Margaret Hamilton: la dona que va portar l'home a la Lluna, per Xavier Duran\nMargaret Hamilton, en el mòdul d'entrenament (NASA)\nHa estat investida doctora "honoris causa" per la Universitat Politècnica de Catalunya\n18/10/2018 - 12.35 Actualitzat 07/10/2020 - 10.30\nFaltaven menys de tres minuts perquè el mòdul Eagle es posés a la Lluna quan es va encendre, per cinquè cop, una alarma en l'ordinador de bord. En pocs segons calia decidir si s'avortava l'aterratge o es continuava endavant, si en l'últim moment es renunciava a culminar un viatge històric que s'havia començat a preparar vuit anys abans.\nVan ser tot just uns breus instants, però plens de tensió. Una vertiginosa roda de consultes amb els controladors va fer decidir al director del vol l'ordre que s'havia de transmetre als astronautes: "Go", endavant. Prosseguia la part final del viatge que permetria a Neil Armstrong i Buzz Aldrin trepitjar per primer cop el nostre satèl·lit.\nArmstrong i Aldrin eren les cares més visibles d'una missió que va tenir aquest final feliç gràcies a una dona que, tot i no aparèixer a les fotografies, va fer una feina essencial en un equip majoritàriament masculí. Era Margaret Hamilton, directora de la Divisió d'Enginyeria del Software del Laboratori d'Instrumentació del Massachusetts Institute of Technology (MIT). Va ser ella qui va dirigir el desenvolupament del programari de navegació per al Programa Espacial Apollo.\nSi aquells moments de crisi es van superar va ser per alguns elements que ella i el seu equip van incloure en el programa. El problema era que Aldrin havia activat una antena que no era imprescindible per a l'allunatge i l'ordinador rebia més dades de les que podia processar. Hamilton i el seu equip havien introduït un disseny que permetia a l'ordinador avisar que estava saturat i decidir, ell mateix, centrar-se només en les prioritàries en cada moment.\nPer això, l'ordinador es va centrar en la maniobra d'aterratge. I l'Eagle, conduït manualment per Armstrong els últims set-cents metres, va situar-se a la superfície lunar. Hamilton ho explicaria així dos anys després a la revista d'informàtica "Datamation":\n"L'ordinador -o més aviat el programari que duia- era prou intel·ligent per reconèixer que li demanaven més tasques de les que podia realitzar. (...) L'ordinador estava programat per fer més que reconèixer errors. S'hi havia incorporat un complet conjunt de programes de recuperació. L'acció, en aquest cas, va ser eliminar les tasques de baixa prioritat i restablir les més importants."\nLa complexitat del programa es pot veure en aquesta foto en què Hamilton està dreta al costat d'una pila de volums que recull el programari de la missió Apollo 11 (MIT Museum).\nDoctora "honoris causa" per la UPC\nHamilton ha estat investida, aquest dijous, doctora "honoris causa" per la Universitat Politècnica de Catalunya. A més del reconeixement a les seves importants aportacions, la UPC ha volgut donar visibilitat a qui va impulsar la presència de les dones en el camp de la informàtica.\nUn altre punt destacat és que, durant les missions Apollo, Hamilton va crear el terme "enginyeria del software". D'aquesta manera, es donava prestigi als informàtics que desenvolupaven el programari, donant-los estatus d'enginyers.\nEn el seu discurs, Hamilton ha explicat la sort "de tenir reptes, responsabilitats i experiències laborals excepcionals ben aviat". I ha afegit una de les coses que va aprendre:\n"Si cometies errors, no et podies permetre a tu mateixa (ni als altres!) tornar-los a cometre."\nMargaret Hamilton, en el seu discurs per agrair el doctorat "honoris causa" (UPC)\nEntre matemàtiques i filosofia\nHamilton va néixer a Paoli (Indiana) el 1936. Va créixer en un ambient intel·lectual, amb un pare poeta i filòsof i un avi director d'escola i pastor quàquer. Es va graduar en Matemàtiques a la Universitat de Michigan, però amb un grau menor en Filosofia.\nAquest interès ampli li va ser molt útil quan als anys 60 va començar a treballar en un projecte informàtic aplicat a l'aeronàutica. Li van assignar estudiar un programa que ningú era capaç de comprendre. La persona que l'havia elaborat havia escrit tots els comentaris en grec i llatí. Hamilton va ser capaç de de treure'n l'entrellat i tirar-lo endavant.\nLa influència d'una professora la va fer inclinar per les matemàtiques abstractes. Però va abandonar el doctorat quan se li va presentar una oportunitat única: treballar per al programa Apollo. En aquell temps no hi havia titulacions d'Informàtica i les assignatures sobre programari eren escasses. Hamilton va aprendre, com la resta, amb l'experiència, per assaig i error. Però a la NASA tenia l'entorn i les eines més favorables.\nHamilton recordaria així més endavant aquella apassionant etapa:\n"El respecte mutu era a tot arreu. Com que el programari era un misteri, una caixa negra, els nostres comandaments ens donaven confiança i llibertat absolutes. Havíem de trobar un camí, i el vam trobar. Mirant enrere, érem la gent més afortunada del món; no hi havia cap altra opció que ser els pioners."\nA mitjans dels anys setanta va treballar per a empreses privades que ella havia fundat o cofundat. El 1986 va crear Hamilton Technologies, Inc., de la qual va ser directora executiva. L'empresa va desenvolupar el llenguatge universal de sistemes i la teoria matemàtica en què es basa.\nHamilton ha rebut diverses distincions. El 2016, l'aleshores president dels Estats Units, Barack Obama, li va entregar la Medalla Presidencial de la Llibertat pel desenvolupament del programari de les missions Apollo. En un camp més anecdòtic, la de Hamilton és una de les quatre figures que Lego va crear el 2017 com a homenatge a les dones de la NASA. Les altres tres eren l'astrònoma Nancy Grace Roman i les astronautes Mae Jemison i Sally Ride.\nDones i informàtica\nEl doctorat "honoris causa", proposat per la Facultat d'Informàtica de Barcelona, també vol ser un homenatge a una dona que va treballar en un entorn totalment masculí i que va impulsar la presència de les dones en el camp de la informàtica.\nMargaret Hamilton i una col·lega, en un entorn majoritàriament masculí (MIT)\nAprofitant la seva estada a Barcelona, Hamilton va ser convidada a participar en la primera edició del Barcelona Grad Cohort Workshop (BGCW). Aquesta trobada es farà cada any per reunir graduades en l'àmbit de la informàtica. Els objectius de la UPC amb aquestes trobades, adreçades a les dones que fan un màster o un doctorat en Enginyeria Informàtica, són aquests:\n"Contribuir a fer visible la dona en aquest àmbit, crear un espai per fer xarxa entre dones amb interessos comuns, oferir a les participants les diverses perspectives professionals que existeixen i fomentar el seu desenvolupament professional."\nEl nombre de dones que es matriculen en carreres tècniques és molt més baix que el d'homes. En aquest curs, la Universitat Politècnica de Catalunya va oferir 450 places en el grau d'Enginyeria Informàtica i només 32 les ocupen noies. Pel que fa a la Universitat Autònoma de Barcelona, dels 180 alumnes que han començat a fer aquesta carrera, només vuit són noies.\nL'ONU exigeix a Espanya i el Marroc una investigació "exhaustiva" de les morts a Melilla\nUn nou incendi a Artesa de Segre crema 125 hectàrees de zona agrícola i forestal\nEntrevista amb l'enginyera Margaret Hamilton, la dona que ens va portar a la Lluna\nL'IPC es dispara fins al 10,2%, el més alt des del 1985, pels aliments i la gasolina\nEls pitxitxis catalans


Nules demana a la Diputació Províncial autorització per fer tractaments aeris per al control de mosquits – Ajuntament de Nules\nHome Històric Nules demana a la Diputació Províncial autorització per fer tractaments aeris per al control de mosquits\nNules demana a la Diputació Províncial autorització per fer tractaments aeris per al control de mosquits\nS’ha detectat gran quantitat de mosquits adults en la zona de les platges principalment\nL’Ajuntament de Nules ha sol•licitat a la Diputació Provincial de Castelló i també a la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública autorització per a realitzar tractaments aeris per al control de mosquits en el seu terme municipal davant la proliferació de mosquits adults.\nDes de la regidoria de Sanitat s’assenyala que són moltes les incidències i queixes que s’estan reben per part de la ciutadania “en especial de la zona de les platges de Nules”, matisa la regidora Susana Tusón. De manera que, des de l’Ajuntament es vol que el més aviat possible es solucioni aquest problema que afecta a la salut pública.\nDe fet, l’empresa adjudicatària del servei de control de plagues de l’ajuntament, Lokímica, està realitzant diferents tractaments però no compta amb recursos per a actuar en aquelles zones en les que encara hi ha una gran quantitat d’aigua estancada de les últimes pluges.\nDavant açò, la regidora de Sanitat explica que “en concret aquestes zones són les que tenen aprovades, en data 17 de gener del 2020, l’autorització de vol per a fer tractaments aeris en el cas que sigui necessari”.\nCal recordar que el passat mes de març l’empresa Lokímica va estar portant a terme actuacions de prevenció i supervisió de mosquits en diferents zones del terme municipal per a previndre focus de mosquits davant l’augment de les temperatures. Aquestes actuacions es van realitzar en tolls, pous i en altres punts on s’havia detectat aigua estancada com ara basses, cisternes o lleres de zones aïllades del terme municipal de Nules.


Un record d'infància\nEROS LÓPEZ MONTURIOL / BEGUR\nDivendres, 07/08/2015 - 19:19\nEl centre històric de Begur (Baix Empordà) es troba a dalt d'uns turons, i en el seu punt àlgid s'alça el castell medieval. Aquesta situació estratègica, tan a prop i a la vegada tan lluny del mar per la seva elevació, va suposar un obstacle notori per als pirates que rondaven pel litoral del Mediterrani entre els segles XVI i XVII amb dedicació exclusiva al pillatge. No obstant, l'atreviment d'aquests saquejadors anava més enllà de les complicacions que poguessin trobar-se, de manera que freqüentment van protagonitzar ràtzies a la població. La resposta dels habitants de Begur va ser construir torres de defensa -algunes de les quals es conserven- per contrarestar les contínues incursions dels assaltants i refugiar-s'hi durant els atacs. En aquestes ofensives, els lladres d'aigua salada van robar joies, monedes i altres objectes de valor, però mai van aconseguir emportar-se el més preat del lloc: la bellesa de les seves costes de postal, gairebé verges, d'aquelles que apareixen als catàlegs de les agències de viatges al costat dels còctels més exòtics. Qualsevol de les vuit platges i cales del poble, tan diferents entre elles, podria competir per ser la més bonica, però Daniel Bautista té clar quina és la seva favorita, sa Tuna.\nFa uns 10 o 12 anys, els seus pares, la seva germana i ell van descobrir aquest paratge d'aigües cristal·lines gairebé per casualitat. Estaven allotjats en un càmping de Palamós, on passaven l'estiu, i un dia van decidir agafar el cotxe per visitar les localitats pròximes. No tenien un objectiu clar. Vagaven sense rumb fix fins que van arribar a Begur. I tot va canviar quan van decidir seguir la carretera que serpenteja capritxosament fins a la caleta, amb revolts molt tancats, de fins a 180 graus, propis d'un tram de ral·li. Tots quatre van quedar seduïts per l'encant que desprèn sa Tuna, amb les seves barquetes de pescadors atracades a la riba i les seves cases marineres de façanes blanques i persianes blaves, que aporten una coloració màgica als ulls del Daniel. Aquí, en aquesta diminuta cala allunyada del bullici característic de la Costa Brava, van passar un dia genial i van menjar un deliciós arròs en un dels restaurants a peu de platja.\nEn particular, a aquest estudiant d'Arquitectura del Prat de Llobregat el va fascinar el so apaivagador de les onades en aquest racó. Tant que ha fet tot el que ha pogut per tornar a sentir-lo. No ha tornat a sa Tuna amb la seva família, però sí que ja ho ha aconseguit un parell de vegades amb l'Agrupament Escolta i Guia Anton Vilà, ja que els seus companys coneixen de sobres la seva obsessió pel lloc i ell mou cel i terra per incloure la cala en els recorreguts quan s'organitzen els campaments d'estiu.\nAixò sí, el Daniel admet que, malgrat que sa Tuna li porta tan bons records, potser no és el lloc ideal per a aquells turistes que anhelen torrar els seus cossos al sol sobre una alfombra de sorra. És molt habitual veure els banyistes fent saltets fins a la riba, i no es deu a l'elevada temperatura del terra, sinó al contacte amb els còdols que cobreixen la platja. Les ganyotes amb què intenten dissimular, sense èxit, el dolor que els produeix aquesta reflexoteràpia gratuïta se succeeixen, i a l'estirar-se en la tovallola, sobre les pedres, s'experimenta una sensació semblant, en què tots els txakres semblen despertar-se de cop. Enmig d'aquest xou, resulta senzill identificar els autòctons perquè, previnguts, porten escarpins per als peus, així com cadires plegables o respatllers.\nPer l'AP-7, sortida 9 en direcció Palamós des de Barcelona i sortida 6 en direcció Begur-Palafrugell des de França. Una vegada al poble, s'han de seguir les indicacions per baixar a Sa Tuna.\nA prop de la cala hi ha poques places gratuïtes, però hi ha zones habilitades en què es pot deixar el cotxe tot el dia per 2 euros.\nHostal Sa Tuna, davant de la cala (de 100 a 175 euros), i Hostalet dels Indians (de 75 a 115), tots dos en habitació doble i amb l'esmorzar inclòs.\nEl castell, les quatre torres de defensa, les cases indianes del segle XIX i, a Esclanyà, el castell i l'església de Sant Esteve.


La mosca Drosophila revela noves claus sobre el creixement d'extremitats | IRB Barcelona\nA la part superior i inferior de la imatge, s'aprecia com el gradient del morfogen Dpp té un impacte en l'organització de l'estructura de l'ala de Drosophila melanogaster. Al centre, sense el morfógeno Dpp l'ala no creix. Imatge: Lara Barrio.\nInvestigadors del Laboratori de Desenvolupament i Control de Creixement de l'IRB Barcelona revelen una doble funció del gen Dpp (BMP en humans) en l'organització de l'estructura i el creixement de les ales de la mosca del vinagre, Drosophila melanogaster. Les conclusions d'aquest estudi, publicat a la revista elife, demostren que Dpp és necessari per a què el teixit creixi però que els nivells o gradients de concentració de Dpp no controlen aquest creixement. "El nostre treball certifica que els nivells de Dpp no tenen cap impacte en el creixement de l'ala", explica Marco Milán, professor d'investigació ICREA i líder de l'estudi. Aquest i altres dos treballs publicats simultàniament a la revista elife clarifiquen un intens debat científic sobre les funcions de Dpp i altres morfògens en desenvolupament.\nEls morfògens són molècules que es distribueixen al llarg dels teixits en forma de gradients de concentració i envien senyals d'unes cèl·lules a altres. "A l'ala de Drosphila melanogaster hi ha diversos morfògens com Dpp (BMP en humans) o Wingless (Wnt en humans), que tenen un impacte en creixement", explica Lara Barrio, primera autora de l'estudi i investigadora postdoctoral al Laboratori de Desenvolupament i Control de Creixement de l'IRB Barcelona. En aquest treball, els científics han estudiat en profunditat com Dpp controla el creixement i analitzat com es comporten les cèl·lules quan manipulen els nivells de Dpp.\nEl paper del gradient de concentració de Dpp en la regulació de la mida del teixit és un tema d'intens debat entre els científics. Els morfògens han estat considerats com els responsables d'aquest procés però ara, a partir de la utilització de diferents tècniques, les tres investigacions conclouen que els morfògens són necessaris per al creixement però els seus gradients no l’instrueixen de forma directa.\n"El que sabem és que el gradient d'aquest morfogen en particular té un impacte en l'organització de l'estructura o identitat del teixit, però els diferents nivells de concentració no tenen cap impacte en creixement. És a dir, créixer o no créixer depèn del fet que hi hagi o no hi hagi Dpp, però els gradients no influeixen en creixement", explica Marco Milán.\nLlavors, qui controla la mida de l'estructura final de tota l'ala de Drosophila?. "La resposta és que aquests morfògens no ho fan. Hi ha d'haver un altre mecanisme alternatiu que no entenem encara, i l'ala de la mosca és un bon model per a resoldre aquesta qüestió", destaca Marco Milán.\nAquesta investigació coincideix amb el coneixement sobre el morfogen Sonic hedgehog en les extremitats de vertebrats, el gradient del qual té un impacte en atorgar identitat (per exemple, que els dits d'una mà siguin diferents entre ells) però tampoc controla el creixement. Per això, comprendre com es formen i desenvolupen les estructures en Drosophila obre vies per investigar el desenvolupament en vertebrats i malformacions congènites en humans.\nAquest estudi ha rebut el suport del Ministeri d'Economia, Indústria i Competitivitat (MINECO), FEDER "Una manera de fer Europa" i el Programa CERCA de la Generalitat de Catalunya.\n(Escrit per: Llúcia Ribot)\nMés informació sobre l'ús de Drosophila melanogaster al vídeo “Meet Our Scientists”, “Our relative the fly” (“La nostra germana, la mosca"):


Com respondre (tot) com a sol·licitud de reunió a l'Outlook?\nEscrit el 16 2014 maig .\nSuposant que heu rebut un missatge de correu electrònic del vostre client amb requisits de disseny, ara heu de discutir el requisit amb els vostres col · legues en la reunió. A més d'adjuntar aquest missatge de correu electrònic en una nova invitació a la reunió, podeu respondre aquests missatges de correu electrònic com a sol·licitud de reunió directament a Microsoft Outlook.\nRespon (tots) com a sol·licitud de reunió a Outlook 2010 i 2013\nRespon (tots) com a sol·licitud de reunió a l'Outlook 2007\nEls següents passos us guiaran per respondre un missatge de correu electrònic com a sol·licitud de reunió a Outlook 2010 i 2013.\nPas 1: obriu una carpeta de correu al panell de navegació i seleccioneu el missatge de correu electrònic que rebrà més endavant.\nPas 2: feu clic al botó Reunió botó al Respondre grup al Inici Tab.\nPas 3: llavors entraràs a la finestra de la reunió, veieu la següent captura de pantalla.\nA la finestra de la reunió, canvieu el temps de la reunió, afegiu la ubicació de la reunió i els assistents a la reunió, redacteu la invitació de la reunió i feu clic a la icona enviar botó.\nAquesta secció introduirà els passos sobre com respondre (tot) un missatge de correu electrònic com a sol·licitud de reunió a Microsoft Outlook 2007.\nPas 2: feu clic al botó Editar > Copia a la carpeta a la cinta.\nPas 3: al quadre de diàleg Copiar elements, expandeixi un fitxer de dades i seleccioneu la carpeta Calendari que hi ha sota, i feu clic a la icona OK botó.\nPas 4: a la finestra de cita, feu clic a la icona Convida els assistents botó de la Nomenament pestaña. Veure captura de pantalla:\nPas 5: feu clic al botó Per ... botó del nou afegit A camp.\nPas 6: al sortir Seleccioneu el quadre de diàleg Selecciona assistents i recursos, primer seleccioneu els assistents i, a continuació, feu clic a Obligatori -> botó i, finalment, feu clic a la icona OK botó.\nNota: Per seleccionar diversos assistents adjacents, manteniu premut el Canviar teclegeu i feu clic al primer assistent i l'últim.\nPer seleccionar diversos assistents no adyacents, manteniu premut el Ctrl teclegeu i feu clic a cada assistent per separat.\nPas 7: a la finestra de la reunió, canvieu el temps de la reunió, afegiu la ubicació de la reunió, redacteu la reunió i feu clic a la finestra enviar botó.


Asetra demana testos a tots als passatgers de l'aeroport | betevé\nL'Associació Espanyola d'Usuaris, Empresaris i Professionals del Transport Aeri creu que els testos són l'única manera de garantir la seguretat dels viatgers\nDani Clavera | dimecres, 1 de juliol del 2020, a les 22.42\nEl president de l’Associació Espanyola d’Usuaris Empresaris i Professionals del Transport Aeri (Asetra), Ignacio Rubio, demana que es facin testos de la covid-19 a tots els passatgers abans d’embarcar als avions de l’Aeroport Josep Tarradellas Barcelona-el Prat. Rubio diu que “tant Aena com les companyies aèries haurien d’assumir els costos d’aquest control” que després repercutiria sobre els bitllets per viatjar. Segons Asetra, dels testos se n’hauria d’encarregar “personal sanitari”. El president de l’associació explica que hi ha un conflicte d’interessos entre que “la gent torni a volar a un preu raonable” i la garantia que aquests passatgers viatgin en unes “condicions sanitàries adequades”.\nSobre la seguretat dins dels avions, Rubio diu que el moment més problemàtic és quan es fa l’embarcament del passatge (quan l’aparell encara està parat) perquè aleshores els filtres que s’encarreguen de mantenir la renovació de l’aire encara no estan activats. Si bé també recorda que, igualment durant el vol, si algú es treu la mascareta per menjar o beure i té el virus també el podria passar a altres usuaris. Per això des d’Asetra creuen que la mesura més efectiva seria fer els testos a tothom qui viatgi.\nRubio explica que en cap país s’ha pres aquesta mesura i anima el Govern espanyol a ser els pioners. Recorda que, per exemple, per viatjar a Grècia s’ha de portar un certificat amb els resultats de la prova feta en les últimes 72 hores.\n— Aeroport Josep Tarradellas Barcelona-el Prat — coronavirus — Govern d'Espanya


Miquel Camps 20/09/2021\nPoques coses hi ha que no estiguin inventades ja a la natura. L’observació en detall del funcionament natural ha inspirat molts dels invents que hem generat els humans. Però el comportament d’alguns insectes anomenats parasitoides pot nodrir les pel·lícules de terror. També poden servir per entendre determinats problemes socials que patim a l’actualitat.\nLa gent que li agradi observar els detalls de la natura, potser haurà vist en alguna ocasió com les vespes comunes, grogues i negres, cacen mosques amb facilitat. Unes escenes que sovint es poden observar a la mateixa taula del pati. Cauen de sobte sobre la mosca, li claven l’agulló i se l’emporten entre les potes cap el niu.\nPerò les que generen imatges que posen la pell de gallina són unes altres caçadores. Uns insectes de pocs mil·límetres que tenen la capacitat d’injectar a les seves preses, molt més grosses en mida, un complex químic que les hipnotitza i que fa que actuïn preparant la seva pròpia mort.\nEn alguns casos, aquests himenòpters minúsculs, sense capacitat física per traslladar la seva captura, fan que sigui l’insecte víctima qui es posi pel seu propi peu dins l’espai on serà sacrificat. En altres, encara més recargolats, piquen grans aranyes que, presoneres del narcòtic, desfan la seva teranyina i elaboren una bossa, tipus gatzoneta, on es posaran per ser picades, paralitzades i consumides (vives, en molts de casos) per les larves dels seus captors.\nAquest comportament de caràcter suïcida, va sorprendre molt durant les primeres observacions i va alimentar les teories de control mental i similar. Que qualque organisme viu treballi activament per facilitar la seva mort imminent, que segueixi voluntàriament el desig del seu botxí, que cavi la seva pròpia fossa i s’hi arreceri esperant l’estoc final, no deixa de sorprendre.\nÉs clar que tampoc és tan diferent d’allò que que estem contemplant cada dia amb el comportament de la nostra espècie. És difícil saber si ens va picar un parasitoide o si algú extern està exercint un control mental sobre la humanitat, però el camí que duim no és gaire diferent als dels insectes i les aranyes que preparen el seu nínxol. La diferència és que ho estem fent com a comunitat i sabent allò que ens espera.\nLa poca reacció real davant la crisi climàtica, l’esgotament de recursos, la contaminació o la pèrdua de biodiversitat, resulta complicada d’explicar sense entrar en el terreny de les alienacions o les al·lucinacions.\nAquest mes hi ha una nova crida internacional per intentar sacsejar l’estat de somnolència i veure si es pot passar amb més decisió de la teoria a la pràctica. A Menorca no hi haurà manifestació per mor de la covid, però si un acte cultural consistent en una cantada comunitària pel clima el divendres 24 al pati de Sant Francesc de Maó i potser també a Ciutadella.\nUna empenta que arriba com el vent que corre pels territoris i que s’afegeix a necessari i apassionant debat obert a Menorca sobre els límits a contemplar per no morir ni d’èxit ni de fracàs.\nEl laboratori químic de les diminutes vespes és molt extens. Injecten inhibidors dels anticossos de les víctimes, per evitar que ataquin les cèl·lules de la seva prole, o dipositen conservants, per impedir la pèrdua de qualitats nutricionals de l’hoste, en cas que mori prematurament.\nEl coneixement dels parasitoides resulta molt útil en l’agricultura per evitar els pesticides i treballar la lluita biològica. La comprensió de les manipulacions en els reptes ambientals i socials és imprescindible per trobar-hi sortides.


Es tracta d’un servei social continuat, d’orientació i assessorament en temes socials o legals quan la família així ho requereixi. També s’informa sobre recursos i ajudes existents. Dins d’aquest servei, es presta suport continuat de la treballadora social que realitzarà seguiments familiars i coordinacions amb els altres professionals de l’equip interdisciplinari.\nAquest servei el realitza la treballadora social de l’entitat i fa el filtratge de totes les persones que arriben a la nostra entitat, ja sigui derivats d’algun servei, derivat també per un dels nostres programes o pel seu propi peu, demandant informació referent a algun familiar o conegut afectat per un trastorn mental sever.\nÉs un servei d’informació i assessorament en tema de salut mental a la població en general, famílies desorientades, persones amb diagnòstic de salut mental, estudiants de grau amb assignatures de salut mental i població en general que tingui interès en aquest àmbit. En aquest servei, se’ls dona informació sobre recursos, suport en la tramitació i seguiment, segons la normativa vigent, de les prestacions individuals i/o familiars a què té dret la persona que atenem. Aquesta funció implica una coordinació entre els serveis socials del primer nivell (serveis públics i privats), així com amb la resta de serveis existents en el territori per tal de millorar l’atenció a la demanda, serveis de que disposa l’entitat, suport en les gestions i estudi del cas presentat.\nTelèfon: 973 22 10 19\nHorari d'atenció: 9:00 a 14:00 hores de dilluns a divendres, i de 16:00 a 19:00 hores els dimecres i dijous.\nServei d’atenció psicològica que pretén donar resposta als familiars de persones afectades de malaltia mental, informació sobre els trastorns mentals, recursos psicològics i d’actuació per tal de fomentar la seva integració familiar i social. S’intenta prevenir sobre estats emocionaos negatius i trastorns derivats de la problemàtica especifica que suposa tenir un familiar amb una malaltia mental.\nAtenció Psicològica Grupal\nMitjançant grups psicoeducatius, es forma a les famílies sobre els trastorns mentals severs, les seves tipologies, característiques, simptomatologia, pautes sobre com afrontar-ho de forma eficient, eines per a la millora de la convivència… es programen grups amb un mínim de 8 participants, on es reuneixen amb una periodicitat mensual i compten amb el suport de la treballadora social i la psicòloga.\nPrèvia formació dins dels Grups Psicoeducatius, es programen reunions periòdiques entre les famíliesde persones amb un trastorn mental que es troben mensualment per tal d’expressar i compartir l’experiència entre persones amb una problemàtica comú. L'objectiu general és donar suport psicològic a les persones que conviuen amb una persona que té diagnosticat un trastorn mental i que ja han passat per tot el procés d’atenció individual, grupal.\nEl grup d’ajuda mútua pretén estar actiu durant tot l’any. Les reunions es realitzaran segons el calendari acordat prèviament.\nEl grup es troba dirigit per un familiar format i té el suport extern d’una psicòloga.\nPrograma d’oci dirigit a famílies de persones amb problemàtica de salut mental vinculades a l’entitat i que té com a finalitat oferir espais on les famílies puguin disposar de temps de lleure que els hi permeti compartir experiències, participar en un context de gaudi i, en definitiva, crear espais de desconnexió i d’esbarjo. Es fa mitjançant sortides lúdiques i culturals programades anualment i mitjançant tallers puntuals i/o impartició de monogràfics d’interès general.


Un transportista amb càrrega de més la fa grossa a Garrigàs - XCatalunya.cat\nUn transportista amb càrrega de més la fa grossa a Garrigàs\nEls Mossos d’Esquadra han denunciat un home de 36 anys a Garrigàs (Alt Empordà) per cometre tot un rosari d’irregularitats. L’home circulava amb una roda rebentada per l’AP-7 perquè havia sobrecarregat el seu camió amb 2 tones de més. El pes màxim autoritzat del vehicle era de 3.500 quilos; i en realitat, en portava 5.500. A més, l’infractor tampoc tenia en regla la documentació per fer de transportista.\nEls agents el van aturar aquest dimarts al migdia a l’àrea de servei de l’Empordà, després de veure com circulava amb una de les rodes totalment desinflada. Els agents el van denunciar per dues infraccions -una d’elles, molt greu- i li han posat multes que sumen 8.001 euros.\nEls fets van tenir lloc aquest dilluns cap a un quart de dues de la tarda. Una patrulla de Trànsit dels mossos va aturar un camió petit a l’àrea de servei de l’Empordà, situada al terme municipal de Garrigàs. El conduïa un bolivià de 36 anys.\nEls agents havien vist com el camió circulava per l’AP-7 amb una roda rebentada i, per això, van decidir fer-lo parar per comprovar-ne la documentació. Quan van examinar la càrrega, els mossos van veure com el conductor havia sobrecarregat el vehicle de manera evident.\nDe fet, el pes màxim autoritzat del camió era de 3.500 quilos. I en realitat, en portava 5.500. A més, quan li van demanar els papers, els agents també van veure com l’home tampoc tenia en regla l’autorització per fer aquesta mena de transport.\nEls agents van immobilitzar el vehicle i van denunciar el conductor per dues infraccions. Una de greu per sobrepassar l’excés màxim de pes, i una altra de molt greu per circular amb l’autorització de transport caducada. La primera comporta una multa de 4.000 euros; i la segona, de 4.001 euros.\nTags: Garrigàs, transportista


28 març ‘Quan elles parlen’, històries amb la dona com a protagonista\nPosted at 10:16h in Feminisme 0 Comments\nEl pròxim 2 d'abril, Ara Maó organitza l'acte 'Quan elles parlen' amb Andrea Oyamburu. L'acte s'emmarca en la celebració del Dia de la Dona i tindrà lloc a la Sala Sant Antoni de Maó, a partir de les 18.30 hores. Serà una sessió d'una hora, en la...\n08 març Cada dia és 8 de març\nPosted at 15:02h in Feminisme 0 Comments\nEl 8 de març és un dia assenyalat, que ha de servir per a reivindicar el paper i els drets de les dones, però aquesta celebració no serviria de res si no féssim feina durant tot l’any. És per açò que enguany volem repassar alguns dels...\n06 març Programa d’activitats amb motiu del Dia de la Dona\nPosted at 15:35h in Feminisme 0 Comments\nUn any més, des de la Regidoria d'Igualtat hem organitzat un ampli programa d'actes per celebrar el Dia de la Dona. Us hi esperam!...\n03 març Fina Salord i Consuelo Marquès guanyen el premi Ramon Llull\nPosted at 12:21h in Ciutat educadora i per la cultura, Feminisme 0 Comments\nEl passat dilluns, la primera tinenta d’Alcaldia de Cultura, Conxa Juanola, va assistir a l’acte institucional commemoratiu del Dia de les Illes Balears, celebrat a la Llotja de Palma, on es va concedir el premi Ramon Llull a Fina Salord, per la seva trajectòria cultural,...\nPosted at 16:43h in Feminisme 0 Comments\nAquest dijous, hem presentat a la Sala de Plens de l’Ajuntament de Maó, el diagnòstic exploratori elaborat per Metges del Món sobre la prostitució i el tràfic de persones amb finalitats d'explotació sexual a Maó. L'objectiu de l'estudi és conèixer la realitat i les necessitats de...\nPosted at 16:42h in Feminisme 0 Comments\nAmb la voluntat d'unir-nos a la celebració del Dia internacional per a l'eliminació de la violència contra les dones, des d'Ara Maó volem manifestar, un any més, el rebuig a cadascuna de les violències que pateixen les dones, i que no paren d'augmentar. És per...\n02 oct. Aprovam una declaració en favor dels drets de les dones i les filletes de l’Afganistan\nPosted at 11:31h in Feminisme 0 Comments\nEl darrer Ple de l'Ajuntament de Maó va provar una moció presentada per Ara Maó, PSOE, PP i Ciudadanos relativa a la situació de les dones i filletes a l'Afganistan. El text aprovat és el següent: Afganistan: declaració conjunta sobre la situació de les dones i...


Maria Carme Roca, David Martí, Coia Valls, Sílvia Tarrago, Xulio Ricardo Trigo, Jordi Matilló, Jesús Ávila, Ramon Gasch o Ramon Soler seran alguns dels convidats de la segona edició de la Festa de la Novel·la Històrica que se celebrarà el proper dissabte 7 d’abril a Puig-reig.\nA escassos quinze dies de Sant Jordi, els autors del gènere signaran la seva obra en un espai instal·lat a la plaça Mestre Badia de Puig-reig, també coneguda com a plaça dels Peixos. Això els ha de permetre atendre els lectors i visitants de forma distesa, amb la presència del periodista i director de ràdio i televisió Sebastià d'Arbó que presentarà cadascun dels escriptors i els seus llibres.\nL'Ajuntament de Puig-reig, les llibreries del municipi i la Biblioteca Guillem de Berguedà han unit forces, juntament amb el teixit associatiu del poble, per aconseguir un programa d'activitats més complet que el de la primera edició. Així, els visitants podran gaudir d’activitats paral·leles com l’intercanvi de punts de llibre, una xerrada sobre el món templer i els almogàvers, visites guiades al castell i al Museu textil de Cal Vidal o l'espectacle medieval a càrrec de la colla de diables Clot de l'Infern i Drakònia.\nLa biblioteca Guillem de Berguedà ha estat l'encarregada d'impulsar la primera edició del concurs de microrelats, amb la participació d'una trentena de persones i el dia de la fira es donaran a conèixer els guanyadors. Durant tot el dia, la biblioteca del municipi es traslladarà al recinte firal amb una mostra de novel·la històrica i prepararan activitats per als més petits.\nCoincidint amb el certamen literari s'estrenarà el punt d'informació turística de Puig-reig, que físicament obrirà portes als baixos de l'edifici de l'Ajuntament i que, de manera excepcional, el 7 d'abril estarà instal·lat al recinte firal.\nPrograma de la Festa de Novel·la Històrica de Puig-reig


Asèpsia en els tractaments odontològics\nSi hi ha un tret que caracteritza la nostra clínica dental és la qualitat, en tots els serveis i tractaments que oferim. Sabem que la satisfacció dels nostres pacients està íntimament lligada amb el tracte amb l’equip de professionals, la seguretat que sent quan es posa a les nostres mans i l’entorn de la clínica.\nAvui us volem parlar de l’asèpsia i la seva importància en una clínica dental, especialment. La correcta desinfecció i esterilització del material odontològic i la correcta retirada dels residus i reciclatge és clau per garantir les màximes condicions higièniques i sanitàries.\nA Ilerdent complim escrupolosament amb la normativa marcada i superem exitosament els controls d’espores. Per això, treballem amb material d’un sol ús, sempre i quan, el tractament ho faci possible i dipositem tot el material en contenidors específics.\nTot aquell material que no pot ésser d’un sol ús, es sotmet a un rigorós circuit d’esterilització on garantir les màximes condicions d’asèpsia. Les superfícies de la clínica, especialment en les àrees de treball amb el pacient, són sensibles de ser exposades i per això, són diàriament netejades amb solucions desinfectants i productes específics.\nÉs de suma importància que tota clínica dental compleixi amb uns paràmetres de higiene i seguretat per a garantir tractaments òptims i sense riscos per a la salut del pacient i el professional.


← Per comprendre el procés català\nUn editorial del Financial Times (font: naciodigital.cat) →\nEmpresàries nord-catalanes i principatines uneixen lligams amb la voluntat de crear més sinèrgies\nUn grup de quaranta-dues dones s’han reunit per primer cop a Girona fent ús del TGV\nAprofitant la inauguració de la línia d’Alta Velocitat directe entre Barcelona i París, un grup de dones empresàries gironines i de la Catalunya Nord s’han reunit per primer cop a Girona. En concret, una vintena d’empresàries de la Federació Francesa de Dones Empresàries s’han desplaçat en TAV fins a la capital del Gironès per realitzar una trobada de ‘networking’ amb membres de l’Associació Gironina d’Empresàries (AGE). L’objectiu de la reunió és crear “més sinèrgies” i promocionar l’economia a banda i banda de la frontera. “Fa temps que estàvem en contacte però creiem que ara cal estrènyer lligams i la idea és crear més negoci”, ha resumit la presidenta de l’AGE, Maria Rosa Agustí. Amb un quart d’hora de retard, el TAV procedent de Marsella ha arribat a l’estació de Girona al voltant de les onze del matí. En ell hi viatjaven un grup d’unes 20 dones empresàries de la Federació Francesa de Dones de la Catalunya Nord que aquest diumenge s’han reunit amb membres de l’Associació Gironina d’Empresàries. Aquesta és la primera trobada oficial que realitzen els dos col·lectius empresarials tot i que, des de fa temps, les associacions mantenen contactes per millorar l’economia i els negocis a banda i banda de la frontera.\nA grans trets, les 42 empresàries que treballen en sectors diversos com el turisme, el sector dels serveis, la metal·lúrgia o altres àmbits industrials, passaran aquest diumenge reunides amb la voluntat de crear més sinèrgies entre elles i generar noves oportunitats de negoci. L’elecció d’aquest dia, 15 de desembre, per fer la seva primera trobada oficial no ha estat aleatòria. “Volíem aprofitar aquest dia que s’inaugura la connexió del TAV directe entre Barcelona i París per donar-ho a conèixer i, a més, simbolitzar que tot i ser un dia festiu les dones empresàries continuem treballant per generar més negocis i millorar l’economia dels dos territoris”, ha apuntat Agustí.\n“És un dia important, la nostra voluntat és millorar els lligams i crear una col·laboració forta i sòlida que serà clau per al desenvolupament de la nostra economia i ens permetrà innovar i millorar en aquest sentit”, ha subratllat un de les membres de la Federació Francesa de Dones Empresàries tant bon punt ha arribat a l’estació de tren gironina. “En un món globalitzat és clau intercanviar negoci i precisament la nostra idea és això, oferir serveis allà i aquí que potser no hi eren”, ha afegit la presidenta de l’AGE. Durant el dia d’avui, les 42 empresàries portaran a terme una reunió de ‘networking’ on cada una d’elles explicarà la seva empresa.\nEn principi, a partir d’ara, les dues associacions volen reunir-se més sovint i, de moment, a principis del 2014 un grup de l’AGE viatjarà fins a Perpinyà per realitzar una altra jornada de treball. “En nom de la ciutat de Girona estem molt satisfets per aquesta trobada de ‘coworking’ i des de sempre hem cregut que el desenvolupament econòmic ha de passar per xarxes col·laboratives i aquesta trobada de feina és un gran exemple”, ha valorat la tinenta d’alcalde de l’Ajuntament de Girona, Marta Madrenas. “Des del consistori oferim tot el nostre recolzament”, ha afegit.\nPer mostrar i simbolitzar aquesta nova unió, les empresàries de la Catalunya Nord han ofert un tram de via de tren a les seves companyes gironines i, enmig d’un ambient festiu, han unit els dos trossos amb una bandera catalana. Aquest acte l’han realitzat a la mateixa andana del TAV de Girona i ha arrencat els aplaudiments de totes les assisten


La UPCCA programa activitats de prevenció de l'addicció en centres educatius i amb les famílies\nTeulada Moraira, 6 de febrer de 2020. L'Ajuntament de Teulada *Moraira ha ampliat enguany el servei d'atenció psicològica per al tractament de les addiccions davant l'augment de la demanda. La Unitat de Prevenció Comunitària de Conductes Adictives (UPCCA) de Teulada és un servei subvencionat anualment per la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, amb l’objectiu d’atendre la problemàtica de les drogodependències en diferents àmbits: escolar, familiar i comunitari.\nLa gestió de la UPCCA de Teulada Moraira i l'execució de les activitats programades, depenen del departament de Joventut i compta amb les següents activitats preventives: servei d'atenció psicològica específica com a tractament de les diferents addicions, com l'alcoholisme i el consum de marihuana; xarrades en Família: amb la col·laboració amb l'AMPA de la IES, s'ofereix un espai de diàleg per a tractar sobre temes com les drogodependències, el bullying en les xarxes, les cases d'apostes i els adolescents o la diversitat sexual i finalment sessions de prevenció dins de les aules sobre drogues, noves tecnologies i sexualitat en els cursos 5é i 6é de primària, 1r, 2n i 3r l'ESO.\nEn l'àmbit escolar, d'octubre fins a maig, conjuntament amb els equips directius de cada centre, es programen les sessions de prevenció dins de les aules, amb el següent contingut per cursos:\n5é: Autoestima i hàbits saludables.\n- Presa de decisions, entrenament en els passos que han de seguir per a poder dir "no" enfronte a la pressió de grup. Canviar pensaments negatius en positius.\n- Noves tecnologies: com fer un bon ús.\n- Xarrada de sexualitat: afecte i sexualitat, "no és no".\n-Conceptes bàsics sobre drogodependències (addicció, tolerància, abús, dependència...).\nEfectes drogues legals i il·legals, conseqüències del consum.\nPresa de decisions: analitzar les possibles conseqüències de les nostres decisions, per a poder triar fent front a la pressió de grup. Tècniques assertives.\n- Noves tecnologies: recomanacions d'ús.\n-Programa de prevenció de drogodependències denominat UNPLUGGED, es tracten temes com a factors de risc i protecció, expressió de sentiments, resolució de problemes i autoestima.\n- Taller contra l'assetjament escolar NO+BULLYING, es tracta d'un espectacle de ball modern on s'escenifique situacions d'assetjament escolar. En acabar, es comença un diàleg amb l'alumnat per a intercanviar experiències.\n- Xarrades sobre alcohol i cànnabis: desmuntar mites com que amb l'alcohol pots fer més amics i lligar més, o que el cànnabis no és tant. Ridiculitzar el consum mitjançant la comparació entre motius per a consumir i motius per a no fer-ho. Binge-drinking (consumir molt d'alcohol en poc temps), coma etílic.\n- Taller d'educació emocional per a desenvolupar la intel·ligència emocional mitjançant la dramatització.\n- Prevenció noves tecnologies: un expert en Instagram i màrqueting digital s'encarregarà de donar consells per a fer un us correcte de les aplicacions més conegudes, xarxes socials i advertir sobre els perills de les apostes en línia.\n- En el grup de PEMAR, oferim un taller per a joves emprenedors que ajuda a l'alumnat a creure en les seues capacitats i així millorar el seu rendiment acadèmic.\nTambé participaran en un taller d'educació sexual\n“Voldríem, primer de tot, disculpar-nos amb la ciutadania, perquè aquest servei tan important ha estat aturat des del mes de maig. Quan entrarem a governar el servei havia conclòs i havia de reprendre's al setembre, però l'anterior Equip de Govern no va deixar previsió pressupostària i va ser molt difícil posar-ho en marxa de nou”, ha comentat el regidor de Joventut, Aitor Llobell.\n“Per a l'Ajuntament és una prioritat aquesta unitat, i per això enguany no sols funcionarà com el cap a abans, sinó que s'han augmentat les hores d'atenció, perquè eren molt demandades. Estem preocupats davant l'augment de consum de certes substàncies en la població i per això treballem a previndre i actuar. A més, estem estudiant accions per a previndre l'alcoholisme en l'àmbit festiu”, ha finalitzat Llobell.


La emprenedora social Ana Bella a ESADE – Universitat Ramon Llull: “Les dones maltractades no som el problema, sinó part de la solució” – Lo Campus diari\nLa emprenedora social Ana Bella a ESADE – Universitat Ramon Llull: “Les dones maltractades no som el problema, sinó part de la solució”\nUn estudi d’ESADE – Universitat Ramon Llull confirma el paper clau de l’empresa com a agent de canvi social per lluitar en positiu contra la violència de gènere basant-se en l’exemple de Danone i la Fundació Ana Bella\nDavid Murillo (ESADE) ha destacat l’impacte positiu del projecte per a les dones i el valor afegit que aquest suposa per a les empreses: “les dones que han patit violència de gènere tenen unes capacitats úniques per treballar eficaçment fins i tot sota pressió i mostren un alt grau de compromís amb el seu treball i l’empresa “\nAquest matí (24/11/2015) s’ha celebrat a ESADE la presentació de l’estudi realitzat per l’Institut d’Innovació Social d’ESADE sobre el projecte de la Fundació Ana Bella, el Fons Ecosystem de Danone i Momentum Task Force: l’Escola Social Ana Bella per l’Empoderament de la Dona . Aquesta investigació analitza l’impacte social del projecte, incidint en el paper clau de l’empresa com a generadora d’oportunitats laborals perquè les dones aconsegueixin sortir en positiu de la violència de gènere. La presentació de l’estudi, que s’ha dut a terme a la vigília del dia Internacional per a l’eliminació de la violència contra la dona, ha reunit acadèmics, tercer sector, administracions públiques, empreses i dones supervivents de violència de gènere.\n“Les dones que hem estat maltractades no som el problema, som part de la solució, podem contribuir a la creació de valor i al creixement econòmic i social” ha destacat Ana Bella, presidenta de la Fundació i emprenedora social d’Ashoka, que ha destacat la tasca de l’Escola per formar “a les dones supervivents perquè alliberin el seu potencial i el enfoquin en la seva inserció laboral com a dones empoderades”. Graci Prada, dona supervivent de violència de gènere, ha compartit la seva experiència com a participant de l’Escola: “La formació professional i personal, i la integració en un equip de treball valorat socialment, m’han permès tenir una independència econòmica, reforçar la meva autoestima i assumir nous reptes dels que abans em veia incapaç “.\nUn projecte empoderador per a les dones i beneficiós per a les empreses\nDavid Murillo, professor d’ESADE i coautor de l’estudi, a més de subratllar l’impacte positiu del projecte per a les dones participants, ha destacat el valor afegit que aquest suposa per a les empreses: “les dones que han patit violència de gènere tenen unes capacitats úniques per treballar eficaçment fins i tot sota pressió i mostren un alt grau de compromís amb el seu treball i l’empresa “. Una idea que ha reafirmat Esther Sarsa, responsable del Departament de Desenvolupament Sostenible de Danone, qui a més ha afegit que aquestes dones “es converteixen en un testimoni positiu per a altres dones i per a la societat”.\nDe víctimes a agents de canvi social a través de la integració laboral\nL’estudi de l’Institut d’Innovació Social d’ESADE analitza com les dones que han participat en el projecte passen de ser víctimes a convertir-se en supervivents i més endavant en agents de canvi per sensibilitzar sobre la violència de gènere ajudant així a altres dones. Els resultats mostren que la participació en el projecte ha suposat un abans i un després per a les dones des d’una triple perspectiva: social, econòmica i personal. Les participants han guanyat seguretat en si mateixes, se senten més forts i valorades i el projecte facilita la integració social, possibilitant que perdin la por a relacionar-se i que es converteixin en referents positius.\nDes de la seva creació el 2011, més de 550 dones s’han beneficiat de l’Escola Social Ana Bella per l’Empoderament de la Dona, que va ser reconeguda en 2014 amb el Premi al Millor Projecte Europeu de Co-creació Empresa-Societat, concedit per Ashoka. Des de la creació de l’Escola, Danone ha ofert més de 200 oportunitats laborals a dones supervivents com ambaixadores de la marca. Actualment hi ha 124 dones en risc d’exclusió social treballant com ambaixadores Danone, de les quals 57 són supervivents de violència de gènere. L’empresa destaca a més que els resultats de les darreres campanyes mostren que hi ha hagut un increment de les vendes, una millora de la qualitat de servei i un descens de l’absentisme laboral en més d’un 90% en els establiments que formen part d’aquesta iniciativa.♦


Federació Catalana de Voleibol - Tenda Online FCVb - Equipació de voleibol - Material per voleibol - Notícies - General - I Torneig 4x4 a Arenys de Mar\nI Torneig 4x4 a Arenys de Mar\n04/09/2012 - 05/09/2012\nEl Club Voleibol Arenys organitza aquest dissabte al Pavelló Font de les Creus el seu primer Torneig 4x4 de Vòlei Pista. Un torneig que constarà de quatre categories: masculí, femení, popular i de base (13 a 17anys).\nEl preu per persona es de 15€, 12€ en categoria junior, i que inclou la participació al torneig, una samarreta i l’esmorzar del dia. L’inici de la competició serà a les 9.00, finalitzant aproximadament a les 20.00 del vespre.\nPer a més informació podeu contactar al correu electrònic rigola_1@hotmail.com , o bé trucar al 661.29.25.49


Inici » Recursos Documentals » Instruments » conreu » PRODUCCIÓ I SUBSISTÈNCIA » història » Fira » Cerca Recursos Documentals\nFires i mercats a Vilafranca i al Penedès. Economia i sociabilitat\nArnabat, R. coord.\nRecull històric que ens permet conèixer en profunditat l'evolució del mercat i de les fires de Vilafranca des dels seus orígens fins a l'actualitat. L'activitat comercial de Vilafranca ha estat, i és, un potent motor econòmic i social, dinamitzador del territori.\nColet Duran, J. M.\nValls: Cossetània, 1999\nLlibre dedicat als orígens, l'evolució del context històric, la dimensió econòmica i geogràfica i la dimensió social i lúdica de la Fira de Santa Teresa del Vendrell. En aquest darrer apartat es fa referència a les entitats culturals del Vendrell. Finalment, hi ha un capítol dedicat a la metereologia i les fitxes de les fires documentades ordenades per anys.


L’Oficina del Síndic de Greuges es desplaçarà dimecres al Centre Cívic Gatzara de Sant Pere Molanta — Ajuntament d'Olèrdola\n02:19 del 17 de maig de 2022\nL’Oficina del Síndic de Greuges es desplaçarà dimecres al Centre Cívic Gatzara de Sant Pere Molanta\nL’Oficina del Síndic de Greuges es desplaçarà dimecres al Centre Cívic Gatzara de Sant Pere Molanta L’estada al municipi respon al conveni de col·laboració signat entre la Sindicatura de Greuges i l’Ajuntament d’Olèrdola http://www.olerdola.cat/news/l2019oficina-del-sindic-de-greuges-es-desplacara-dimecres-al-centre-civic-gatzara-de-sant-pere-molanta http://www.olerdola.cat/news/l2019oficina-del-sindic-de-greuges-es-desplacara-dimecres-al-centre-civic-gatzara-de-sant-pere-molanta/@@download/image/image\nL’estada al municipi respon al conveni de col·laboració signat entre la Sindicatura de Greuges i l’Ajuntament d’Olèrdola\nDesprés de Vilafranca i Sant Sadurní, Olèrdola es convertia el maig de l’any passat en el tercer municipi de l’Alt Penedès en signar amb el Síndic de Greuges un conveni de col·laboració. L’acord incorporava el compromís de l’Oficina del Síndic de desplaçar-se a Olèrdola un cop l’any. Després de fer-ho l’any passat a Moja, aquest 2018 l’atenció presencial s’ha previst el dimecres de la setmana que ve, 10 d’octubre, al Centre Cívic Gatzara de Sant Pere Molanta, en horari de 10 del matí a dos quarts de 2 del migdia.\nMembres de l’equip del Síndic atendran a totes les persones que vulguin presentar reclamacions o vehicular queixes contra les administracions i les empreses que presten serveis d’interès general , com llum, aigua, gas o telefonia. L’any passat, en el seu primer desplaçament a Olèrdola, les persones ateses per l’equip del Síndic van presentar 3 queixes relacionades amb serveis de telefonia, tributs i urbanisme.\nEs pot concertar la visita trucant al telèfon 900 124 124 o enviant un missatge a l'adreça electrònica sindic@sindic.cat


PE0950 - Periodisme Polític i Parlamentari\nL'assignatura combinarà sessions teòriques, on el professor presentarà els temes i els seus principals eixos de contingut, amb sessions pràctiques, centrades en la realització d'exercicis per part de l'alumnat (tant de forma individual com, en ocasions, grupal).\nSessions teòriques S'utilitzarà, principalment, la classe magistral on s'explicaran els continguts teòrics bàsics de l'assignatura (contextualització, conceptes, definicions, autors, perspectives, tipologies, etc.) relatius al camp del periodisme polític i parlamentari. A partir d'una presentació informàtica que servisca de guia-estructura de cada sessió, l'exposició del tema es plantejarà de forma interactiva, amb la formulació de preguntes i plantejament d'exemples reals i actuals sobre els diferents aspectes del tema per a fomentar així la participació activa de l'alumne i facilitar l'assimilació dels conceptes. El correcte desenvolupament d'aquestes sessions teòriques demanda la lectura prèvia de la bibliografia bàsica (parts concretes de manuals o textos de referència) dels quals seran informats els alumnes amb antelació suficient, i, a més, la participació de l'alumnat en els debats, discussions, anàlisis, exercicis i comentaris que es plantegen en classe. Sessions pràctiques De forma progressiva al llarg del semestre s'ha programat la realització d'una sèrie de pràctiques directament relacionades amb les competències, els objectius i el temari teòric de l'assignatura.\nEl contingut de les pràctiques de l'assignatura s'organitza a partir d'una sèrie d'exercicis que introduiran a l'alumnat en les produccions informatives més comunes d'aquest tipus d'especialització periodística. En concret, són els següents:\n1.- Anàlisis de la secció d'informació política en la premsa local, nacional i internacional (elaboració de treballs acadèmics) (10%): es farà des del punt de vista de les fonts, els temes, els recursos utilitzats i l'estil informatiu. Aquesta anàlisi serà presentat públicament.\n2.- Comparança crítica d'una cobertura periodística (resolució d'exercicis i problemes) (10%): A partir de l'anàlisi d'un mateix fet noticioso enquadrat dins de la secció de política o informació parlamentària en dos mitjans diferents s'estudiarà de forma comparada diferents aspectes discursius: punt de vista i enfocament informatiu de l'esdeveniment, el mapa de fonts, la tipologia de recursos i la correcció del vocabulari tècnic empleat. Els resultats d'aquest exercici també d'una campanya electoral o altre presentats públicament al conjunt del grup.\n3.- Elaboració d'una sèrie de textos periodístics propis (Prototips) (70%):\n3.1.- A partir de la lectura d'un llibre, d'un dossier de materials periodístics, o el visionado d'un documental, els alumnes han d'elaborar un article d'opinió en qualitat d'experts en informació política i parlamentària.\n3.2.- Redacció d'una notícia a triar sobre algun dels àmbits d'informació política (nacional, internacional, actualitat parlamentària, etc.)\n3.3.- Redacció d'una crònica a partir de la cobertura d'un acte polític o una sessió parlamentària real.\n3.4.- Redacció d'un reportatge periodístic basat en el seguiment d'una campanya electoral o altre esdeveniment real que s'enquadre dins de la secció de política i informació parlamentària. Seminari Igualment, l'assignatura contarà amb un seminari d'assistència obligatòria (Observació i execució de tasques i pràctiques) (10%), per al qual es contarà amb la participació de professionals de la informació política i parlamentària.


L'independentisme a Montcada Bifurcació -@RevistaTreball\nL’independentisme a Montcada Bifurcació Revisat per Revista Treball a febr. 14 . Montcada i Reixac és un municipi del Vallès Occidental de més de 36.000 habitants. Situat en un lloc clau per a les entrades i sortides de Barcelona, el seu ter Montcada i Reixac és un municipi del Vallès Occidental de més de 36.000 habitants. Situat en un lloc clau per a les entrades i sortides de Barcelona, el seu ter Rating: 0\nEsteu aquí: Home » Actualitat » L’independentisme a Montcada Bifurcació\nMontcada i Reixac és un municipi del Vallès Occidental de més de 36.000 habitants. Situat en un lloc clau per a les entrades i sortides de Barcelona, el seu terme es veu creuat per diverses xarxes de comunicació. El principal patiment l’ocasionen les vies de Renfe que trinxen literalment la ciutat: l’alcaldessa dels Comuns, Laura Campos, lidera la lluita de la ciutadania per aconseguir el soterrament. A Montcada hi ha diverses estacions: una porta per nom Montcada Bifurcació. Venint de Barcelona, una línia es divideix allà en d’altres que avancen cap a direccions diferents. És una bona metàfora per explicar el punt on es troba avui l’independentisme oficial.\nJa fa temps que les diverses opcions independentistes viatgen en trens separats encara que suposadament ho feien per un mateixa via o full de ruta. Però ara els trens (el de JxCat i la CUP, d’una banda, i el d’ERC, per l’altra) han emprès camins en direccions bifurcades.\nLa trencadissa al Govern de la Generalitat ha deixat el Dragon Khan (definició utilitzada per desqualificar el govern catalanista i d’esquerres) en una modesta atracció de fira. Les baralles en reunions internes i a les xarxes s’han traslladat al Parlament; fins i tot sembla que els necessaris pressupostos del 2020 siguin defensats només per ERC mentre JxCat expressa el seu malestar, sobretot per l’increment de la pressió fiscal. El més curiós és el paper de la CUP: li fa la feina a JxCat amb l’esmena a la totalitat que haguessin volgut presentar els postconvergents, i denuncia que els pressupostos no incorporen prou mesures contra les desigualtats apostant per la continuïtat dels de 2017, aquells que consolidaven les retallades i que la CUP (que fràgil és la memòria) va votar. És tan contradictori com posicionar-se al Congrés contra el govern d’esquerres proposant un front antifeixista, votant al costat dels feixistes i en contra dels altres possibles integrants d’aquest front.\nLes dues vies diferents, encapçalades per Carles Puigdemont i Oriol Junqueras, comporten interpretacions contradictòries del que està passant. Si més no de cara a la galeria, hi ha qui defensa que la via unilateral encara és possible: confon les decisions garantistes de drets emanades de la justícia europea, que han deixat en ridícul al Tribunal Suprem espanyol, amb un inexistent suport internacional a la independència. I no avalua el cansament en les mobilitzacions ciutadanes: mira més les protestes minoritàries (algunes amb mètodes tan irresponsables com interrompre vies de tren amb obstacles físics) que el desencís de molta gent, tot i que el vot a les opcions independentistes sembla mantenir-se per fidelitats sentimentals i gràcies als errors i injustícies del poder judicial.\nUn dels arguments fonamentals de l’independentisme irreductible es basa en una curiosa visió de la societat espanyola. La ciutadania de l’Estat espanyol seria l’única del món incapaç de generar un moviment contra les forces reaccionàries que no volen que res canviï: moviments com els de les esquerres a Portugal o a la conservadora Irlanda, com el de les Sardines a Itàlia amb voluntat d’aturar l’extrema dreta o, fins i tot, l’esperança progressista que representa Bernie Sanders als Estats Units governats per Donald Trump, a Espanya serien impossibles. Per aquest sector de l’independentisme, la formació d’un govern integrat pel PSOE i Unidas Podemos no introduiria cap canvi en relació a l’època del PP. I la possibilitat d’una majoria de PP, Vox i Ciudadanos no justificaria el vot favorable o l’abstenció al debat d’investidura. Fins i tot l’actitud responsable del nacionalisme basc, tant del PNB com de Bildu, abans punts de referència de diversos sectors del sobiranisme català, s’explicaria com un error fruit de les circumstàncies específiques que afecten Euskadi (on, per cert, encara hi ha molts membres d’ETA en presons allunyades de casa seva).\nSeria irrellevant que Espanya pugui incorporar-se ben aviat als pocs països europeus que tenen reconeguda l’eutanàsia (i alguns dels que no ho valoren haurien de recordar les desqualificacions de CIU contra l’Estatut de 2006 perquè reconeixia el dret a una mort digna). O seria també poc significatiu l’imponent moviment feminista que es tornarà a manifestar el 8 de març, o que es vulgui derogar la reforma laboral, o suprimir la Llei Mordassa o reformar el Codi Penal, inclòs el delicte de sedició pel que han estat condemnats els presos polítics catalans. Tot això és igual; l’Estat espanyol, que certament té molts dèficits democràtics, seria incapaç congènitament de corregir-los i estaria predestinat pels segles dels segles a ser un estat antic i reaccionari. La segona República, García-Lorca, els miners d’Astúries o els advocats d’Atocha no haurien existit mai.\nLa ciutadania espanyola es mostraria eternament incapaç d’avançar cap el reconeixement de la plurinacionalitat de l’Estat. L’amistat i les paraules compartides entre Luís García Montero i Joan Margarit serien tan sols una ficció incòmoda. L’Estat espanyol hauria construït una espècie de dictadura poc diferent de la franquista (argument generalment defensat pels que no s’hi varen enfrontar). Així doncs, tot canvi esdevindria impossible i tota negociació estaria condemnada al fracàs. Si els presos polítics, per exemple, acaben sortint definitivament de la presó per una via que no sigui l’amnistia serà inacceptable. Si no s’assumeix d’entrada celebrar un referèndum d’autodeterminació no cal ni començar a parlar. Aquesta actitud és consubstancial als posicionaments simplistes de la CUP, però està sacsejant l’antic món convergent, incòmode però encara no prou desenganyat com per escoltar les veus dels qui voldrien construir un nou referent polític des d’aquest espai.\nÉs normal que Puigdemont estigui molest amb una ERC que ara mostra un sentit de la responsabilitat que no va exercir quan l’octubre del 2017 li va tirar a la cara 155 monedes de plata i va voler que ell sol carregués amb el cost polític de convocar unes eleccions que els republicans pensaven guanyar amb facilitat. Però rectificar és de savis. I avui ERC sembla haver iniciat un camí ple de dubtes però més realista: allò que alguns anomenen l’independentisme pragmàtic. Els hi queda molt camí a recórrer: acostumar-se a ser titllats de traïdors i reconèixer que estan transitant ara per l’itinerari no unilateralista que des de fa temps defensen els Comuns, raó per la qual han rebut abans les mateixes desqualificacions. L’episodi dels Pressupostos d’enguany hauria de fer veure a ERC que sense el grup parlamentari que presideix Jèssica Albiach continuaria presonera de la dinàmica immobilista de JxCat i la CUP.\nS’ha obert una lleugera esperança. Continuant amb el símil ferroviari, tot pot descarrilar però no hi ha altre camí que el de la negociació. Cal seguir de prop el que pugui passar en una Escòcia que ara vol ser independent per tornar a la Unió Europea. Tampoc ells ho tenen fàcil però poden ajudar a obrir determinades possibilitats que avui semblen tancades.\nL’aparició d’un govern progressista a l’Estat espanyol no és cap solució per ella mateixa; però és una condició imprescindible per buscar-la i permet obrir un diàleg seriós i real. Molta gent hi confia. I els que voldrien que aquest marc no s’hagués produït, com que no poden negar-se a participar-hi, busquen introduir condicions d’entrada que justifiquin el fracàs de l’esperança. La pregunta que haurien de respondre és què proposen a canvi a la societat catalana. I no són els únics que s’ho han de plantejar: els que fins ara, també des de l’esquerra, han viscut de l’anti-independentisme i de la negativa, de vegades disfressada d’un fals federalisme, a reconèixer el dret a decidir del poble català, també haurien de fer un esforç per no posar més pals a les rodes de la negociació.\nPotser seria recomanable que JxCat i la CUP baixessin (per una estona) del tren a Montcada. Podrien analitzar perquè a les darrers eleccions municipals varen perdre tota la representació que tenien a l’Ajuntament i van quedar fora del consistori, igual que va passar a molts municipis metropolitans. Seria una bona manera d’intentar entendre millor la realitat plural de Catalunya abans de decidir per quina via volen transitar.\n14/02/2020 a les 5:24 pm\nMolt bon article. Respecto el teu posicionment però parlar del “dret a decidir del poble català” sense tenir en compte el del conjunt del poble espanyol acabarà justificant posicionaments unilateralistes.Les lleis no es poden modificar per procdiments no regulats.\n14/02/2020 a les 7:43 pm\nTot el que no comporti un referèndum d’autodeterminació a mitjà termini, amb tots els ets i uts, amb pregunta clara i binària sobre la independència de Catalunya, serà perdre el temps.\nL’actual govern espanyol serà capaç de preparar-ne el camí?\nHo voldrà el PSOE? Ho voldrà Podemos – IU? Ho volen tots els sectors de Catalunya en Comú?


Marín-Buck: "Des de hui les màscares són obligatòries i el Fadrell no ha repartit ni una als castellonencs"\nMarín-Buck: “Des de hui les màscares són obligatòries i el Fadrell no ha repartit ni una als castellonencs”\nEl portaveu de Cs apunta que la crisi interna dels membres de govern els repercuteix en el seu desistiment de funcions.\nEl portaveu de Ciutadans (Cs) a l’Ajuntament de Castelló, Alejandro Marín-Buck ha denunciat que el Fadrell “no estiga reaccionant dins del termini i en la forma escaient a les necessitats dels castellonenques derivades de la COVID-19” ja que “des de hui les màscares seran d’ús obligatori en els llocs públics, oberts i tancats on no es puga mantindre la distància mínima de dos metres i, el govern de Castelló no ha repartit ni una sola als castellonencs”.\nAixí mateix, el portaveu de Cs ha traslladat que “la crisi interna entre els membres del Fadrell els està sobrepassant fins al punt de repercutir en el desistiment de les seues funcions enmig d’una pandèmia” perquè ha explicat que “això va més enllà d’una improvisació, desconeixement i falta de voluntat”.\nMarín-Buck ha recomanat al Fadrell que “intenta vendre solucions que ells mateixos no s’apliquen quan diuen que el coronavirus no entén de colors polítics que aprenga dels municipis veïns que independentment del seu color han actuat puntualment”. “No obstant això, a Castelló han d’estar debatent si fer les màscares roges, taronges o morades”, ha criticat el responsable de Cs.\nFinalment, Marín-Buck ha recordat als membres del Govern que “els castellonencs són més que dos regidors de Podem i que necessiten tots els gestos i atencions per a menjar, eixir al carrer i alçar una persiana”.


L'Espanyol fitxa Wakaso Mubarak (Vila-real), que es converteix en el tercer reforç del primer equip - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nL'Espanyol fitxa Wakaso Mubarak (Vila-real), que es converteix en el tercer reforç del primer equip\nWakaso Mubarak s'ha convertit en el tercer fitxatge de l'Espanyol. El jugador ghanès, de 21 anys, arriba procedent del Vila-real, i s'ha compromès per a les pròximes quatre temporades amb el club blanc-i-blau.\n11/07/2012 - 23.34\nEl migcampista ghanès Wakaso Mubarak ha fitxat per l'Espanyol, procedent del Vila-real, per a les pròximes quatre temporades. Blanc-i-blaus i groguets han acordat un traspàs, l'import del qual no s'ha fet públic, tot i que es rumoreja que podrien ser uns 300.000 euros. El futbolista serà presentat aquest dijous a Peralada.\nWakaso ha passat la revisió mèdica, de forma privada, a la Clínica Creu Blanca de Barcelona, i no se li ha detectat cap problema. El ghanès també ha superat les proves físiques al Centre d'Alt Rendiment de Sant Cugat, de manera que s'incorporarà de manera immediata a la disciplina de l'Espanyol.\nExperiència a l'Elx i al Vila-real\nWakaso va arribar a Europa als 18 anys, a les files de l'Elx. Després de tres anys va deixar l'entitat per problemes disciplinaris i va fitxar pel filial del Vila-real, que ràpidament el va ascendir al primer equip. La temporada passada, el ghanès va disputar 6 partits de Lliga i no va tenir gaire protagonisme.\nPochettino: "Wakaso és un bon complement per a qualsevol posició"\nL'entrenador de l'Espanyol, Mauricio Pochettino, s'ha mostrat molt satisfet pel fitxatge de Wakaso i ha assegurat que el ghanès, per la seva polivalència, "és un bon complement per a qualsevol posició del camp". El tècnic argentí ha definit, després de l'entrenament a la sessió matinal a Peralada, a Wakaso com "un jugador jove i amb molta energia, però el que més destacaria és que pot actuar com a lateral esquerre, d'extrem i també de migcampista".\nInterès per Capdevila\nPochettino ha reconegut que per al carril esquerrà de la defensa l'entitat està valorant el fitxatge de Joan Capdevila, del Benfica portuguès, amb el qual van mantenir una reunió divendres passat: "Està dins de les nostres opcions que vingui un altre lateral, ens donaria més solidesa".\nEntrenament abans de viatjar\nPoche avala Wakaso\nPep Guardiola i Xavi Torres, a la porta de la presó de Lledoners (@jcuixart)\nGuardiola visita els polítics empresonats


El projecte iERR busca potenciar les ‘Startups’ entre els joves emprenedors valencians - Diari La Veu\nEscriba el número 689843\nEl conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, Rafa Climent, ha participat, a Brussel·les, en el llançament oficial del projecte iERR, celebrat al Comitè de les Regions Europees de Brussel·les on el País Valencià, juntament amb altres 9 regions europees, ha posat en marxa aquest projecte per al Foment de l'ecosistema emprenedor innovador per a joves emprenedors.\nSegons confirma la Conselleria, a aquest acte de llançament han assistit unes 120 persones, entre autoritats regionals, interlocutors socials i representants d'institucions de la Unió Europea. El conseller també ha mantingut un encontre amb Elžbieta Bieńkowska, la Comissària de Mercat Interior, Indústria, Emprenedoria i PIMES de la UE.\nL’iEER és un projecte estrella finançat per la Unió Europea l'objectiu del qual és definir eines que permeten generar un ecosistema emprenedor entre les administracions públiques, universitats, empreses i ciutadans per a donar suport als joves emprenedors a través de programes de fons estructurals i d’inversió de la Unió Europea.\nEl conseller d'Economia, Rafa Climent, ha explicat que "d'una banda, pretenem que aquest projecte servisca de plataforma per al coaprenentatge i l'intercanvi de coneixement per a desenvolupar plans d'acció per al suport a joves emprenedors mitjançant fons estructurals i programes regionals".\n"D'altra banda –ha continuat Climent–, un altre dels nostres objectius és integrar la formació amb la investigació i l'emprenedoria i fomentar el paper de les universitats en la transmissió d'habilitats i l’esperit emprenedor, el suport a la generació d'idees de negoci i la creació d'Startups" .\nA més del País Valencià, participen en el projecte regions i universitats de països com Finlàndia, Polònia, Romania, Alemanya, Itàlia, França, Regne Unit, Dinamarca, Finlàndia i Irlanda.\nCadascuna de les 10 regions ha format un Grup d'Agents Locals que representa l'ecosistema emprenedor regional, que són els que participaran en les activitats i intercanvi de bones pràctiques.\nLa Generalitat Valenciana ha constituït un Grup d'Experts i Agents Locals format per representants de l'administració, les universitats, les empreses i la societat. El grup està integrat per representants de la Generalitat, en concret, de la Subdirecció General d'Economia Social i Emprenedoria, la Direcció General de Projectes i Fons Europeus i el IVACE. Per part de la universitat, participaran representants de la Universitat Politècnica de València, de la Universitat de València i de la Universitat d'Alacant, a més del Parc Científic de la Universitat Jaume I de Castelló. Les empreses i la societat estaran presents a través de l'Associació de Joves Empresaris (AJEV) i d'un jove emprenedor d'èxit.\nEscriba el número 444880


Vent d Cabylia: de febrer 2007\nPostejat per Vent d Cabylia a les 16:39 2 comentaris:\nPostejat per Vent d Cabylia a les 23:55 9 comentaris:\nPostejat per Vent d Cabylia a les 08:23 Cap comentari:\nPostejat per Vent d Cabylia a les 00:17 1 comentari:\nPostejat per Vent d Cabylia a les 08:56 4 comentaris:\nPostejat per Vent d Cabylia a les 16:36 Cap comentari:\nCategories: Humor, Pareguts raonables\nACA, Cancelleria, registre 324, full 132r. 1296, gener\nCom que no tinc temps per escriure deixe una imatge testimonial d'allò que m'absorbeix les hores: Subsidium quod exigitur ab aljamis judeorum Aragonie prout infra sequitur. Collector G. de Marssilia. Em dedique a analitzar parcialment el procés evolutiu de la fiscalitat reial al regne de València des de Jaume I fins al naixement de la Diputació del General en la dècada de 1360 (si arribe). En ocasions, molt de quant en quant, en els enregistraments de subsidis es troba algun encapçalament com el d'ací dalt, amb dibuixos realitzats pels escrivans; en este cas el fet que l'exigència fiscal s'impose als jueus de les terres de la corona d'Aragó pot estar directament relacionat amb la representació d'un boc, un animal estretament relacionat amb la cultura jueva. A la dreta també es pot veure dibuixat un home.\nPostejat per Vent d Cabylia a les 18:12 Cap comentari:\nAuditori-Restaurant Hotel Casino de La Selva (Cuernava, Mèxic). Félix Candela, 1959\nEncuriosit pel comentari d'un anònim al post d'ahir, he cercat informació sobre l'altre restaurant bessó de Félix Candela. I, efectivament, el cas és dels bons. Un any després del restaurant Los Manantiales de Xochimilco del qual parlàvem ahir, Candela va projectar un edifici quasi idèntic inicialment destinat a ser una capella. Finalment, però, va servir d'auditori i restaurant per al l'Hotel Casino de la Selva de Cuernavaca (Morelos, Mèxic). En els darrers temps el complex va tancar i va caure en l'abandó fins que la multinacional canadenca de centres comercials Costco va adquirir en propietat els edificis, els ha refet (sense respectar-ne l'estructura interior) i els ha convertit, en paraules de la pròpia empresa, en un "oasi cultural". L'oposició de les associacions en defensa del patrimoni, en estreta imbricació amb els moviments d'esquerra antiALCA i contra el neoliberalisme (un fet que fins i tot ha perjudicat la fi perseguida), va ser aferrissada a tots els nivells (debats parlamentaris estatals i federals, dictàmens d'organismes internacionals, accions directes, etc.), però finalment Costco ha inaugurat recentment l'oasi comercial. El cas del restaurant-auditori de Candela és, si cap, encara més flagrant, ja que va ser enderrocat, amb murals del valencià Josep Renau inclosos, i ha estat reconstruït, com si no haguera passat res.\nRestaurant California. Centro Cultural Muros (Cuernavaca, Mèxic). Edifici construït sobre l'antic Auditori-Restaurant de Félix Candela per Comercial Mexicana, 2003. La palmereta és una altra (supose)\nPerò bé, no cal que cridem molt alt perquè als estimats pobles marítims de Renau han fet el mateix -o pitjor- amb el Balneari de Les Arenes. Han privatitzat un espai públic (el govern del PP, ja se sap), l'han convertit en un hotel de 5 estrelles a l'abast de per exemple el nostre president Zapatero (ja ens contarà com va anar), han fet un monstre d'edifici, i el mític "partenon blau" ha estat enderrocat per tal de reconstruir-lo novament (juntament a l'altre bessó, desaparegut durant la Guerra Civil). En el cas del "partenon" per molt que oficialment haja estat una "restauració", qualsevol que passara per allí en el moment de les obres sap que no han reaprofitat ni 3 columnes. Ara ni és públic ni és blau (en la cuna del blaverisme és estrany, potser era un blau massa pàl·lid).\nPostejat per Vent d Cabylia a les 12:28 Cap comentari:\nPostejat per Vent d Cabylia a les 00:36 14 comentaris:\nPostejat per Vent d Cabylia a les 20:47 Cap comentari:\nPostejat per Vent d Cabylia a les 11:34 5 comentaris:\nPostejat per Vent d Cabylia a les 11:38 2 comentaris:\nImpactant el final i el titular: Castellón, el green más grande del mundo\nPostejat per Vent d Cabylia a les 22:26 2 comentaris:\nChabottes (a 100 km. de Grenoble). De l'occità "cabota"\nLa Cabota s'escampa sense remei, però no només la revista, sinó també el seu misteriós creador. Ahir, com qui no vol la cosa, em vaig trobar Mr. Cabota per Barcelona. No donava crèdit, però vaig aprofitar l'ocasió per fer un soparot a la seua costa, donada la seua boiant situació econòmica -li ixen els bitllets de 500 per les orelles-, provocada pels ingents ingressos que li proporciona la revisteta satírica de marres. I bé, a banda d'obsequiar-me amb el nou número d'hivern de La Cabota, finalment em va convèncer per apadrinar un xiquet valencià. Que no ens els asfalten!\nPostejat per Vent d Cabylia a les 08:01 2 comentaris:\nAprofitant la meua darrera estada a la ciutat de València vaig poder sintonitzar per primera vegada InfoTV, i gaudir-la, tot i que molt breument. La senyal es percebia de manera irregular, però el poc que vaig vore em va sorprendre gratament. Havia sentit algunes crítiques sobre una certa manca de professionalitat o, si més no, de saber fer, però no m'ho va semblar així. Em va parèixer que InfoTV té una qualitat tècnica i visual més que acceptable i uns continguts extremadament interessants per a un sector de població que no té accés a ells al País Valencià, com ara les qüestions sobre la llengua i la cultura valencianes i la informació política plural.\nParticularment, vaig vore finalitzar un documental sobre el valencià i el valencianisme en què eren entrevistats personatges de tots els espectres ideològics (em sembla que excepte del PP, que supose que no s'hi va prestar), cosa que posava sobre la taula el pensament de cadascú i el feia arribar directament al receptor. Comunicació política bàsica, però és que d'eixa no en tenim al País Valencià mai, o quasi mai, si exceptuem els debats autonòmics de cada 4 anys en què a penes si dóna temps a dir res. Al nostre país, el missatge polític de cada partit o de cada moviment social arriba distorsionat a la ment dels ciutadans, i distorsionat per mitjans de comunicació manipulats (els públics) o servilistes (als grups políticoempresarials majoritaris de cada canal). Sentir directament el que diuen Eliseu Climent (ACPV), Dolors Pérez (EUPV), Pepa Chesa (BNV), Voro López (RACV), Josep Puchades (LRP), o gent d'ERPV i UV, clarifica les idees dels seus potencials "seguidors" i, alhora, eixa intervenció pública és una eina de fiscalització contínua: si ningú sap més o menys el que dius, després podràs fer el que et done la gana, però si el teu missatge és ben clar i definit, la societat et podrà demanar comptes si no actues en conseqüència.\nCom va afirmar el periodista de RTVV Julià Alvaro en una de les taules redones organitzades per Valencians pel Canvi a començaments del 2006 -el text de les quals ha estat arreplegat a Qüestions per al debat. Propostes per al canvi-, "al País Valencià vivim en una societat antipolítica", en què "les categories polítiques han deixat lloc a les sentimentals: tot és a favor o en contra, els meus i els altres. I en funció d'això es conformen les opinions, en funció d'això s'acaba votant , o no votant". I d'esta situació els mitjans de comunicació valencians, molt polititzats, "són, alhora, responsables i víctimes". Per tant, "si tinguérem millors mitjans de comunicació, més plurals, més professionals, més potents, més democràtics, segurament també tindríem un millor govern, i una oposició també millor". Finalment, Julià Alvaro no hi donà la solució final, simplement demanà als polítics que ajuden a democratitzar els mitjans i no a mediatitzar-los, com han fet fins ara.\nSi hi ha canvi de govern al maig de 2007, que no es produïsca un "repartiment del pollastre" entre les esquerres; simplement que es faça complir la llei, per exemple, en la concessió de les llicències de la televisió digital al País Valencià. InfoTV, que aspirava a una llicència d'àmbit autonòmic que va ser refusada, tot i les seues clares tendències esquerranes, és plural i valenciana: deixa parlar directament els polítics i complix, de sobres, els requisits de programació en valencià. Val a dir, contribuiria a la regeneració democràtica del país. Ja em direu si això ho garantix una de les dos beneficiades: Televisión Popular del Mediterráneo, és a dir, Popular TV versió valenciana.\nPostejat per Vent d Cabylia a les 07:51 Cap comentari:\nAcaba d'eixir la traducció al castellà de l'obra de Thomas F. Glick, From muslim fortress to christian castle: social and cultural change in medieval Spain (1995), sota el títol de Paisajes de conquista. Cambio cultural y geográfico en la España medieval (2007). Sembla, a més, que ha estat revisada i lleugerament ampliada. De moment, es pot trobar a la llibreria de Publicacions de la Universitat de València, que, una vegada més, s'ha encarregat de la traducció i edició.\nEs tracta d'un excel·lent repàs al que s'ha investigat sobre el model d'ocupació de l'espai andalusí i dels seus sistemes de reg, enfrontats al model feudal, que a la península ibèrica acabà desplegant-se sobre l'andalusí després de la conquesta i les expulsions o trasllats massius de població duts a terme fonamentalment entre finals de segle XI i el segle XIII. No obstant això, tot i que s'hi dóna resposta parcial a la fonamental pregunta Es feudalitzaren els sistemes d'irrigació andalusins?, esta queda una mica en l'aire donat el poc aprofundiment en la qüestió. La multiplicació d'estudis de cas, com el que ha realitzat Carolina Batet a L'aigua conquerida. Hidraulisme feudal en terres de conquesta. Alguns exemples de la Catalunya nova i de Mallorca (2006), ens podran -esperem- donar una resposta més clarificadora en un futur immediat.\nPostejat per Vent d Cabylia a les 09:08 Cap comentari:\nPostejat per Vent d Cabylia a les 21:45 2 comentaris:


Jornades del Màster en Intervenció Sostenible en el Medi Construït MISMeC — Escola Tècnica Superior d'Arquitectura del Vallès. ETSAV — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nJornades del Màster en Intervenció Sostenible en el Medi Construït MISMeC\nDel 16 al 20 d'abril a Eivissa. Col·legi Oficial d'Arquitectes de les Illes Balears, demarcació d'Eivissa i Formentera\nLa demarcació d'Eivissa i Formentera del Col·legi Oficial d'Arquitectes de les Illes Balears i l'ETSAV us conviden, els propers dies 16 al 20 d'abril de 2018, a la seu del COAIB d'Eivissa, a les\nJornades del MISMeC\nsobre el territori d'Eivissa\nLes jornades volen posar a debat temes clau en els reptes que té plantejats l’illa d’Eivissa enfront la sostenibilitat en el seu territori i en la seva arquitectura.\nA causa de la relació directa entre la sostenibilitat i els fluxos materials que determinen el metabolisme social —això és, la relació de la societat amb el seu medi— els cinc temes clau considerats tracten de determinar la situació de fluxos crítics i la seva incidència sobre el territori, entenent que l’ordenació territorial és un element determinant en la definició del metabolisme social, i ha de ser objecte d’especial atenció per part del col·lectiu d’arquitectes en la seva responsabilitat social.\nLa gestió del territori és el primer element clau que es posa a debat. Amb una pluviometria pròpia del semi-àrid i de règim mediterrani, l’organització tradicional del territori en boscos, conreus organitzats en feixes i atenent als pendents, afavoreix el control de l’escorrentia i la infiltració de l’aigua, evitant l’erosió, assegurant la dotació pels conreus, el manteniment dels aqüífers, i evitant les catàstrofes generades per les riuades. Cal llegir la pèrdua de l’agricultura tradicional com la pèrdua del sistema de control i gestió hídric del territori, bolcat ara cap a un model no dissenyat, casual, en la que es perden usos i es transforma el sòl sense que podem assegurar que en resulta un nou model de control que asseguri la gestió de l’escorrentia i els beneficis de l’antic model.\nLa necessitat de garantir un territori ocupat per una activitat difusa que asseguri el control hídric, fa pensar en la necessitat de disposar d’un sistema agrari que el garanteixi, un sistema agrari que, per sobreviure, ha de ser econòmicament viable i això implica un producte reconegut pel mercat amb un preu de venda que asseguri la renda agrària. Avui dia, hi ha explotacions ecològiques a l’illa que plantegen, a més, el debat sobre l’alimentació sana. El debat ha de ser sobre la gestió del territori i les noves formes d’agricultura, que vol dir de gestió de la matèria orgànica i de qualitat del sòl, d’alimentació, i de qualitat de vida.\nLligat al debat de l’agricultura i els usos i l’ocupació del territori, es planteja considerar el paper del patrimoni. Quin valor tenen els murs de marge, els conreus, el bosc, les edificacions agràries, i els sistemes de regadiu? Quins han de ser considerats elements patrimonials i quin ha de ser el seu valor i la seva funció? Fins a quin punt és efectiva la simple conservació o cal plantejar el seu ús dins una recuperació o re-interpretació de la seva funcionalitat envers la sostenibilitat i els reptes de la societat? Els elements territorials patrimonials —i no només els arquitectònics— són referències clau pels arquitectes, i materials determinants en la configuració i expressió de la seva opinió sobre els reptes socials.\nEl tercer tema clau que es proposa és l’aigua. Essent el flux quantitativament més important, és també un dels que suposa un dels reptes més importants, en tant reflecteix les tensions que els usos socials li reclamen al medi. Les fortes exigències d’aigua que demana el turisme i l’agricultura comercial, han superat la capacitat del medi de proveir-les de forma sostenible i han produït la sobre-explotació dels aqüífers i la seva salinització per intrusió marina.\nLes demandes d’aigua han reclamat la producció d’aigua dessalada usant energia provinent de fonts no renovables, el que fa depenent a l’illa d’una font que serà cada cop més costosa i que causa una de les amenaces que atempten contra la seva seguretat: el canvi climàtic.\nAixí doncs, la discussió sobre les fonts energètiques és el quart tema clau que es proposa. Les demandes socials reclamen la disponibilitat de recursos energètics per diferents activitats, entre les quals, les demandes turístiques i la mobilitat són clau. Quines són aquestes demandes, com es satisfan, quins reptes genera l’actual model energètic, i com enfrontar-los, és un debat en el qual l’edificació segur que té un paper clau.\nCom a darrer tema clau, i en bona part com a resum, es proposa la qüestió del paisatge, entès com a percepció de l’expressió del metabolisme social en la forma del territori. En una illa amb una economia sustentada en el turisme —tant transformador— els canvis en el territori i la seva percepció per part dels diversos agents socials ha de ser un element determinant del debat. Reconèixer els canvis en el paisatge, els lligams que tenen amb les mutacions socials i econòmiques, les seves conseqüències sobre el funcionament del territori, sobre la mateixa societat, implica una reflexió global i creuada de tots els temes que l’afecten, que pot suposar una eina determinant pels debats sobre el futur de l’illa que impliquen a tots els agents i a on els arquitectes hi tinguin un rol destacat.\nCada jornada, de dilluns a dijous, s'inicia a les 10:00h amb una visita guiada per un especialista a un lloc significatiu pel que fa al tema clau a tractar. A les 17:00h, es reprèn la jornada amb una presentació a càrrec del MISMeC i un debat en el que hi participen com a convidats l'arquitecte Stefano Cortellaro, Juan Calvo, coordinador tècnic de l'Aliança de l'Aigua, la consultora mediambiental Flor de l'Agnolo i l'enginyera Inés Alomar.\nLa jornada de divendres es desenvolupa com a instal·lació a la seu del COAIB, a partir de les 10:00h, amb el material generat a Instagram amb el hashtag #brutorisme (@Brutorisme), convidant els col·legiats i qualsevol persona interessada a fotografiar el ‘feisme’ en el paisatge de l'illa.\nLes jornades estan obertes a tothom i, en particular, als arquitectes que vulguin participar en les xerrades. Tenen lloc a la seu de la demarcació del COAIB, carrer Pere Tur 3, Daltvila.\narxivat sota: Eivissa, COAIB, jornades, MISMeC


Davant la gran diversitat de paisatges que el Pirineu lleidatà ens ofereix al seu pas, els sabors de la seva gastronomia no podien ser menys genuïns i variats. Coincidint en un mateix caràcter artesà i tradicional, la varietat de productes també és amplíssima, amb diferents característiques i matisos segons es tracti de la cuina dels Pirineus, dels Pre-pirineus o de la plana de Lleida.\nEntre els productes, destacar les carns com la vedella protegida dels Pirineus i tots els de la matança del porc; els formatges com el Cendrat del Montsec o el formatge i la mantega del Cadí; els embotits com el famós xolís -salchichón curado- o la girella -l’únic embotit català de xai-; sense oblidar els productes de l’horta, la fruita i del bosc destacant els rovellons i cargols. A més de l’oli d’oliva verge extra de les Garrigues i el vi amb denominació d’origen Costers del Segre.\nI pel que fa a elaboracions o plats típics, els cargols a la cassola, a la llauna o a la brutesca, la coca de recapte, la cassola de tros, la cassolada, la famosa olla aranesa, entre moltes altres especialitats presentades en plats tradicionals que conviuen en perfecta harmonia amb l’avantguarda gastronòmica.


El MoraBanc Andorra visita un Gipuzkoa Basket que vol deixar de ser cuer\nVíctor Sada tornarà a ser baixa aquest dissabte (18.30 hores)\n1 min. Barcelona 08/11/2014 09:00\n651x366 Jaume Ponsarnau, entrenador del Gipuzkoa Basket / JUAN HERRERO / EFE Jaume Ponsarnau, entrenador del Gipuzkoa Basket / JUAN HERRERO / EFE\nEl MoraBanc Andorra visita aquest dissabte (18.30 hores) el Gipuzkoa Basket. L'equip basc, que està entrenat per Jaume Ponsarnau, acumula cinc derrotes i és un dels dos conjunts de la Lliga Endesa que encara no s'ha pogut estrenar aquesta temporada, però confia en reaccionar ja que disputarà dos dels tres pròxims partits a casa.\nEl tècnic català podrà comptar amb Jordi Grimau i Taquan Dean. La presència de Dani Díez i Ioann Iarochevitch, en canvi, és més dubtosa. "Els partits que hem jugat fins ara ens ha portat a ser millors i ara és el moment d'aprofitar-ho", diu Jaume Ponsarnau. "El pas definitiu és consolidar la nostra defensa. El MoraBanc Andorra és un equip atípic que juga amb algunes de les característiques de l'Adecco Or", afegeix.\nLa lesió al nervi ciàtic de Víctor Sada no ha evolucionat tal com s'esperava i el base del MoraBanc Andorra tornarà a ser baixa. L'equip que entrena Joan Peñarroya encara no ha aconseguit cap victòria fora de casa aquesta temporada.


Escurabutxaques bars Collsuspina - Millor servei tècnic per escurabutxaques bars a Collsuspina - Recreatius PenedèsSEO - Landing Escurabutxaques bars - Máquinas recreativas y tragaperras. Mejor servicio técnico en máquinas recreativas para bares y locales - Recreatius Penedès\nLES ESCURABUTXAQUES BARS A COLLSUSPINA AMB MÉS RENDIMENT ECONÒMIC\nLes escurabutxaques bars a Collsuspina són distribuïdes amb els jocs més populars dels bars i asseguren l'entreteniment als clients. La rendibilitat per a bars i locals a Collsuspina està garantida per diversos motius, entre ells, el seu bon funcionament.\nLes nostres escurabutxaques bars a Collsuspina augmenten exponencialment els beneficis de negocis, restaurants, bars i locals de Collsuspina. A Jocs Recreatius Penedès analitzem i actualitzem regularment l'evolució de les màquines per assegurar que les recaptacions siguin el més altes possibles. Les nostres escurabutxaques bars tenen una funció clara: entretenir a qualsevol públic. Nosaltres disposem d'un ampli catàleg amb diferents models d’escurabutxaques bars i fabricants, sempre amb la millor oferta per atreure nous clients als bars i locals a Collsuspina i augmentar els ingressos optimitzant al màxim la rendibilitat dels establiments sense requerir cap esforç econòmic.\nEl nostre assessorament professional ajuda al client a realitzar una planificació prèvia del local, realitzar una selecció de les màquines que més s'ajusten al local i que majors beneficis poden aportar gràcies a la nostra àmplia experiència en el sector. Així doncs, analitzem detalladament les característiques i ubicació del bar o local, l'oferta d’escurabutxaques bars a Collsuspina i el target habitual de l'establiment.\nDisposem sempre de la millor oferta d’escurabutxaques bars a Collsuspina per assegurar la recaptació més elevada possible, així com la diversió i l'entreteniment als jugadors. Jocs Recreatius Penedès disposa dels models més avançats de escurabutxaques bars a Collsuspina amb premi que triomfen en els bars, cafeteries, cerveseries i locals d'oci. L'èxit de la nostra empresa es basa a oferir a hostalers i propietaris de bars i locals un ampli inventari de les màquines escurabutxaques amb premi més rendibles del mercat.\nOriginar un punt d'atracció gràcies a l'instal·lació de escurabutxaques bars a Collsuspina contribueix a millorar els beneficis d'un bar o local sense requerir cap esforç per part del propietari del negoci. Els nostres tècnics s'ocupen del correcte funcionament de les escurabutxaques bars, el seu manteniment, així com de la renovació de les màquines per disposar dels models més actuals i de major èxit.


Sabadell vs Almería en directe deporte en directe - L'Empordà\nAger Aketxe 13'\nPartit: Sabadell - Almería, En directe\nFinal del partit, Sabadell 1, Almería 2.\nFinal segona part, Sabadell 1, Almería 2.\n¡GOOOOOOOOOOOOL!Gooooool! Sabadell 1, Almería 2. Largie Ramazani (Almería) després del llançament amb la dreta des del centre de l'àrea per baix, al costat del pal esquerre. Assistència de Umar Sadiq Mesbah després d'una passada en profunditat.\nRematada fallada per Aleix Coch (Sabadell) després d’un llançament amb el cap des del centre de l'àrea que es va alt i per l'esquerra. Assistència de Stoichkov amb un centre a l'àrea després d'un servei de cantonada.\nRematada rebutjada de Víctor García (Sabadell) després del llançament amb la dreta des del costat dret de l'interior de l'àrea. Assistència de Adri Cuevas passada llarga.\nRematada fallada per Adri Cuevas (Sabadell) després del llançament amb la dreta des de fora de l'àrea que se’n va molt amunt i desviat per la dreta. Assistència de Néstor Querol.\nFora de joc, Sabadell. Héber Pena Picos ha intentat una passada en profunditat però Víctor García estava en posició de fora de joc.\nCanvi al Almería, entra al camp Samú Costa substituint Radosav Petrovic.\nRematada fallada per Stoichkov (Sabadell) després de llançament amb l'esquerra escorat des de l'esquerra que surt fregant el travesser.\nCanvi al Sabadell, entra al camp Néstor Querol substituint Aarón Rey.\nCanvi al Sabadell, entra al camp Antonio Romero substituint Iker Undabarrena.\nAleix Coch (Sabadell) ha rebut una falta en el seu propi camp.\nRematada parada per baix a l'esquerra. José Carlos Lazo (Almería) després de llançament amb l'esquerra des de la banda esquerra de l'interior de l'àrea. Assistència de Umar Sadiq Mesbah.\nAitor Buñuel (Almería) ha estat amonestat amb targeta groga per joc perillós.\nHéber Pena Picos (Sabadell) ha rebut una falta en la banda esquerra.\nPenal fallat!Stoichkov (Sabadell) ha malgastat una ocasió immillorable d'anotar, després del llançament amb la dreta parat sota pals.\nCanvi al Almería, entra al camp Umar Sadiq Mesbah substituint Pedro Mendes.\nIván Balliu (Almería) ha estat amonestat amb targeta groga per tocar la pilota amb la mà.\nPenal comès per Iván Balliu (Almería) amb una mà dins de l'àrea.\nRematada rebutjada de Víctor García (Sabadell) després del llançament amb la dreta des del costat dret de l'interior de l'àrea. Assistència de Aarón Rey amb un centre a l'àrea.\nCanvi al Sabadell, entra al camp Héber Pena Picos substituint Josu Ozkoidi.\nCórner, Almería. Córner comès per Iker Undabarrena.\nCórner, Almería. Córner comès per Aarón Rey.\nRematada fallada per Edgar Hernández (Sabadell) després de llançament amb l'esquerra des de fora de l'àrea molt a prop del pal dret, ha marxat lleugerament desviat de lliure directe.\nPedro Mendes (Almería) ha rebut una falta en el seu propi camp.\nRematada fallada per Aarón Rey (Sabadell) després de llançament amb l'esquerra des de fora de l'àrea que marxa molt per sobre el travesser.\nRematada parada sota pals. Edgar Hernández (Sabadell) després del llançament amb la dreta des del centre de l'àrea. Assistència de Iker Undabarrena després d'una passada en profunditat.\nCórner, Sabadell. Córner comès per Chumi.\nRematada fallada per Ager Aketxe (Almería) després de llançament amb l'esquerra des de fora de l'àrea que se’n va molt amunt i desviat per la dreta. Assistència de Largie Ramazani.\nFora de joc, Sabadell. Iker Undabarrena ha intentat una passada en profunditat però Josu Ozkoidi estava en posició de fora de joc.\nComença segona part Sabadell 1, Almería 1.\nCanvi al Almería, entra al camp Jorge Cuenca substituint Lucas Robertone.\nCanvi al Almería, entra al camp Iván Balliu substituint Álex Centelles.\nFinal primera part, Sabadell 1, Almería 1.\nRematada parada al costat del costat dret de la porteria. Aitor Buñuel (Almería) després del llançament amb la dreta des de fora de l'àrea. Assistència de Álex Centelles passada llarga.\nCórner, Sabadell. Córner comès per Lucas Robertone.\nMathieu Peybernes (Almería) segona targeta groga per joc perillós.\nFora de joc, Almería. Mathieu Peybernes ha intentat una passada en profunditat però Pedro Mendes estava en posició de fora de joc.\nMathieu Peybernes (Almería) ha estat amonestat amb targeta groga.\n¡GOOOOOOOOOOOOL!Gooooool! Sabadell 1, Almería 1. Stoichkov (Sabadell) després d’un llançament amb el cap des del centre de l'àrea pel costat dret de la porteria. Assistència de Josu Ozkoidi amb un centre a l'àrea.\nFora de joc, Sabadell. Stoichkov ha intentat una passada en profunditat però Angel Martinez estava en posició de fora de joc.\nJaime Sánchez (Sabadell) ha rebut una falta a la banda dreta.\nRematada fallada per Gregorio Sierra (Sabadell) després de llançament amb l'esquerra des de fora de l'àrea surt fregant l'esquadra dreta. Assistència de Angel Martinez.\nMathieu Peybernes (Almería) ha rebut una falta en el seu propi camp.\nFora de joc, Almería. Ager Aketxe ha intentat una passada en profunditat però Aitor Buñuel estava en posició de fora de joc.\nPedro Mendes (Almería) ha rebut una falta a la banda dreta.\nRematada parada per baix a l'esquerra. Lucas Robertone (Almería) després del llançament amb la dreta des de fora de l'àrea. Assistència de Largie Ramazani.\nGoooool! Sabadell 0, Almería 1. Ager Aketxe (Almería) va convertir el penal després de llançament amb l'esquerra pel costat dret de la porteria.\nFora de joc, Almería. Radosav Petrovic ha intentat una passada en profunditat però Largie Ramazani estava en posició de fora de joc.\nAngel Martinez (Sabadell) ha rebut una falta a la banda dreta.