també ha decidit casar-se amb la ràdio i facilita que la gent tingui més companyia i millor. Ara hi ha moltes ràdios, pots estar a l’altra punta del món i escoltar un partit del Barça, escoltar un programa que t’agrada 40 vegades seguides... La ràdio amb la tecnologia fan un matrimoni únic i, per tant, crec que tindrà una llarga vida.\nEl Punt Avui. Girona 14-03-2020, Pàgina 37\nEl Punt Avui. Nacional 14-03-2020, Pàgina 27


Socialització de llibres – AFA Escola Mestre Gibert\nHome / Projectes i accions / Socialització de llibres\nA través de la Comissió de socialització i venda de llibres, l’AMPA gestiona el procés d’adquisició dels llibres escolars.\nDesprés de Sant Joan es destinen dos dies a la venda de llibres, en horari de matí i tarda. L’AMPA consulta i negocia el preu dels llibres escolars amb les distribuïdores del sector. Actualment el nostre proveïdor és la cooperativa Abacus, que ens aplica el mateix descompte que als seus socis a la botiga, fins i tot en el material de l’etapa no obligatòria (Educació Infantil).\nLes famílies interessades a adquirir els llibres a través de l’AMPA han d’ingressar la quantitat corresponent al lot de llibres al compte corrent AMPA-LLIBRES de BBVA (prèviament es distribueixen els fulls amb els títols i els preus) i fer la compra en els dies indicats. En el cas que hi hagi algun títol esgotat, ABACUS fa arribar el material a l’escola els primers dies del curs.\nDurant el mes de setembre es recullen al despatx de l’AMPA les possibles incidències.\nPer a més informació (detalls del procés i documents) vegeu el web de l’AMPA.\nLa comissió de reutilització de llibres, delegada del Consell Escolar, i el mateix Consell Escolar, ha aprovat continuar amb el programa i ha establert unes quotes que han de satisfer les famílies, quotes que suposen un estalvi molt important en la compra dels llibres que es reutilitzen.\nAquestes quotes són diferents segons els nivells educatius i es cobraran dins de les de material:\nNivell quota Reutilització\nEI-3 5 €\nEI-4 i 5 5 €\n1r i 2n 10 €\n3r i 4t 25 €\n5è 25 €\n6è 15 €\nEl cobrament es farà a través de domiciliació bancària i serà gestionat per l’escola.\nEstà previst passar el primer rebut de material al llarg del mes d’octubre i el segon al mes de gener.


Un criptògraf, enginyer, dissenyador i treballador de metall entra en un concert noruec de death metal … i arriba CRYPTOTAG. O almenys, així és com ens agrada imaginar-ho.\nCRYPTOTAG és una empresa de seguretat de criptomonedes amb seu a Amsterdam que fabrica plaques de titani que funcionen com a emmagatzematge permanent de frases de còpia de seguretat relacionades amb carteres de criptomonedes de maquinari com Ledger, Trezor i KeepKey.\nCada paquet inclou dues lloses de titani “pràcticament indestructibles” de 24 línies, un joc de passadors metàl·lics impresos en lletres, una plataforma de martellat i, per descomptat, un martell metàl·lic de 2 quilos..\n1 Com funciona CRYPTOTAG\n2 CRYPTOTAG Orígens\nCom funciona CRYPTOTAG\nCRYPTOTAG està dissenyat per protegir les vostres claus de còpia de seguretat i no és una cartera de criptomoneda per si mateixa. Per emmagatzemar la vostra criptomoneda de manera segura, necessitareu una cartera de maquinari com ara un llibre Ledger o Trezor. Un cop hàgiu configurat la cartera de maquinari, us proporcionarà una frase de còpia de seguretat que consta de 12 a 24 paraules (ós, gats, camisa, moneda, etc.) La majoria de carteres de criptomonedes utilitzen un estàndard anomenat BIP39, un protocol que utilitza de tres a vuit paraules de còpia de seguretat de lletres. Els primers combos de quatre lletres són suficients per recuperar la paraula completa. Cada CRYPTOTAG és suficient per a 2x Ledger Nano S / X, 2x Trezor, fins a 4x KeepKey o qualsevol altra cartera de maquinari basada en BIP39.\nLa majoria de les carteres vénen amb un full de paper o cartró destinat a la transcripció, però aquest paper encara és vulnerable als elements. CRYPTOTAG vol que deixeu les vostres paraules en metall perquè els usuaris puguin llegir les seves claus de còpia de seguretat durant els propers anys.\nCRYPTOTAG va sortir del fundador Adrijan ScekicLa curiositat pels fonaments dels diners en lloc de la crisi financera del 2008. “Vaig saber que sabia molt poc sobre alguna cosa que és tan important en la nostra vida diària”, comenta Adrijan. “Després d’anys d’autoestudi, vaig trobar que el sistema monetari actual és central i injust. Crec que aquest sistema no durarà gaire “.\n“Quan vaig entrar en contacte amb Bitcoin la primera vegada el 2011, se’m va obrir un nou món. Uns anys més tard vaig començar a minar i, finalment, vaig començar a invertir activament en diversos projectes de criptomoneda. Els que controlen els nostres diners estan al poder. La centralització comporta un abús de poder i vull canviar-ho. Dedico el meu temps, recursos i energia a projectes que van en contra de l’statu quo i són una alternativa al sistema monetari actual ”.\nSembla ser bastant eficaç com a manera d’emmagatzemar les vostres frases de còpia de seguretat. Alguns podrien dir una mica massa, però, de nou, ningú vol ser aquella persona que va perdre tragicament una fortuna per negligència o incendi. El CRYPTOTAG instal·lació de proves és una part del lloc dedicada a l’equip que intenta cremar, disparar i destruir les plaques … per a la ciència.\nCapa d’assegurança addicional. Un producte a prova de foc supera un que no ho és. Els lectors que tinguin una gran inclinació cap a una seguretat impecable trobaran consol en qualsevol protecció addicional. Hi ha una ment que prové de saber que la vostra criptomoneda és segura fins i tot si la vostra casa, caixa forta, banc, matalàs i, per a alguns dels nostres lectors d’inversors shitcoin, la caixa de cartró sota un pont cremat ofereix una bona assegurança.\nPresentació del producte. El paquet CRYPTOTAG està molt ben preparat per a un producte a l’espai. Sembla que la companyia abraça el per sobre de tot concepte de protecció dels vostres recursos digitals en titani amb un martell de 2 lliures i l’envàs aporta més valor novetat. La caixa inclou tot el que s’indica més amunt, així com alguns taps d’orelles i llumins de marca.\nEl martell és probablement una arma decent utilitzar per defensar-se i la vostra moneda criptogràfica si s’arribava a això. Un rar que ofereix aquest kit que molts altres productes de criptomonedes no ofereixen és que ofereix una resposta afirmativa a la pregunta de “puc utilitzar-ho com a arma per protegir-me?” És clar, probablement no arribarà mai a això, però en una situació de mort o de vida, prefereixo tenir un martell CRYPTOTAG a la mà en lloc d’un lleuger Ledger Nano S (ho sento, equip Ledger).\nUna cartera de paper pot fer la mateixa feina de forma gratuïta. 169,99 € (~ 194 dòlars) per paquet inicial és una suma bastant elevada per a un producte de seguretat que només protegeix les vostres frases de còpia de seguretat. Amb un Ledger o Trezor, tot el shebang us portarà prop de 300 dòlars. Dit això, les carteres de paper són extremadament fàcils de perdre, cremar o destruir d’una altra manera, que el CRYPTOTAG protegeix de les dues últimes plagues. Tingueu en compte que, si perdeu una cartera de maquinari, encara podeu recuperar la vostra criptomoneda mitjançant les vostres claus de còpia de seguretat. Però si perdeu les vostres claus de còpia de seguretat I la cartera de maquinari, la vostra criptomoneda és tan bona com ja no hi havia.\nSeguretat per a la seguretat. Un detractor de les carteres de maquinari (i els seus productes derivats de claus de còpia de seguretat) assenyalarà que els dispositius només protegeixen dels pirates informàtics en línia i que el producte físic encara s’ha de mantenir segur. Per tant, és probable que pugueu protegir la vostra moneda criptogràfica si us roben el Ledger o el Trezor, però si us prenen el CRYPTOTAG de titani, els pirates informàtics podrien trobar una manera de robar-vos els fons. La seguretat del producte físic recau en l’usuari i no en l’empresa. El fundador Adrijan suggereix utilitzar una contrasenya addicional i més d’una còpia del CRYPTOTAG. Així que per si de cas algú té accés, no pot moure els fons sense la frase de contrasenya addicional i sempre teniu una còpia addicional de la còpia de seguretat.\nPossiblement caro. Si escriviu una lletra equivocada per accident, el vostre error sembla que serà permanent i és probable que necessiteu una nova placa de titani (suposant que haureu de treure els dos costats com a màxim) per 99 €. “Si encara cometeu un error, hi ha dues opcions”, assenyala Adrijan. ”Podeu estampar la lletra equivocada un parell de vegades. D’aquesta manera, la nova lletra estamparà tan profundament que queda clar que la lletra profunda és la correcta. La resta de lletres de la paraula també us ajudaran a endevinar la lletra correcta “.\nSí CRYPTOTAG treballar? Si introduïu correctament les vostres frases de còpia de seguretat i manteniu les lloses metàl·liques en un lloc segur, sí. Com que en realitat no hi ha cap maquinari electrònic, tot és bastant senzill. Tot i que hi ha molts competidors d’acer i metall al mercat que fan el mateix, CRYPTOTAG s’ha posicionat com el més dolent i una de les opcions més rendibles per la seva capacitat d’emmagatzemar més paraules que els competidors. Probablement, això guanyarà alguns punts de novetat amb els clients que vulguin afegir una altra capa de seguretat a l’estil brut.\nVal la pena CRYPTOTAG? Això depèn de les vostres preferències de seguretat i de risc. Si sou un d’aquests inversors estranys que guarda una pila de carteres de paper per valor de milions en un llibre, val la pena actualitzar-lo a quelcom més durador. Si sou un inversor mitjà de criptomonedes, tenir un protector de còpia de seguretat com CRYPTOTAG és una bona capa addicional per al vostre arsenal de seguretat. Si teniu uns quants centenars de dòlars en criptomoneda, és millor que espereu desemborsar aproximadament 200 dòlars per aquest producte fins que no hàgiu acumulat prou criptomoneda que val la pena protegir.\n“Els nostres competidors no fan el mateix que nosaltres”, assenyala Adrijan. “La majoria només venen metall. Vam triar un mètode d’estampació que demostra que funciona millor (també de Jameson Lopp) i vam construir un sistema de treball complet al seu voltant. Això és totalment diferent de tallar dues plaques de metall i posar-les en una bossa de plàstic. També fem servir Titanium de primera qualitat i provem el nostre producte extensament “.\nLa millor manera d’utilitzar CRYPTOTAG és combinar-lo amb diverses solucions de protecció contra criptomonedes. Per descomptat, necessitareu un Ledger, Trezor o una altra cartera de maquinari per emmagatzemar la vostra criptomoneda de manera que pugueu fer servir CRYPTOTAG. Però, quan ho feu, eviteu empaquetar les vostres frases de còpia de seguretat i les vostres carteres al mateix lloc perquè no poseu tots els ous en una cistella.\nHem preguntat al fundador de CRYPTOTAG, què hi haurà de següent a la formació de CRYPTOTAG? Estrelles ninja?\n“Pensem més en martells i làsers gegants encara més grans”, riu Adrijan. “No, realment estem mirant altres parts de l’espectre de seguretat. Volem permetre que la gent de tot el món sigui el seu propi banc amb una gran varietat de productes i serveis. Volem convertir-nos en una empresa líder en seguretat de criptomonedes de confiança. Als nostres ulls, això inclou productes, serveis i educació. Per tant, l’any vinent ens expandirem en aquests camps ”.\n“Els nostres clients compten amb nosaltres per estar-hi quan fallin totes les altres capes de seguretat, com les capes de maquinari i programari. Som l’última línia de defensa, de manera que ens prenem molt seriosament l’herència dels nostres clients. Algunes persones podrien pensar que de vegades passem per la borda, però volem els millors i provats productes per als nostres clients. No tallem cantonades. La gent encara no sap la importància de ser el seu propi banc. I com de fràgils són les seves claus privades. Per això, anem tan lluny per protegir aquestes claus. És la informació més important que hi ha “.


Millores en els llavadors i la Font Vella de Palanques | DiaDia\nInici Els Ports Millores en els llavadors i la Font Vella de Palanques\nMillores en els llavadors i la Font Vella de Palanques\nL’Ajuntament de Palanques finalitza les obres d’adequació de la zona del safareig i la Font Vella. La Font Vella és un racó molt pintoresc que es caracteritza per oferir aigua fresca tot l’any, per la quantitat de vegetació que l’envolta i per datar l’any 1627. En conjunt, es tracta d’una zona molt recorreguda els mesos més solejats de l’any pels veïns i veïnes del municipi que s’apropen a contemplar les construccions hidràuliques del segle XVII.\nEn concret, s’ha millorat el drenatge de les aigües sobrants tapant la rasa que quedava al descobert, s’han reparat els danys que la humitat va causar i les parets i el teulat dels llavadors. També s’ha prolongat el muret que hi ha al costat de la Font Vella.\nLucía Martí, alcaldessa de la localitat, comenta que “aquestes obres han estat possibles gràcies a una subvenció del Pla d’Obres i Serveis atorgat per la Diputació de Castelló”.\nEl consistori de Palanques anima a tot el veïnat a passejar-se per la zona i gaudir d’aquesta renovació que contribueix a la conservació del patrimoni del municipi.\nMillores llavadors i font Vella de Palanques


L’ocupació del Parc s’apropa al 90% amb la incorporació de 4 noves empreses — Parc Cientific i Tecnologic Agroalimentari de Lleida\nEsteu aquí: Inici → Notícies → L’ocupació del Parc s’apropa al 90% amb la incorporació de 4 noves empreses\nL’ocupació del Parc s’apropa al 90% amb la incorporació de 4 noves empreses\nAjut de la UE a Biomeb per a la fabricació i comercialització de Fibracep\nL’ocupació dels espais d’oficines del Parc Científic de Lleida és gairebé del 90% (88,23%) després de la incorporació, des del 5 d’abril fins avui, de quatre noves empreses, segons ha informat avui el Consell d’Administració del Parc en la seva reunió ordinària.\nLes companyies instal·lades al Parc durant aquest període són Ilerna on Line, SL, empresa dedicada a l’e-learning en l’àmbit de la Formació Professional, amb 1.700 m2 contractats al Magical Media; BFM Outsourcing 2008, SL, una outsourcing per a entitats financeres, amb 317,85 m2 a l’edifici H2; Icompetia Social Lab, dedicada a la formació, amb 35,70 m2 al Viver d’Empreses, i AM Domotics, una enginyeria domòtica, amb 34,88 m2 al Viver d’Empreses.\nS’ha de tenir en compte també la recent ampliació de 700 m2 de les instal·lacions de GFT. Aquestes superfícies no inclouen els espais destinats a equipaments. Actualment el Parc gestiona la incorporació d’altres empreses.\nEl consell ha informat també que l’spin-off Dietary Molecular Diagnostic (Biomeb de nom comercial) ha aconseguit un ajut de 50.000 € de la Unió Europea en el marc de la convocatòria Instrument Pime, del programa Horitzó 2020, per fabricar i comercialitzar Fibracep. Aquesta nova formulació bioactiva, que s’obté a base de fibres derivades de subproductes de la ceba, redueix el colesterol total i incrementa el nivell de colesterol HDL (colesterol bo).\nLa fibra alimentària es va desenvolupar a partir de la investigació de José Serrano, del Grup d’Investigació Biomèdica Nutren-Nutrigenomics de la Universitat de Lleida, del qual va sorgir l’spin-off.\nD’altra banda, el consell ha aprovat el canvi de president, ja que ha renovar-se cada dos anys d’acord amb els estatuts. Així, Àngel Ros, vicepresident actual, serà el titular de la presidència i Roberto Fernández, fins ara president, exercirà la vicepresidència.


Mostrant articles per etiqueta: Mercat Municipal\nDEMÉSENLLÀ fins les 23:00\nEl Mercat tornarà a viure de nit el 19 de setembre\nPer tercer any consecutiu, el Mercat Municipal obrirà de manera extraordinària fins a la matinada el proper 19 de setembre. La proposta “El Mercat viu de nit”, organitzada per l’Associació d’Adjudicataris del Mercat comptarà enguany amb una cercavila prèvia de l’Esbart Dansaire i els Diables de la Riera. L’alcaldessa, Ana María Martínez, serà la pregonera de la festa.\nEls serveis municipals recuperen els horaris habituals\nLa majoria dels equipaments municipals de Rubí recuperaran el seu horari habitual a partir d’aquest dimarts 1 de setembre. Els serveis que han estat tancats durant l’agost i que tornaran a ser operatius aquesta setmana són: l’Ateneu Municipal, l’Espai Jove Torre Bassas, el Centre Cívic del Pinar: La Cruïlla, el Museu Municipal Castell (MMUC), el Servei de Comerç, el Servei de Polítiques de Proximitat i Relacions Ciutadanes i l’Oficina Municipal d’Informació al Consumidor (OMIC). A més, la Biblioteca Municipal Mestre Martí Tauler reobrirà aquest mateix dilluns (veure notícia).\nObres de millora en el sistema de climatització del Mercat Municipal\nL’Ajuntament de Rubí està realitzant aquests dies unes obres per millorar la climatització del Mercat Municipal de la nostra ciutat. Unes obres que consisteixen en renovar les 8 màquines del sistema de climatització de la instal.lació. Duraran unes 15 dies i les està duent a terme l’empresa Inster Manteniment SL per un import de 47.420 euros.\nConsulta els guanyadors dels 100 sopars a restaurants de Rubí del Mercat Municipal\nEl Mercat Municipal ja ha realitzat el sorteig dels sopars per a dues persones a diferents restaurants de la ciutat.\nVÍDEO: El Mercat ofereix "la seva vedella" per Festa Major\nEl Mercat Municipal ha posat a disposició dels rubinencs dues vedelles fetes a l’estil Burduntzi, propi del País Basc, aquest dissabte 27 de juny. Amb aquest tast, l'equipament s'afegeix a les activitats programades durant la Festa Major.\nEl Mercat Municipal se suma a la Festa Major\nEl Mercat Municipal posarà a disposició dels rubinencs dues vedelles fetes a l’estil Burduntzi, propi del País Basc, que donarà per més de 1.500 racions. El tast serà aquest dissabte, en plena Festa Major, a partir de les 19 h però des de les 17:30 h hi haurà activitats per a tota la família.\nEl Mercat Municipal sorteja 50 sopars als restaurants de Rubí\nEl Mercat Municipal inicia una nova campanya comercial amb la qual sorteja 50 sopars per a dues persones cadascun a diferents restaurants de la ciutat. Fins al 27 de juny, els rubinencs i rubinenques que comprin a l’equipament municipal podran optar a aquest premi.\nERC vol que Rubí sigui una ciutat emprenedora, moderna i amb comerç de qualitat\nDesitgem un nou Rubí emprenedor. Aquest és un dels eixos principals del programa electoral d’Esquerra Republicana de Catalunya (ERC) que inclou l’empresa, el comerç i el Mercat Municipal i les noves tecnologies tot relacionat també amb el foment de l’ocupació.\nComerç torna a apostar per les fires al carrer\nLa nova temporada de mercats i fires tornarà a dinamitzar el comerç de proximitat, s’estrenarà més enllà del centre i inclourà noves propostes. Les línies estratègiques de l’àrea de comerç local es completen amb un augment de les subvencions per a la millora dels establiments i la promoció de botigues, restauradors i empreses de serveis a través d’una aplicació mòbil.\nEl Mercat Municipal vol omplir les taules dels rubinencs aquest Nadal\nEls paradistes del Mercat Municipal volen que els rubinencs passin pels seus establiments per preparar els àpats de Nadal. Per això, l’equipament regalarà vals de compra per un valor total de 2.000 euros i obsequiarà els seus clients amb un calendari, a banda de les diferents activitats previstes per aquestes festes.


Sagunt posa en marxa la vigilància amb drons dels camps davant l'increment del robatori de taronges\nInicio Agronews Sagunt posa en marxa la vigilància amb drons dels camps davant l’increment...\nDes de l’Ajuntament de Sagunt s’afirma que la vigilància de la Guàrdia Rural és insuficient bàsicament especialment per la gran dimensió del terme municipal que arriba als 127 km²\nL’Ajuntament de Sagunt ha posat en marxa un servei de vigilància amb dron en les zones rurals. Amb l’objectiu de vigilar els camps de cultiu pendents de recol·lecció i evitar així possibles robatoris, l’empresa Dronarte València oferix el servici de drons des del 15 d’octubre fins al pròxim 14 de desembre. El vehicle aeri no tripulat vigilarà els camps en horari alternatiu. El cost del servici ascendix a 4.320 euros.\nEl president del Consell Agrari, Enric Ariño, ha assegurat que este servei “és una demanda continuada i reiterada per part del Consell, a pesar que Sagunt és una ciutat exemplar quant a Guàrdia Rural, ja que compta amb 22 persones dedicades a la vigilància, sent l’únic municipi de la Comunitat Valenciana amb tanta plantilla dedicada a este assumpte”. Malgrat açò, segons Ariño, la vigilància és insuficient bàsicament per dos motius; en primer lloc per la dimensió de 127 km² de l’àmbit rural que “és una superfície molt gran i no és fàcil de cobrir” i, d’altra banda, per l’increment del nombre de robatoris en els camps a causa de la valorització de les taronges.\n“La taronja grossa, la de la segona part de la campanya, té molt de valor en el mercat dels sucs i açò està fent que, gent que no hauria de fer-ho, es dedique a furtar taronja dels camps, bé quan estan en plena producció, a meitat de collita o quan siga. Açò ho hem detectat i els esforços que fem són tots els que podem perquè açò no ocórrega, però lamentablement continua ocorrent”, aclarix Ariño.\nEl regidor ha destacat que “la fórmula dels drons és una fórmula que s’utilitza en una altra àrea i que, a més, jo crec que ha vingut a la societat per a quedar-se. L’Ajuntament de Sagunt també és pioner quant a la vigilància en les platges, per tant, per què no estendre esta pràctica també a la zona rural. Ja no només, per les taronges, fins i tot també habitatges i edificis que hi ha en l’àmbit rural”.\nLa metodologia d’este servei és molt senzilla; l’empresa contractada anirà pentinant la zona acompanyada de dos guàrdies rurals, sobretot en els llocs en els quals la taronja està a punt de ser collida i, per tant, amb més probabilitats de ser furtada. “El que nosaltres volem és donar la màxima seguretat i, per açò, hem apostat per esta nova tecnologia que creiem que incrementarà, de manera molt notable, la seguretat i vigilància en els camps”, conclou Enric Ariño.\nArtículo anteriorMor Carmen Alborch, l’exministra socialista nascuda a Castelló de Rugat\nArtículo siguienteTres meses sin solución para las pérgolas de la Plaza de la Casota de Paiporta


El 29 de novembre va tenir lloc el tradicional "Túnel del Terror", que té com a finalitat col·laborar amb La Marató de TV3. La temàtica del túnel, en aquesta ocasió, va girar al voltant d'una "sortida macabra".\nEnguany ha estat un èxit de col·laboració: des del grup Talent, amb el Jose responsable dels efectes sonors, passant per l'Aula Oberta, que han dissenyat el cartell, i seguint amb alumnes de 2n i 3r d'ESO i de 1r de batxillerat que han preparat i venut les entrades.\nEls actors han fet una feina sensacional. Eren de 3r d'ESO i de batxillerat bàsicament, i també hem comptat amb l'habitual presència d'exalumnes i mares i pares. En la coordinació s'ha implicat l'equip directiu i un bon grup de professors, professores i familiars d'alumnes.\nHem d'agrair també la comprensió i les facilitats que ens han proporcionat tant des de Consergeria com les persones responsables de la neteja del centre.\nA tothom... Moltes gràcies!!!!\nClicant aquí podreu veure algunes fotos, els actors i actrius són sensacionals!