ALGÚ ENCARA DUBTA DEL NOSTRE PRESIDENT.\n29 DE SETEMBRE I DESCOMPTANT.\nEl President Artur Mas, ha complert. Ell ens va demanar confiança per endegar un procés pel dret a decidir, que s’esqueia especialment difícil. Les eleccions del 2012, no és van traduir, d’acord la crida, amb uns resultats adequats pel seu partit. No entrarem altre cop a di seccionar els motius del perquè. De fet el dret a decidir va ser l’opció guanyadora i de carrer. 50 diputats per CiU pel dret a decidir i 21 Diputats per ERC per la independència i el dret a decidir. Majoria absoluta.\nEl dissabte dia 27 de Setembre del 2014, el 129 President de la Generalitat i en l’any de commemoració del tri centenari de les pèrdues de les nostres llibertats, ha signat el Decret de convocatòria per fer una consulta, on els catalans i catalanes, subjecte polític i conformadors de la pàtria catalana, podran dir la seva.\nDèiem que el President ha complert. Ara seria de justícia que tothom, els que dubtaven, els que no les tenien totes i els que pensaven que s’arronsaria, dèiem que seria el moment, per fer el màxim reconeixement, al líder, al polític i com no al millor estadista dels darrers temps que Catalunya ha tingut.\nL’Andreu Barnils al seu mail obert de Vilaweb (28/09/2014), ho defineix prou be: “Moltes gràcies, President”. En Barnils ho argumenta i finalment reconeix el paper cabdal del President i tot no compartir projecte de partit, reconeix que el President ha complert. Però fa quelcom més, reconeix la seva vàlua i el defineix com persona brillant i afegeix que no sap si amb d’altra haguéssim arribat on som. Jo afegeixo, gràcies Andreu i si tothom tingues la teva generositat, és el que ara caldria fer, primer un reconeixement públic i després posar-se a les seves ordres fins el final del procés.\nNO VOLEN, PERÒ FINALMENT LA DEMOCRÀCIA S'IMPOSARA.\n27 DE SETEMBRE I DESCOMPTANT.\nNo os enganyeu, Espanya mai ens deixarà votar, fer-ho és acceptar que a la Península hi viuen altres pobles diferenciats de l’espanyol. Tant s’ha val que Catalunya i els catalans hagin demostrat voluntat solidaria i responsabilitat política per sortir d’una dictadura feixista i sanguinària. Els que controlen el poder polític i econòmic, des de Madrid, mai han tingut cap intenció ni de perdre’l ni de repartir-lo i menys de regalar-lo.\nAquest dissabte 27 de Setembre, els catalans farem historia. El nostre President i legalment convocarà una consulta, que tot i no ser vinculant, obre les portes a la nostra autodeterminació. Ni Macià ni Companys, tot i ser uns bons catalanistes, mai van proposar un trencament amb Espanya tot i defensar l’Estat català.\nEl President Artur Mas, el seu govern, el Parlament de Catalunya i CiU, ERC, ICV, la CUP i durant una estona el PSC, han situat les bases legals per fer possible que els catalans parlem i decidim si volem trencar o no amb Espanya.\nPer arrodonir-ho, la Associació de Municipis per la Independència, ha aconseguit, fins ara, que més del 80 % de municipis de Catalunya hagin aprovat una moció a favor de la consulta. Sense oblidar el paper de la societat civil representada per la Assemblea Nacional Catalana i Òmnium Cultural.\nVotar aquest 9 de Novembre n’és l’objectiu. Ho duien al programa electoral. S’han fet les passes legals que s’esqueien. El Parlament de Catalunya on és situa la legitimitat democràtica, han aprovat legalment i per una ampla majoria que el Govern de Catalunya tingui el poder executiu per convocar la consulta.\nCap govern o institució democràtica d’Europa, no és pot oposar, a la legitima voluntat d’un poble per poder votar i decidir el seu futur. Només ho faran aquells que al segle XXI romanen presoners del segle XVII.\nSom a prop. La determinació pel que veiem la tenim. Tenim el lideratge, compartit si és vol i tenim la unitat política escaient per triomfar. Ara cal entendre que la veu més poderosa i representativa és la del nostre President Artur Mas, que és, al cap i la fi el que signarà el decret en cada moment oportú. Ara més que mai toca fer-li costat. Fer-li costat sense demanar res a canvi. Ara és el moment de practicar el patriotisme de país i Catalunya be que s’ho val.\nNO HI DONI MÉS VOLTES PRESIDENT.\n23 DE SETEMBRE I DESCOMPTANT.\nNoves mesures de “racionalització” de les administracions publiques i darrera estocada a l’Estat de les Autonomies. Els federalistes espanyols ho tenen magre, l’extermini és total, fins i tot per la ja minsa gestió administrativa.\nEls espanyols van descobrir a l’any 1981 i concretament el dia 23, que la via dels cops d’estat i violència, eren innecessaris. Calia disposar de les majories adequades al Congrés espanyol. El de menys el color. Esquerres i dretes ens han ensenyat la seva cara, que per cert no és gens amable. Fins i tot és posen d’acord per defensar, això si, “democràticament i legalment”, el seu estatus i tot el que se’n deriva. La darrera ocasió, quan van votar conjuntament i amb entusiasme no traspassar la competència consultiva a Catalunya.\nL’estratègia espanyola del PP i PSOE, ja no té ni matisos que la pugues diferenciar. Ara, fins i tot voten junts al Parlament de Catalunya per impedir que Catalunya voti. Esperpèntic. L’excusa, la legalitat espanyola, la catalana no serveix.\nEscoltar el seu argumentari, n’és suficient per entendre que els objectius d’ara, són els mateixos que els del Felip V, o Calvo Sotelo, o en Franco. Una nació, Espanya, un sol Estat l’espanyol i una sola llengua oficial la castellana. Fins i tot l’Estat de les Autonomies, trampa transitòria, te els dies comptats.\nLa llei Wert. L’ofensiva en tota regla per disgregar i anorrear legalment la llengua catalana. La persecució objectiva en tots i cada un dels estaments que depenen de l’Estat i l’ofegament econòmic de Catalunya, són la punta de llança (Joandoménec Ros President del Institut d’estudis catalans; “el català és troba en una involució sense precedents”). “La incapacitat de gestió, i la corrupció” a Catalunya, la guinda.\nTot legal, tot d’acord la legislació espanyola aprovada per majories al Congrés espanyol. Ep, i nosaltres allà hi som per donar-los la legitimitat que calgui.\nSabem que volen. Sabem com ho estan fent. Sabem que tenim un poble mobilitzat per la independència i que tenim una certa unitat per posar les urnes. Sabem que tenim un President que vol la independència i sabem que si volem ser exemple, el procés l’hem de fer amb rigor i el màxim de garanties democràtiques.\nNo hi donem més voltes. Si la consulta no és legal, convoqui vostè Sr. President eleccions i si per calendari poden ser el 9 de Novembre d’aquest any, faci-ho, segur que tindrà a la majoria del poble català al darrera o al costat seu.\nCada divendres la Generalitat per obra i gracia d’un govern espanyol, perd, no un llençol, tot un llit i aquest pas no cal que apliquin directament l’article 155 de la Constitució espanyola per suprimir l’Autonomia. De fet ja porten 300 anys fent-ho. Ara però legalment.\nOBCECATS AMB EL "NEGACIONISME".\n22 DE SETEMBRE I DESCOMPTANT.\nEls del PP i Ciutadans tenen tot el dret a defensar que Espanya és la Nació de tots els espanyols. Tenen fins i tot el dret a practicar el negacionisme com element referencial. Catalans, bascos i gallecs per ells som pur folklore en vies d’extinció. Mai Catalunya ha esta una Nació, diuen. Cap problema, aquest és el dret més universal, el d’opinar i fer-ho amb llibertat. Fer-ho negant la realitat, però te alguns inconvenients, el més destacat, és que en democràcia la ciutadania posa mitjançant el vot a tothom a lloc.\nAquesta gent però, han assimilat sense base democràtica ni científica que Catalunya ni te entitat ni te ciutadans que no volen ser espanyols. La seva realitat en cap cas és empírica, és que per ells mai ha existit a la Península Iberica res diferent a la realitat espanyola. Ho tenen tant assimilat, que fins i tot han refet la historia i els fets contrastats. Per exemple són capaços de dir i defensar que Rafel de Casanovas era un espanyol que al 1714 defensava la Espanya que no volia ser borbònica i ho feia des de Barcelona. Ho fan sense cap tipus de vergonya.\nMalgrat tot, i per damunt de manipulacions barroeres, els fets d’ara, del segle XXI, és que més d’un milió vuit-cents mil catalans i catalanes, són els responsables d’una nova historia i realitat. PP i Ciutadans podran dir el que vulguin. Podran insultar-nos. Podran amenaçar-nos, fins i tot podran dir-nos que farem un viatge sideral sense retorn, però el que no podran és amagar la realitat de que “uns quants catalans” volen fer via i ser responsables de totes les decisions que prengui Catalunya. El temps de “l’ordeno i mando” és historia, ara és el moment de les urnes.\nEls del PSC, anomenats socialistes espanyols, ho tenen més cru. No són negacionistes, però els seus fets, sense pal·liatius els situa en el pitjor dels escenaris històrics i politics. Sense esmentar el que suposa en termes democràtics, mantenir ideològicament les mateixes posicions politiques i jurídiques que PP i Ciutadans.\nNegar, com han fet els del PSOE, fen costat als del PP, que els catalans no tenim dret a votar perquè ho diu una llei, ni és de socialistes ni és de progressistes, més aviat s’apropa al reaccionarisme més virulent, on la negació i prohibició són les armes utilitzades contra la democràcia.\nQui nega, amb l’excusa que sigui que els pobles o ciutadans no tenen el dret democràtic d’expressar-se votant, no pot ser socialista. Qui fa costat als que neguen que la veu d’un poble tingui sortida, no pot ser socialista. Qui nega, en benefici d’unes elits i castes el dret d’autodeterminació d’un poble, no pot ser socialista. Qui negui la realitat catalana per inserir-la i anorrear-la en benefici d’altra Nació, ni és socialista ni és d’esquerres.\nPP, Ciutadans i els del PSOE a Catalunya, que per cert diuen que ens estimem molt, ens neguen la democràcia. Ara només cal esperar que la negació és faci en termes estrictament pacífics. A Catalunya no només estem fent tot allò que te a veure amb el dret d’autodeterminació de forma exquisidament democràtica i legal, sinó que l’absència de violència és la màxima dels partits, societat civil i institucions catalanes.


El Corral de les Grateres (13 d’abril de 2014) « www.lacolla.cat\n« Santa Bàrbara de Pruneres (4 de maig de 2014)\nExcursió a Els Àngels (2 de març de 2014) »\nEl Corral de les Grateres (13 d’abril de 2014)\nSadernes – La Quera – Talaixà – Collada de la Masó – Pas de la barra – Feixa Ampla – Corral de les Grateres – Font del Soms – Coll de Sant Marc – Puig de Sant Marc – Coll de la Portellera – Baumes d’Uja – Coll de la Balmeta – Talaixà – Pont de Valentí – Sadernes. 13 abril 2014 –\nSeguint el costum, a les sortides a aquesta Alta Garrotxa ens trobem a Argelaguer amb els companys que vénen de Figueres, Palamós i Olot. Un cop saludats, ens arribem en cotxe fins a Sadernes on el deixem a l’aparcament preparat al costat del lloc on hi ha la barrera que marca el límit de circulació en cotxe. Aquí comencem la caminada seguint la pista que, passant pel Pas dels Aures, ens apropa l’antic quart aparcament (ara tancat). Aquí ens desviem cap a l’esquerra agafant el camí que baixa cap a la riera de Sant Aniol, després de passar un cadenat que impedeix el pas de vehicles. Pel camí hem passat pel lloc on es va estimbar una màquina excavadora l’any passat i que encara és al fons de la vall esperant que algú la tregui d’allà. És difícil i diagnostiquem que si no la tallen a trossos la tasca és impossible. El fet és que aquí no si pot quedar. Ja ho solucionaran.\nEstem a prop del Pont d’en Valentí. Traginers, contrabandistes, maquis, carboners, trabucaires… tots havien de travessar el Pont d’en Valentí per entrar a les terres altes de la Garrotxa. Alguns hi vivien o hi treballaven, uns pocs hi negociaven i també hi havia qui es dedicava a robar la gent de pas. De senders se n’obrien els justos per comunicar masos amb hostals i ermites, i no eren, precisament, camins planers. Els antics camins, diu, es van fer aprofitant les poques facilitats que els oferia l’orografia, resseguint graus, tarteres o els replans dels cingles. És aquesta la Garrotxa més aspra i esquerpa, més inaccessible, que sovint barra el pas al caminant amb gorges fondes i alts roquissars. També, però, és una Garrotxa espectacular i molt atractiva. Per la gent que va viure a la vall, però, aquest paratge, més que idíl·lic era prou dur.\nAnem vorejant la riera de Sant Aniol on encara es pot veure la resclosa i la canal que duien aigua al molí… I alguns assuts que es van fer quan es treia fusta de la muntanya. Feien falta per crear un corrent d’aigua suficient per arrossegar els troncs. Després de passar la Farga i el Molí de Riu arribem a les Planes de la Muntada. Aquí agafem un corriol mig amagat que surt cap a la nostra esquerra i que sense entrar en els prats que envolten el mas, ens acosta molt a la casa de la Muntada. Anem seguint el corriol que passant per l’antic mas de el Puig ens porta fins a la Quera. Avui la masia és un munt de rocs, enclavada en el voltant esfereïdor dels cingles que l’envolten. Fou la casa forta del senyor de la Quera. Amb una capella, l’estructura correspon a una veritable fortalesa.\nD’aquí anem al Coll de Talaixà i el petit nucli de Talaixà, on hi ha un rústec pal indicador de les diferents rutes que vénen a parar fins aquest indret. A la nostra dreta trobem el refugi lliure de Talaixà, antiga casa pairal adaptada per servir d’aixopluc als excursionistes, i un xic més amunt l’ermita preromànica de Sant Martí, datada el segle IX. Aquí trobem els senyals del GR 11 que ve del Bassegoda i es dirigeix a Beget. Des d’aquest punt, podem gaudir d’unes vistes espectaculars de l’entorn que ens envolta: pel cantó que hem pujat destaquen el Bassegoda, el Martanyà i els Cingles de Gitarriu i per l’altra banda, la Vall d’Hortmoier, la Serra de Bestracà i al fons a la dreta el Puig de Comanegra.\nDes del nucli de Talaixà, iniciarem una diagonal vers el nord-oest per creuar les Collades de la Masó, i des d’on anirem resseguint el vessant sud-oest del Puig de Sant Marc fins superar el vertiginós Pas de la Barra, o Escaler de la Masó, on unes grapes de ferro ajuden a superar aquest mal pas. Per a més seguretat s’hi han instal·lat cordes fixes. Encara amb el front humit de les angúnies del pas, un xic més endavant, el camí canvia d’orientació i marxa definitivament vers ponent. Comencem a resseguir tota la base de les parets que formen el Cingle Ample fins arribar al Corral de les Grateres, una edificació mig a dins de la bauma, on suposem temps enrere també hi havia hagut bestiar. Ara ens arribem a la Font dels Soms, que pel nom ens fa pensar que devia estar envoltada d’alts oms que li feien ombra en aquest feréstec indret. Ara ens refresquem i agafem una mica d’aigua, la calor és intensa, i seguim cap el Pas dels Lladres. Per si de cas abans d’arribar-hi amaguem les carteres al fons de les motxilles. Ja som a sota el Puig de Sant Marçal on després de pujar-hi ens parem a dinar. Reposats i alimentats tornem agafar la marxa i de seguida arribem al coll de la Portellera. No és res més que un pas estret, una escletxa, entre dues parets baixes, no gens imponents. Com a curiositat administrativa, quan travessem aquesta escletxa ja no som a la Garrotxa, sinó a l’Alt Empordà.\nAra anem cap les Baumes d’Uja. Un petit tresor d’aquests que resten amagats a l’Alta Garrotxa. El paratge és feréstec i la font que l’acompanya (l’aigua surt de la roca) li dóna un aspecte encara més bucòlic. Després de reposar i gaudir del lloc, continuem cap el Coll de la Balmeta passant per sota les muralles del Pic de Sant Marc, enmig d’una fageda espectacular on el sender passa prop del caire, amb uns penya-segats que val mes no acostar-s’hi gaire, però l’espectacle de la natura és impressionant. D’aquí cap el Coll de la Balmeta i tornem cap a Talaixà. De Talaixà baixem cap el Pont d’en Valentí i a la pista que ens torna cap a Sadernes a recuperar els vehicles per tornar a casa on ens espera una bona dutxa i un bon sopar. Salut\nEster Fortià ortiz\nFitxa técnica: Guia Josep Figuls.\nSadernes (320m) 8:38h – La Quera (671m) 2h. – Talaixà (770m) 2:11h – (esmorzar 35 minuts) – Collada de la Masó (845m) 3:05h – Pas de la barra (922m) 3:35h – Feixa Ampla (893m) 3:50h – Corral de les Grateres (890m) 4:05h – Font del Soms (1083m) 4:33h – Pas dels Lladres (1174m) 5h – (pujada al Sant Marc i dinar 1h) – Coll de la Portellera (1016m) 7:05h – Baumes d’Uja (1000m) 7:10h – Coll de la Balmeta (1094m) 7:57h – Talaixà (791m) 8:30h – Pont de Valentí (347m) 9.10h – Sadernes (320m) 10.43h.\nRecorregut 24km.- Ascensió acumulada 1200m.


La UE a 27 ja és una realitat (Carme Colomina)\nLa UE a 27 ja és una realitat\nMay haurà de gestionar ara el drama de no poder complir les expectatives de ningú, ni dels que volien un Brexit dur ni dels partidaris de quedar-se\n4 min. 25/11/2018 21:18\n651x366 Els líders europeus reunits ahir a Brussel·les per signar l’acord del Brexit. / O. HOSLET / AFP Els líders europeus reunits ahir a Brussel·les per signar l’acord del Brexit. / O. HOSLET / AFP\nUNITAT. El Regne Unit marxarà formalment el 29 de març de l’any que ve. Tot i que, a la pràctica, i en el millor dels casos, ho farà com a mínim un any i mig més tard, i la futura relació dels britànics amb el continent encara té uns quants punts per aclarir. Més incerta és, fins i tot, la probabilitat que Theresa May se’n surti amb aquest acord de divorci i aconsegueixi el suport necessari al Parlament i entre els britànics per tirar-lo endavant. En qüestió de dies pot passar de tot al Regne Unit, però la Unió Europea ja ha fet el seu propi recorregut. Un camí inimaginable l’endemà del referèndum del Brexit, i que ha posat les bases de la UE a 27.\nEls europeus han aconseguit mantenir la unitat fins al final. A Brussel·les no poden amagar una certa satisfacció perquè no era gens evident a finals del 2016. La UE, com a projecte, encarava un trauma històric. La complicada relació entre vint-i-vuit països tan diferents i tan dividits -amb crisis internes obertes, i en un moment de debilitat de la Unió que augurava més una confrontació de tots contra tots que no pas una negociació centralitzada- no era la millor manera de fer front al desafiament britànic.\nMay haurà de gestionar ara el drama de no poder complir les expectatives de ningú, ni dels que volien un Brexit dur ni dels partidaris de quedar-se. Brussel·les ha aconseguit, en canvi, reforçar les expectatives de continuïtat i la fortalesa negociadora a la Unió.\nINCOMPRENSIÓ. La dura negociació del Brexit també és la constatació que la UE pot ser un procés reversible, però no tant. Londres sempre va confiar que, quan arribés el moment de la veritat, les capitals s’afanyarien a salvar la seva relació econòmica bilateral amb el Regne Unit sense entendre que el mercat únic és el terreny de joc imprescindible i innegociable per a les relacions econòmiques i empresarials dels estats membres.\nFins i tot, si May no aconsegueix un altre miracle i aquest “únic acord possible” -com l’ha definit el president de la Comissió, Jean-Claude Junker- s’hagués de reobrir, Downing Street hauria de renegociar des de la certesa que, agradi o no als brexiters de línia dura, el procés d’europeïtzació de les polítiques, els intercanvis entre països i la mobilitat dels ciutadans -els treballadors, els turistes, els pensionistes- són reals. I el Regne Unit té molts dels seus ciutadans pendents d’un futur incert.\nDes de Londres sempre s’insistia que la lliure circulació de treballadors no només era una problema per al Regne Unit i confiaven que, al final, arrencarien alguna complicitat per limitar la mobilitat laboral. L’assumpció era equivocada. A la UE cada vegada hi ha més estats membres que qüestionen la migració de països tercers i l’arribada de refugiats, però no volen debilitar la llibertat de circulació de treballadors. Sobretot perquè és l’est o el sud qui més busca feina al nord-oest de la Unió.\nINCERTESA. Finalment, la UE no ha abandonat Irlanda. La tensió d’aquestes últimes setmanes feia que més d’un comencés a especular amb si caldria que Dublín acceptés també fer concessions en la seva frontera amb Irlanda del Nord. La idea de sacrificar la línia vermella d’un estat membre per complaure el soci que vol marxar era decebedora. Però els Vint-i-set van aguantar i May va acabar cedint.\nEntre la “tragèdia” que aquest 25 de novembre ha suposat per a Juncker i la grandiloqüència d’Emmanuel Macron fent una crida, una vegada més, a la refundació de la Unió, hi ha la realitat. “Hem gestionat una obra d’art diplomàtica”, deia la cancellera Merkel en acabar la cimera. Però, fins i tot si ha estat una gestió espectacular del desastre, el desastre encara hi és, perquè tot continua completament obert i incert. I el futur de la relació està per decidir.\nRenunciar a un or olímpic per ajudar un pres\nRobert Gerhard, un compositor inconformista i cosmopolita\nLa CUP exigeix la convocatòria de l'Assemblea de Càrrecs Electes per superar la "inacció" del Govern\nIglesias prefereix veure els dirigents independentistes negociant: "No m'agrada veure'ls a la presó"\nJunqueras desafia els líders unionistes del Parlament: "A veure com ens aguanten la mirada dimarts"


Inici > Educació i formació > L'ABP o PBL\tQuè fem?\nL'Aprenentatge Basat en Problemes (ABP) o, en anglès, Problem Based Learning (PBL) és un dels mètodes docents que s'ha arrelat millor en les institucions d'educació superior en els darrers anys. És la metodologia que s'empra a la Facultat de Medicina de la Universitat de Girona.\nEl procés que se segueix en l'aprenentatge convencional s'inverteix en la metodologia ABP. Mentre tradicionalment primer s'exposa la informació i posteriorment es busca la seva aplicació en la resolució d'un problema, en el cas de l'ABP primer es presenta el problema, s'identifiquen les necessitats d'aprenentatge, es busca la informació necessària i finalment es torna al problema. En el recorregut que viuen els/les alumnes des del plantejament original del problema fins a la seva solució, treballen de manera col·laborativa en petits grups, compartint la possibilitat de practicar i desenvolupar habilitats, d'observar i reflexionar sobre actituds i valors, que en el mètode convencional expositiu, difícilment podrien posar-se en acció. Més informació: La clase magistral se queda obsoleta. Diario Médico, 15 de setembre de 2011.\nClase magistral "versus" aprendizaje atodirigido. - Diario Médico, 28 de juny de 2011.\nEl metge ha de parlar el llenguatge del pacient. - Diari de Girona, 06 de març de 2011.\nEls primers metges de la UdG aprenen resolent casos. - Avui, 24 de gener de 2011.


Juro y Prometo de El Último Vecino\n26 de febrer de 2022 Música Dispersa Crítiques\nUna bona dosi de nostàlgia sonora de pop sintetitzat dels anys vuitanta i noranta és el que ens acompanya amb el segon llarga durada de El Último Vecino, projecte musical encapçalat per Gerard Alegre Dòria.\nA Juro y prometo està clar que les intencions són certes. Han tardat gairebé sis anys a publicar aquest recull de nou temes resumits en menys de trenta minuts. Unes cançons on les capes de veus naveguen còmodament entre sintetitzadors (molts sintetitzadors) però es tracta d’això. I què ens canten aquestes veus? Ens canten bàsicament al desamor, com ho feien els “new romantics” que tant emulen cançons com ‘El desastre’, ‘Átame’ o l’addictiva ‘Mentirosa’.\nSón els ambaixadors del nou (si és que mai ha canviat) synth pop a casa nostra i ens recorden perquè ens agradava tant escoltar bandes com New Order o els Tear for Fears o fins i tot Golpes Bajos. No, no són malos tiempos para la lírica, són perquè gaudim d’aquestes cançons que tenen potencial per convertir-se en mini himnes que es quedin en el nostre subconscient durant molt de temps i les ballem en els enyorats clubs que tant desitgem que tornin a bullir.\nCoproduït per Inner Cut i aviat editat en un vinil exclusiu de 12″, serà la millor manera per escoltar i punxar aquest compendi de bones vibracions que no, no ens faran tornar enrere en el temps, ens faran veure, sentir i sentir que ara més que mai, ens encanta cantar i ballar. Encara que sigui al (des)amor. Jurar, prometre, cantar i ballar.\nText: Laura Peña / Fotos: Neelam Khan Vela\nCríticaEl último vecino


La Seu celebra tres mercats de Nadal a la plaça Sant Josep de Calassanç — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / La Seu celebra tres mercats de Nadal a la plaça Sant Josep de Calassanç\nLa Seu celebra tres mercats de Nadal a la plaça Sant Josep de Calassanç\nLa mostra de productes artesans i aliments locals es podrà visitar els dissabtes La ciutat enceta una Ruta de Pessebres que inclou l'Espai Ermengol, l'Hospital, la Llar de Sant Josep i hotels i restaurants\nEl Món Màgic de les Muntanyes inclou novament els tradicionals mercats de Nadal i enguany, com a novetat, una fira de Reis. Tindran lloc a la plaça de Sant Josep de Calassanç durant tres dissabtes del mes de desembre i el primer del mes de gener.\nEl primer mercat serà aquest dissabte, dia 6, amb la presència d'una vintena de parades de diferents artesans i comerciants de la Seu i el territori. Obrirà les portes a les deu del matí i restarà obert de manera ininterrompuda fins a les 8 del vespre. S'hi podrà trobar productes artesanals com ara decoració nadalenca (elements pel pessebre, espelmes i centres de Nadal), bijuteria, objectes de regal (ceràmica, quadres, cistells, sabons i cosmètica natural), labors i manualitats, tèxtil i productes alimentaris elaborats al territori\nEls dos següents mercats de Nadal se celebraran els dies 13 i 20 de desembre, amb una cinquantena de parades amb els mateixos productes que el primer. “Aquesta oferta comercial nadalenca vol promoure l'activitat econòmica de la ciutat i alhora ser una atracció turística més per als visitants que estiguin aquests dies festius a la ciutat”, afirma el regidor de Promoció Econòmica de l'Ajuntament de la Seu, Jordi Pallarès.\nUna nova proposta d'enguany és una ruta que permetrà visitar, del 6 de desembre al 6 de gener, nou pessebres diferents en diversos punts de la ciutat. L'objectiu d'aquesta ruta és obrir i donar a conèixer a la ciutadania els pessebres que des de fa força anys elaboren tant particulars com institucions i establiments comercials.\nQuatre pessebres estaran instal·lats a l'Espai Ermengol, cedits per la família Civit i creats pel desaparegut Josep Civit, reconegut pessebrista cerdà. Els horaris de visita són cada matí 10 a 14 hores a les tardes, de dilluns a dissabte, de 16 a 19 hores. També en les mateixes dates es podrà visitar, durant tot el dia, el naixement instal·lat al jardí de la Catedral. I en horari comercial, es podrà veure els pessebres del Restaurant Paisatges, el Centre Cívic El Passeig i l'Hotel El Castell de Ciutat. També s'hi inclou l'Hotel Sant Vicenç, al Pont de Bar.\nDe la seva part, la Llar de Sant Josep exposa un impressionat quadre costumista de la representació del naixement del nen Jesús, que elaboren conjuntament les monges i els usuaris de la residència de gent gran. Es podrà visitar del 8 de desembre al 7 de gener, de 10 a 13 hores i de 16 a 19.\nEn les mateixes dates, a partir de dimarts vinent, es podrà veure el pessebre que elaboren els treballadors de la Fundació Sant Hospital de la Seu, de 10 a 13 hores i de 17 a 18 hores. Al mateix recinte, a partir del 15 de desembre i de les 8 a les 20 hores s'exposarà el pessebre de la Residència-Centre de Dia.\nPessebre de l'Ajuntament de la Seu


El Camí de Ronda de Cubelles a Sitges – Centro Europeo\nEl Camí de Ronda de Cubelles a Sitges\nTravessa litoral a la comarca del Garraf. El Far de St. Cristòfol. La Punta Coves. Les desembocadures del Foix i la Riera de Ribes\nDissabte 7 març 2020 – Sortida autocar del Centre a les 8,00 h amb les parades habituals.\nTravessa litoral al Garraf. El Far de Sant Cristòfol. La Punta de les Coves. Les desembocadures del Foix i Riera de Ribes\nUna atractiva caminada pel camí de ronda que uneix les atractives poblacions garrafenques de Cubelles, Vilanova i Sitges.\nEns acostarem a La Farola, nom que rep el far de Sant Cristòfol de Vilanova, que encara continua advertint i guiant els navegants que s’aproximen a les costa del Garraf. Passarem per la Punta de les Coves, on existeixen unes cavitats, actualment inundades pel mar, que van ser habitades durant la prehistòria, quan el nivell del mar estava situat uns 50 o 70 metres per sota de l’actual i la línia de costa es trobava uns 10 o 12 km més lluny!\nDescobrirem les desembocadures de la riera de Ribes a Sitges i, en especial, la del riu Foix a Cubelles, dos espais naturals que, malgrat les seves reduïdes dimensions i a la contant pressió turística i urbanística a la que es troben sotmesos, han esdevingut importants punts de pas de diverses espècies d’ocells migratoris.\nI finalitzarem a Sitges, l’antiga Subur romana, una de les viles més pintoresques i encisadores de la costa catalana.\nCubelles (15 m) – Desembocadura del Foix (nivell mar) – Farola de Vilanova (5 m) – Punta Coves (25 m) – Desembocadura de la riera de Ribes (nivell mar) – Passeig Marítim Sitges (2 m).\nDesnivells acumulats: + 254 m (pujada) / – 241 m (baixada)\nCotes: 25 m (màxima) / nivell mar (mínima)\nTipus camí: asfalt, carrer, platja sorrenca i sender amb trams pedregosos i probablement humits.\nObservació: aquestes dades NO inclouen la visites a peu que es podrien realitzar per lliure a les diferents poblacions de pas.


▪ Política de privacitat - Αproxima't\nEn compliment del que disposa l’article 5 de la Llei Orgànica 15/1999, del 13 de decembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal (des d’ara, “LOPD”), Aproxima’t informa que les dades de caràcter personal que ens has proporcionat mitjançant l’emplenament de qualsevol formulari electrònic de la nostra Web Site, així com aquelles dades a les que Aproxima’t accedeixi com a conseqüencia de la teva navegació, consulta, sol·licitut o contractació de qualsevol servei o producte, o de qualsevol transacció o operació realitzada a través de la Web Site https://aproximat.com seran recollits en un fitxer responsabilitat d’Aproxima’t, proveït del CIF 38511769V amb domicili a aquests efectes al Carrer Floridablanca, 138, 08011 Barcelona.\nPodràs exercir el teu dret d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició al tractament de les teves dades personals, en els termes i condicions previstes a la propia LOPD escrivint-nos un email a hola@aproximat.com o dirigint-te al Carrer Floridablanca, 138, 08011 Barcelona.\nEl no emplenament dels camps obligatoris que apareixen en qualsevol formulari de registre electrònico podrà tenir com a conseqüencia que Aproxima’t no pugui atendre a la teva sol·licitut. La finalitat de la recollida de les teves dades personals és la que particularment s’indica en cada una de les pàgines on apareixi el formulari de registre electrònic.\nAmb caràcter general, les dades de caràcter personal que ens proporcionis seràn utilitzades per atendre les teves sol·licituts d’informació, oferir-te iniciatives personalitzades de marketing directe via correu electrònic, SMS, promocions postals o telefòniques directes sempre vinculades a Aproxima’t i els seus programes, així com informar-te sobre noves activitats, productes i serveis d’Aproxima’t.\nEl consentimient per la comunicació de dades de caràcter personal és revocable en qualsevol moment, si bé no tindrà efectes retroactius. Si al omlir les teves dades en el corresponent formulari ha manifestat la voluntat de rebre informació a través del correu electrònic, consisteix així mateix a que et remetem comunicacions comercials per via electrònica segons l’eximit per la Llei de Serveis de la Societat de l’Informació i del Comerç Electrònic.\nEn el supòsit de que ens facilitis dades de caràcter personal de terceres persones, en complimient de lo disposat en l’articule 5.4. LOPD, declara haver informat amb caràcter previ a aquestes persones del contingut de les dades facilitades, de la procedencia dels mateixos, de l’existencia i finalitat del fitxer on es contenen les teves dades, dels destinataris d’aquesta informació, de la possibilitat d’exercitar els drets d’accés, rectificació, cancelació o oposició, així com de les dades identificatives d’Aproxima’t, en els termes i condicions aquí establertes, Aproxima’t es compromet a tractar de forma absolutament confidencial les teves dades de caràcter personal, fent us de les mateixes exclusivament per les finalitats indicades.\nAproxima’t informa que tenim implantades les mesures de seguretat d’índole tècnica i organitzatives necessaries que garanteixen la seguretat de les teves dades de caràcter personal i eviten la seva alteració, pèrdua, tractament i/o accés no autoritzat, tenint compte de l’estat de la tecnología, la naturalesa de les dades emmagatzemades i els riscos als que estan exposats, ja provinguin de l’acció humana o del medi físic o natural. Tot això de conformitat amb el previst en l’article 9 LOPD i en el Reial Decret 1720/07, del 21 de decembre, per el que s’aprova el Reglament de mesures de seguretat dels fitxers automatitzats que continguin dades de caràcter personal.


Passejades amb Història és el nom amb el qual vaig estar treballant com a empresa de serveis culturals dedicada a promocionar la descoberta del nostre entorn a través de passejades i visites culturals pel territori.\nEn una reformulació del projecte, Passejades amb història passa a ser un web en què pots trobar informació de les rutes i visites culturals que realitzo amb Lazzum. Aquí pots trobar la informació general de la visita, com també informació complementària a aquestes.\nEls itineraris que proposo ens permeten descobrir la història, l’art, les llegendes, i tota mena de curiositats i anècdotes que fan del nostre entorn un espai privilegiat a l’hora de conjugar moments d’esbarjo amb propostes didàctiques, amenes i divertides.\nEns adrecem a tothom que tingui aquella mena de curiositat especial que els fa qüestionar-se sobre el perquè de les coses. Conèixer el passat és la millor via per a entendre el present i valorar correctament el nostre patrimoni cultural: edificis, institucions, costums, els carrers i els seus noms… cada detall té una raó de ser. I no importa l’edat! Grans o petits, tots podem compartir una ruta cultural.\nUs animem a descobrir les nostres rutes culturals. Les visites guiades que us proposem també les podeu fer amb els nens i nenes, també s’ho poden passar molt bé.


La Societat 'La nova amistat' celebra els seus 150 anys d'història\nLa Societat ''La nova amistat' celebra els seus 150 anys d'història\nS'ha preparat un extens calendari d'activitats que s'enceta aquest proper dissabte, 18 de març.\nAquest dissabte comencen els actes commemoratius de l’aniversari de l’entitat\nActualitzada 16/03/2017 a les 12:07\nEn motiu de la celebració del 150è aniversari de la Societat ‘La Nova Amistat’ de la Canonja, s’ha preparat un extens calendari d’activitats que s’enceta aquest proper dissabte, 18 de març, amb la descoberta d’una placa commemorativa que anirà a càrrec del Director dels Serveis Territorials de Cultura a Tarragona, Jordi Agràs.\n‘La Nova Amistat’, fundada l’any 1867, és la més antiga en actiu del municipi i una de les de més antigues de les comarques de Tarragona. El paper que aquesta ha jugat a nivell històric és molt important, sent el punt de trobada dels principals sectors del poble, especialment l’agrícola, el cultural, el polític o tot aquell altre relacionat amb l’oci.\nL’entitat celebra el seu aniversari sota el lema '150 anys d’una història compartida', per aquest motiu ha previst dur a terme una tarda literària el proper 29 d’abril, amb la participació de diversos escriptors i poetes. També han organitzat el Sopar de l’Amistat, que tindrà lloc el diumenge 13 d’agost, i una exposició d’imatges que recull la història de l’entitat en moments especials.\nDos dels actes principals seran la conferència que protagonitzarà Jordi Bertran el 16 de juny, que serà l’acte central de l’aniversari, i la presentació d’un llibre que englobarà els principals fets i successos de la història de la Societat La Nova Amistat al llarg d’aquests 150 anys.


Els bombers i altres efectius de cossos especials d'Andorra se sotmeten als tests de cribratge de la covid-19\nviurealspirineus 09:39 30/04/20\nL'operativa de proves massives a tota la població del país començarà dilluns que ve\nals els andorra bombers especials altres\nDos bombers, dins la caserna, a qui se'ls fa el test d'anticossos de la covid-19/Agència de Notícies d'Andorra\nEfectius dels bombers i altres cossos especials d'Andorra s'han fet aquest dimecres els tests per detectar la covid-19, ja que aquests professionals han de prendre part en l'operativa per al cribratge massiu a la població que arrencarà dilluns que ve. D'aquesta manera se sumen al col·lectiu de sanitaris, entre els quals s'han practicat 215 proves aquest dimarts. Tant ells com les seves famílies han acudit a la caserna de bombers de Santa Coloma, a la parròquia d'Andorra la Vella, per fer-se el test d'anticossos sense haver de baixar del cotxe. De fet, aquesta fórmula és que la que s'utilitzarà la setmana que ve per a la resta de residents i suposa la mobilització de 638 persones entre personal de l'àmbit de la salut, de suport i logística.\n(Foto: Agència de Notícies d'Andorra)\nAndorra és de moment l'únic país que durà a terme un cribratge poblacional d'aquestes característiques, i fins aquest dimarts a la tarda, hi havia 55.500 persones inscrites a les proves. El seu objectiu, segons les autoritats sanitàries, és el de poder dissenyar actuacions futures en base a dades reals, relaxar les mesures de confinament, aïllar selectivament els casos positius i ser més eficients davant la malaltia per reduir-ne la seva propagació.\nDins la caserna dels bombers de Santa Coloma hi ha habilitats tres punts que treballen alhora mentre arriben els vehicles, amb una freqüència d'entre cinc o deu minuts. A l'interior de la majoria dels cotxes que hi han anat, hi viatjaven diferents membres d'una mateixa unitat familiar i només en algun cas s'ha vist sol a l'efectiu del cos especial que s'havia de fer el test. A l'arribada se'ls hi ha demanat les dades i preguntat si tenien símptomes i, un cop a dins, els han desinfectat el dit que s'ha punxat per extreure la gota de sang necessària per realitzar la prova.\nQuant a les dades epidemiològiques, fins aquest dimarts el nombre total de contagiats de coronavirus és de 743, xifra que s'ha mantingut des de diumenge. D'aquests, 398, més de la meitat, ja han superar la malaltia, amb la qual cosa hi ha 304 casos actius. En les darreres hores també ha mort una persona de 76 anys que estava a l'UCI, el que fa que el nombre de defuncions sigui de 41. Des de l'executiu andorrà han indicat que "s'ha passat el primer pic" de la corba d'infectats i que les "excepcions" al confinament que s'apliquen des de fa dotze dies no han tingut cap repercussió negativa.\nMor la dona ferida molt greu en l'incendi de l'avinguda Carlemany\nAquest dilluns s'activa la construcció a Andorra


Ajuntament d'Alella - L'Ajuntament anima la ciutadania a participar en el Gran Recapte d'Aliments que es farà del 27 al 29 de novembre\nPublicat el 6 de novembre de 201506.11.2015\nL'Ajuntament anima la ciutadania a participar en el Gran Recapte d'Aliments que es farà del 27 al 29 de novembre\nLa Fundació Banc dels Aliments, de la qual forma part Càritas Alella com a entitat receptora dels aliments que es recullin al municipi, ja ha començat a preparar el Gran Recapte 2015. Es farà els dies 27, 28 i 29 de novembre i consisteix en una recollida d’aliments bàsics per aconseguir que les persones més necessitades rebin ajuda alimentària i, al mateix temps, sensibilitzar la població sobre la realitat de la pobresa al nostre país.\nPer garantir l’èxit del Gran Recapte cal que tothom col·labori: ja sigui com a voluntari o voluntària, aportant aliments o difonen la campanya. Si voleu formar part de l’equip de voluntariat us podeu informar i fer les vostra inscripció al web del Gran Recapte.\nEnguany els aliments que es demanen són: oli, llet, llaunes. El Maresme és l’única comarca que autogestiona el que es recull i que desprès es reparteix entre les poblacions de forma solidària. Els aliments que es recullin al municipi es lliuraran a famílies necessitades d’Alella, a través de Càritas de la parròquia de Sant Feliu d’Alella. L’any passat es van recollir Alella en la campanya del Gran Recapte un total de 5.625 kg d’aliments.


Llac aventura: Festes d'aniversari\nLlac de l'aventura>\nInstal·lació tancada temporalment per tasques de manteniment!\nAquesta temporada 2017 al parc d'aventura del Llac de l'Aventura tenim un preu especial per a festes d'aniversari.\nLes activitats que es poden realitzar són les següents:\nCircuit d'aventura i tirolines\nJocs d'aigua, tallers i activitats d'animació\nSuper Gimcana d'Aventura\nPer cada hora d'activitat es fa una activitat diferent, però si voleu es pot fer que la matiexa activitat duri més d'una hora i els horaris són flexibles. Totes les activitats s'adapten a les diferents edats, i es poden fer a partir de 3 anys.\nPer les festes d'aniversari al llac de l'aventura oferim quatre possibilitats estàndard:\nPack 2 hores d'activitats : Es realitzen 1 o 2 activitats durant 2 hores i el preu és de 20 € per nen/a. Cedim l'espai aproximadament una hora per dinar o berenar a la zona de pícnic del Llac de l'Aventura.\nPack 3 hores d'activitats : Es realitzen 2 o 3 activitats durant 3 hores i el preu és de 25 € per nen/a. Cedim l'espai aproximadament una hora per dinar o berenar a la zona de pícnic del Llac de l'Aventura.\nPack 4 hores d'activitats : Es realitzen 3 o 4 activitats durant 4 hores i el preu és de 30 € per nen/a. Cedim l'espai aproximadament dues hores per dinar o berenar a la zona de pícnic del Llac de l'Aventura.\nPack 5 hores d'activitats : Es realitzen 4 o 5 activitats durant 5 hores i el preu és de 35 € per nen/a. Cedim l'espai aproximadament dues hores per dinar o berenar a la zona de pícnic del Llac de l'Aventura.\nFem un 10% de descompte per a grups de més de 10 persones, i si sou un grup de 20 o més un 15% de descompte\nEl parc disposa d'una zona d'acampada i tendes per si voleu organitzar estades de més d'un dia.\nA partir del 18 de juny també gestionem el complex de la piscina municipal de Vilopriu amb pista poliesportiva i espais naturals per a activitats a 8 minuts del Llac de l'Aventura on també podeu passar la tarda o el dia pel preu de 3€/nen. També tenim les següents opcions de festa d'aniversari:\nEntrada + entrepà mini + beguda + gelat = 7€/nen (IVA inclós)\nGimcana de 2 hores + entrada + entrepà mini + beguda + gelat per 19 € nen/a (IVA inclós)\nSuper Gimcana de 3 hores + entrada + entrepà mini + beguda + gelat per 21 € nen/a (IVA inclós)\nGimcana de 2 hores + entrada a la piscina per 13 € nen/a (IVA inclós)\nSuper Gimcana de 3 hores + entrada a la piscina per 15 € nen/a (IVA inclós)\nUs podem gestionar el servei de càtering o fer un menú per grups al restaurant La Cassola de Vilopriu, en el complex de la piscina.\nExemple de menú infantil:\nMenú d'amanida, pasta o arrós amb tomata i butifarra a la brasa i patates per 6€ . Begudes no incloses.\nAmb begudes incloses 1 € més per nen.\nUs podem fer pastís personalitzat amb els nom per dos euros més per nen.\nPastís personaltizat + pica-pica infantil + begudes per 4 euros per nen (a partir de 10 nens). Si són menys nens: 40€ en total.\nLes activitats per a grups (mínim 4 nens) sempre s'han de fer amb reserva prèvia i si els dies abans de l'activitat la previsió meteorològica preveu mal temps ens posem en contacte i canviem de data.\nLa reserva la podeu fer a través de la pàgina web o en el correu electrònic info@naturaldosis.com


.: Escola Valenciana :. II Congrés. 1997\nII Congrés. 1997\nEls dies 26, 27, 28 i 29 de març de 1997 es va celebrar a l'Escola Universitària de Magisteri Ausiàs March de València el II Congrés de l'Escola Valenciana. Va estar un congrés convocat per4 a reflexionar sobre quin ha de ser el model educatiu singular, basat en un projecte escolar integrador i que pretén formar els xiquets i les xiquetes per a una societat multicultural i plurilingüe a partir de la coneixença i l'estima d'allò propi.\nHavien passat quasi quatre anys del I Congrés i calia, davant el nou context politicoadministratiu, repensar, debatre i assumir nous i vells reptes i decisions, Per això vam ampliar la convocatòria a altres sectors, vam modificar l'estructura de l'anterior i vam traçar les directrius del Congrés en tres grans àrees: la innovació i la renovació pedagògica, la llengua i la cultura i les valors i les actituds.\nAra us presentem públicament les intervencions -completes i resumides- que hi va haver al llarg del Congrés: conferències marc, comunicacions, projectes, taules redones i resolucions adoptades.\nUs convidem, abans d'endinsar-vos en la lectura formativa i reflexiva, perquè continueu assumint el compromís des de la vostra pròpia visió i el vostre lloc de responsabilitat. Sols així avançarem i tindran ple sentit tots els esforços realitzats.\nFinalitzem el II Congrés de l'Escola Valenciana amb molta satisfacció per la participació i l'ambient aconseguits. Els més de 600 congressistes i vora el miler de participants, les 63 comunicacions, les conferències, les taules redones, les exposicions i tot el conjunt d'activitats confirmen el dinamisme de la nostra escola i d'una proposta social que avança.\nL'escola en valencià i tot el plantejament pedagògic que implica és una realitat que, any rere any, es consolida i s'eixampla. Però mentre l'avanç en la consecució d'una escola valenciana i de qualitat és un fet evident, hem de denunciar que l'actitud que manté el Govern Valencià és la de desinterés, silenci o enfrontament. El seu refús a qualsevol presència o col•laboració en aquest Congrés n'és una prova.\nNosaltres, però, no abandonem. Ben al contrari, seguim treballant per un model educatiu que potencie el coneixement i l'estima de tot allò que ens és propi com un punt de partida per a conviure en un món pluricultural i plurilingüe. Per això, amb l'objectiu d'unir les voluntats de tota la gent que fem possible l'escola valenciana, amb el bagatge aportat per pares i mares, per les ONG, per partits, sindicats i MRP, i amb el recull del conjunt de continguts que defineixen i impulsen un model educatiu propi, configurem aquestes resolucions.\nLes resolucions que ara presentem són el resultat de les que vam adoptar en el nostre I Congrés -celebrat al desembre de 1993 i en la seua major part vigents encara- i de les que han sorgit en aquest II Congrés.\nPEL QUE FA ALS VALORS I LES ACTITUDS\n1)\tDes de la nostra concepció d'escola pretenem afavorir un sistema de valors que considere la dimensió moral de la persona a partir de conceptes com l'autoestima, l'autonomia, la capacitat de diàleg, la capacitat de transformar l'entorn, la comprensió crítica, l'empatia, el raonament moral i les habilitats socials que faciliten la convivència.\n2)\tSom conscients que aquest sistema de valors es construeix a partir de la reflexió individual i col•lectiva, la crítica de la realitat quotidiana i l'elaboració creativa.\nLa pràctica d'aquestes estratègies ha de ser un referent de cara a l'alumnat per al treball conjunt de tota la resta de la comunitat escolar.\nPEL QUE FA A L'ÚS SOCIAL DE LA LLENGUA\n1)\tExigim la planificació d'ofertes culturals i lúdiques de qualitat al voltant de l'escola que ajuden a valencianitzar l'entorn. Així doncs, teatre, cinema, activitats de temps lliure, ràdio, televisió, jocs informàtics, etc., han de servir de referent en el camí cap a una societat educadora i valenciana.\n2)\tReclamem el coneixement del valencià en l'àmbit de la funció pública i demanem que el sindicats i les empreses afavorisquen plans de normalització.\n3)\tExigim una Direcció General de Política Lingüística adscrita a Presidència i amb entitat pròpia que siga l'organisme que execute, avalue i amplie el Pla General de Normalització Lingüística perquè genere i estimule un major ús social del valencià en tots els àmbits.\n4)\tEn matèria lingüística exigim el reconeixement del IIFV com a l'únic organisme vinculant amb autoritat científica per a dictaminar, assessorar i actualitzar les diferents administracions valencianes (local, autonòmica i perifèrica), com també tots els centres educatius i els mitjans de comunicació.\n5)\tVolem una TV totalment en valencià i amb continguts de qualitat, integradors i divulgadors de la nostra cultura transmesos amb plantejaments moderns i principis ètics.\nPEL QUE FA ALS MOVIMENTS CÍVICS\n1)\tEscola Valenciana es compromet a col•laborar amb els diferents moviments cívics per tal de treballar conjuntament en la consecució dels objectius proposats en aquestes resolucions.\nPEL QUE FA A LA PARTICIPACIÓ DE PARES I MARES\nLes mares i pares d'alumnes han de tenir un paper bàsic en la dinàmica educativa. Per això és necessari afavorir l'associacionisme i la interrelació entre el món familiar i escolar.\nLa participació dels diferents col3l3ctius i elements de la comunitat educativa és, per a Escola Valenciana. Federació d'Associacions per la Llengua, una exigència de qualitat que implica una manera de viure la dinàmica escolar que requereix mecanismes i canals que faciliten l'intercanvi de posicions i l'asumpció de responsabilitats.\n1)\tEscola Valenciana dóna suport a les actuacions de les AMPA que adrecen els seus projectes envers la consecució de l'escola valenciana pública i de qualitat.\n2)\tConstatem l'avanç de la capacitat organitzativa de les AMPA de les escoles valencianes desenvolupada des del I Congrés i volem continuar col•laborant en la consecució d'una major participació i coordinació en l'àmbit local, comarcal i de país, sempre respectant la seua pluralitat organitzativa.\n3)\tAmb la finalitat de millorar la participació de pares i mares cal promoure la informació i la formació dels membres de les AMPA mitjançant jornades, encontres, escoles de pares, etc.\n4)\tDes d'un tarannà participatiu i democràtic cal propiciar el treball coordinat de tota la comunitat educativa per tal d'arribar a la presa de decisions a través del debat, el diàleg i el consens.\nPEL QUE FA ALS MITJANS DE COMUNICACIÓ\n1)\tDenunciem l'abandonament progressiu en la utilització de la nostra llengua que fa TVV, com també la potenciació de subproductes televisius que dominen la seua programació. Entenem que això s'emet dins un procés conscient d'aculturació que promouen els seus responsables. Com a educadors no podem romandre indiferents davant la funció alienadora i antieducativa que du a terme aquest mitjà de comunicació.\n2)\tPer a Escola Valenciana-Federació d'Associacions per la Llengua els mitjans de comunicació audiovisuals i escrits, d'àmbit local i comarcal són elements importants arrelats de la nostra llengua.\n3)\tÉs imprescindible que les cadenes de ràdio i televisió que tinguen cobertura al País Valencià incorporen canals educatius en valencià amb continguts de qualitat, atractius i amb un llenguatge enreiquidor.\n4)\tCoherents amb aquesta valoració, Escola Valenciana estudia la creació d'un canal educatiu propi al servei de les escoles.\nPEL QUE FA A LES NOVES TECNOLOGIES\n1)\tCal introduir elements tecnològics en l'escola per a fomentar la formació que facilite l'accés a la informació.\n2)\tEscola Valenciana proposa la utilització crítica i creativa dels mitjans tecnològics com també que se'n faça un ús racional i no alienant. Amb aquest plantejament encetem un projecte d'introducció de les noves tecnologies a l'escola i l'ús de les xarxes informàtiques com a element d'innovació pedagògica.\n3)\tConscients de la influència de les noves tecnologies en el món de la comunicació, exigim al Govern Valencià que incentive la creació de conductes culturals en qualsevol suport tecnològic.\nPEL QUE FA LA INNOVACIÓ I LA RENOVACIÓ PEDAGÒGICA\n1)\tEntenem la renovació pedagògica com un procés dialèctic i cíclic que, des de la pràctica educativa i la reflexió, desemboca en un teoritzador que reorienta l'actuació docent.\n2)\tEn coherència amb aquesta formulació, promovem els intercanvis d'experiències i investigacions i la reflexió col•l3ctiva, com s'ha anat fent en els nostres congressos.\n3)\tDes d'Escola Valenciana promourem protocols de col•laboració amb les universitats per fer estudis empírics que ajuden a avaluar els programes d'educació bilingüe i altres aspectes educatius.\nPEL QUE FA A L'ENSENYAMENT\n1) Exigim una planificació de l'oferta educativa en valencià que faça previsions a curt i mitjan termini perquè els programes d'ensenyament en valencià i d'immersió lingüística siguen generalitzats a tot el país, de manera que es garantisca la continuïtat de l'ensenyament en valencià des de l'educació infantil a la universitat.\nEn les comarques valencianes castellanoparlants cal l'aplicació d'uns programes que garantisquen als xiquets i les xiquetes el seu dret a ser bilingües i que no s'eludisca per a ells la possibilitat d'accedir a un plurilingüisme a partir de les dues llengües oficials.\n2)\tPer a fer possible aquesta planificació, és imprescindible la coordinació de totes les direccions generals i serveis de la Conselleria d'Educació.\nExigim que es dote el Servei d'Ensenyament en Valencià de més recursos humans, materials, econòmics i organitzatius perquè puga desenvolupar les seues tasques de promoció, assessorament i coordinació de les diferents àrees i serveis implicats.\n3)\tExigim la derogació de la normativa que entrebanca el compliment de la LUEV, i en concret el seu article 19, com és el cas de les al•legacions al disseny particular del programa d'incorporació progressiva i de l'ordre d'adscripció als llocs de treball. Exigim, al mateix temps, una norma que harmonitze la LUEV amb la LOGSE com a marcs legals bàsics del sistema educatiu.\n4)\tEscola Valenciana-Federació d'Associacions per la Llengua aposta per una escola cada vegada més plurilingüe.\nL'administració ha de regular i donar suport als programes que fan una introducció primerenca d'una tercera llengua sempre que es garantisca l'estatus prioritari de les llengües oficials dins una actuació compensatòria per al valencià.\n5)\tNo es pot ajornar més l'acompliment de la normativa referent als PIL continguda en l'Ordre de 23 de novembre de 1990 que té una especial incidència en el nomenament de mestres de suport.\n6)\tContinuem reivindicant la reciprocitat de l'homologació dels certificats i les titulacions de valencià amb els de la resta dels territoris de llengua catalana.\n7)\tExigim de l'administració la promoció i el suport per a l'edició de materials curriculars innovadors en la nostra llengua.\n8)\tExigim que tot el professorat dels diferents nivells educatius tinga la capacitació i la competència lingüística suficient en les dues llengües oficials. Correspon a les institucions universitàries la formació lingüística inicial del professorat. L'administració, juntament amb aquestes institucions, ha de proporcionar una formació permanent adequada al temps i a l'instant en què vivim.\nTotes i tots els qui ací som presents fem nostres, com a coautores i coautors, aquestes resolucions i invitem a tota la comunitat educativa a compartir des d'ara mateix aquest compromís des de les responsabilitats individuals i col•lectives.\nTenim la paraula. Assegurem els avanços aconseguits i anem per més. Assumim el compromís.\nValència, 29 de març de 1997


Ciberbullying i grooming :: Dra Magda Gallardo\nInici > Ciberbullying i grooming\nCiberbullying i grooming\nQuan parlem de ciberbullying, és l'assetjament entre iguals, que sempre ha existit, però dut a terme a través de mitjans telemàtics com Internet, telèfons mòbils, smartphones, vídeojocs, etc. Tant l'assetjador, com la víctima, solen ser persones de la mateixa o similar edat. Per norma general, ve associat amb amenaces, insults, vexacions o de la creació de perfils en xarxes socials suplantant la identitat de la víctima i associant-la a continguts vexatoris, l'etiquetatge de fotografies d'altres persones o coses amb intenció ofensiva cap a la víctima ...\nQuan parlem grooming estem parlant d'una situació d'assetjament cap al menor procedent d'una persona gran amb finalitat sexual explícita o implícita. Per norma general, un adult desenvolupa una sèrie d'accions per guanyar-se la confiança del nen amb el finalitat d'obtenir concessions d'índole sexual. Solen incloure actuacions que van des d'un acostament amb empatia i / o enganys, fins xantatge per obtenir imatges\ncompromeses del menor i, en casos extrems, pretenen una trobada en persona\nEs parla de ciberbullying quan un menor assetja un altre menor amb amenaces, insults, coaccions, xantatges, vexacions o calúmnies, fent ús de les noves tecnologies de la informació i la comunicació: telèfon mòbil, Internet, xat, xarxes socials, etc.\nTot i que no s'ha de restar importància als casos puntuals, per parlar d'assetjament, els fets s'han de repetir al llarg del temps durant un període perllongat. Les víctimes i assetjadors són d'edats similars i tenen relació o contacte en el món físic. Moltes vegades l'assetjament comença en el món real, per després passar al món virtual.\nEl ciberbullying representa una amenaça clara per a la víctima, podent crear-li situacions de risc psíquic i físic, i pot arribar a ser constitutiu d'un delicte. L'assetjador sol tenir una falsa sensació d'impunitat. El que a vegades comença com una broma, pot acabar al jutjat per haver vulnerat el dret a la intimitat.\nPer exemple, una noia envia a través d'un MMS o per WhatsApp, una foto compromesa a un amic. Aquest ho reenvia als seus amics, els qui després es burlen i fan xantatge a l'adolescent perquè sigui esborrat dels seus mòbils i així frenar l'espiral d'enviaments. És un problema d'intimitat que en el seu inici va ser voluntari.\nAlgunes conductes poden no arribar a ser castigades, malgrat estar tipificades en el Codi Penal, per considerar contraproduent per als menors o per ser realitzades per subjectes menors de 14 anys, que es consideren inimputables als efectes de responsabilitat criminal. Els pares d'aquests menors tindran la responsabilitat civil subsidiària.\nEn el cas del grooming l'assetjament també és a través de les noves tecnologies (xat, xarxes socials, etc.), Però no és entre iguals, sinó que l'assetjador és un adult i la víctima un menor, i hi haurà una intenció sexual explícita o implícita. En aquesta modalitat d'assetjament les situacions de perill per als menors són més subtils i latents. Són accions realitzades per establir, de forma deliberada, una relació i control emocional sobre un menor, per tal de preparar el terreny per a l'abús sexual.\nEls assetjadors tenen preferència per un prepúber o púber i freqüentment són homes casats. El menor sol ser ingenu i no s'adona que "parla" amb un adult. L'assetjador acaba confessant la seva edat i demanant secretisme; els convenç que no han dir-ho als pares, ja que no ho entendrien. Aconsegueixen dades personals i fotografies, que cada vegada seran amb menys roba. El grooming pot ser considerat com un delicte englobat dins del denominat exhibicionisme, difusió de continguts pornogràfics i corrupció de menors. Internet proporciona sensació d'anonimat, però és important tenir en compte que avui en dia es pot esbrinar el lloc exacte i l'equip informàtic utilitzat, encara que no necessàriament la persona que va efectuar el grooming.\nHi ha 3 fases:\nFase d'amistat: es posa en contacte per conèixer els seus gustos, preferències i crear una relació d'amistat i confiança.\nFase de relació: inclou confessions personals i íntimes entre assetjador i menor, establint-se una major confiança. L'assetjador obté cada vegada més informació sobre els seus gustos i preferències.\nFase amb component sexual: hi ha petició als menors de la seva participació en actes de naturalesa sexual, enregistrament d'imatges o presa de fotografies.\nRecomanacions per als menors\nA Internet utilitzar pseudònims o nicks personals que únicament siguin coneguts per un cercle de contactes.\nSer curós amb les dades personals que es publiquen.\nTenir especial cura a l'hora de penjar a Internet continguts audiovisuals i gràfics.\nNo acceptar ni afegir com a contacte a desconeguts.\nNo enviar imatges o vídeos a usuaris en els quals no hi ha plena confiança.\nComunicar a pares o tutors qualsevol situació de risc (si un tercer sol · licita temes relacionats amb aspectes sexuals).\nRecomanacions per als pares\nHan d'involucrar-se en l'ús que fan els seus fills d'Internet.\nEls ordinadors amb webcam i accés a internet han d'estar en zones comunes de la casa.\nEstablir un horari per a l'ús d'Internet i de l'ordinador.\nEducar en l'ús responsable de la càmera web.\nEducar en la difusió responsable d'imatges (no enviar a desconeguts, ni penjar segons quines imatges).\nSupervisar, evitant ser intrusius.\nComunicació oberta amb fills\nEducar en l'autoprotecció: ser curós a l'hora de facilitar dades per Internet ia les xarxes socials.\nFalsa acusació: La majoria dels assetjadors intenten danyar la reputació de la víctima manipulant gent contra ell.\nPublicació d'informació falsa sobre les víctimes en llocs web. Poden crear les seves pròpies webs, pàgines de xarxes socials (pàgines de Facebook), blocs o fotologs per a aquest propòsit. Mentre el fòrum on s'allotja no sigui eliminat, pot perpetuar l'assetjament durant mesos o anys. I encara que s'elimini la web, tot el que es publica a Internet es queda a la xarxa.\nRecull d'informació sobre la víctima: Els ciberperseguidors poden espiar als amics de la víctima, la seva família i companys de treball per obtenir informació personal. D'aquesta manera saben el resultat dels correus difamatoris, i esbrinen quins són els rumors més creïbles dels quals no creen cap resultat.\nSovint monitoritzaran les activitats de la víctima i intentaran rastrejar la seva adreça en un intent d'obtenir més informació sobre aquesta.\nManipulen a uns altres perquè assetgin a la víctima. La majoria tracten d'implicar a tercers en la fustigació. Si s'aconsegueix aquest propòsit, i aconsegueix que altres facin la feina bruta , fent-li fotos o vídeos compromesos, és possible que usi la identitat d'aquests en les següents difamacions, incrementant així la credibilitat de les falses acusacions, i manipulant a l'entorn perquè creguin que s'ho mereix. Sovint la víctima desconeix l'existència d'aquests fets, a causa del silenci dels testimonis. Fins i tot l'assetjador pot dir que la víctima ja coneix aquestes fotos / vídeos, per intentar evitar que algun testimoni li informi; incrementant així les sospites i creant una falsa paranoia en la víctima.\nL'assetjador pot traslladar a Internet els seus insults i amenaces fent pública la identitat de la víctima en un fòrum determinat (blogs, websites), fins i tot facilitant en alguns casos els seus telèfons, de manera que gent estranya es pot adherir a l'agressió.\nPotser justificant la víctima d'haver ofès a ell oa la seva família d'alguna manera, o potser publiqui el seu nom i telèfon per animar la gent a la seva persecució.\nFalsa victimització. El ciberassetjador pot al·legar que la víctima li està assetjant a ell.\nSense propòsit legítim: l'assetjament no té un propòsit vàlid, sinó atemorir la víctima i alguns assetjadors estan persuadits que tenen una causa justa per assetjar-la, usualment en la base que la víctima mereix ser castigada per algun error que diuen que aquesta ha comès.\nRepetició: l'atac no és un només un incident aïllat. Repetició és la clau de l'assetjament en línia. Un atac en línia aïllat, tot i que pugui estressar, no pot ser definit com a assetjament cibernètic.\nL'assetjament envaeix àmbits de privacitat i aparent seguretat com és la llar familiar, desenvolupant el sentiment de desprotecció total.\nNo necessita la proximitat física amb la víctima. El 'ciberassetjament' és un tipus d'assetjament psicològic que es pot perpretar en qualsevol lloc i moment sense necessitat que l'assetjador i la víctima coincideixin ni en l'espai ni en el temps. Per exemple, qui abusa pot manar una amenaça des de centenars de quilòmetres a mitjanit i qui el rep ho farà al matí següent quan obri el seu correu electrònic.\nLa omnipresència i difusió instantània d'internet provoca que el 'ciberassetjament' pugui arribar a ser tan o més traumàtic que l'assetjament físic.\nEnviaments de correu electrònic tant de forma anònima (fàcil amb els e-mail gratuïts, en els quals es pot falsejar la identitat), com manipulats per donar la impressió que el va enviar la mateixa persona assetjada i posar així en una difícil situació en la que la seva credibilitat quedaria en entredit.\nDeixar comentaris ofensius en fòrums o participar agressivament en xats fent-se passar per la víctima de manera que les reaccions vagin posteriorment dirigides a qui ha patit la usurpació de personalitat.\nLa manipulació de fotografies del assetjada és un altre mitjà, l'assetjador pot retocar i pujar-la a la Xarxa amb l'únic objectiu de ferir i espantar al seu mata.\nPenjar a la Xarxa una web "dedicada" la persona assetjada, continguts personals ofensius, pornogràfics, ..., per espantar i aconseguir de la víctima el que desitja.\nPenjar a Internet una imatge compromesa (real o efectuada mitjançant fotomuntatges) dades delicades, coses que poden perjudicar o avergonyir a la víctima i donar-lo a conèixer en el seu entorn de relacions. Sent aquestes fotos, vídeos, o àudios prèviament robades del seu ordinador.\nFer circular rumors en els quals la víctima se li suposi un comportament reprotxable, ofensiu o deslleial, de manera que siguin altres els qui, sense posar en dubte el que llegeixen, exerceixin les seves pròpies formes de represàlia o assetjament.\nDonar d'alta, amb foto inclosa, la víctima en un web on es tracta de votar la persona més lletja, a la menys intel · ligent ... i carregar de "punts" o "vots" perquè aparegui en els primers llocs.\nCrear un perfil o espai fals en nom de la víctima, on s'escriguin a manera de confessions en primera persona determinats esdeveniments personals, demandes explícites de contactes sexuals ...\nGeneralment, la majoria de l'entorn de la víctima coneix el lloc creat i humilien a la víctima, que mai està al corrent del que passa, tot i ser el protagonista.


L’Espanyol d’Aguirre cau per primer cop a Cornellà (0-1) – marta lacima\nL’Espanyol d’Aguirre cau per primer cop a Cornellà (0-1)\nApril 28, 2013 Leave a Comment by martalacima\tCatalà\nEl Granada, en plena lluita per evitar el descens, s’ha imposat als banc-i-blaus amb un gol de Nolito a la primera part. És la primera derrota a casa amb Aguirre al capdavant de l’equip.\nPartit televisat i dia de pluja no és una bona combinació per omplir un estadi. Poc més de 18.500 espectadors es trobaven en aquest matí de diumenge per veure el partit entre un Espanyol que darrerament està donant força alegries i un Granada que, amb 30 punts, arribava en plena lluita per evitar el descens. Els dos equips han començat amb un futbol molt directe, buscant la porteria rival, però sense clares ocasions de gol. Destacables una centrada de Nyom que Héctor Moreno ha refusat sense problemes (2’) i un xut de Mikel Rico molt desviat (3’). Per part de l’Espanyol, Javi López ho intentava amb un xut creuat que acabaria a córner (8’).\nPerò la intensitat del joc ha anat baixant i les ocasions brillaven per la seva absència. Només al 21’, quan l’estadi aplaudia el ja conegut com a “minut Dani Jarque”, Stuani deixava de cap una pilota per a Sergio García, però el del Bon Pastor no ha arribat a la rematada.\nTot ha canviat amb el gol del Granada. Els dos entrenadors es miraven el partit des de fora de les banquetes, quan l’àrbitre ha xiulat una falta perillosa a la frontal de l’àrea, que Nolito ha enviat directament al fons de la xarxa (36’). Amb aquest resultat s’arribaria al descans, tot i que Héctor Moreno podria haver avançat l’Espanyol amb una rematada de cap directa a les mans de Roberto (43’).\nA la represa, les circumstàncies han portat el Granada a tancar-se al darrere i esperar que l’Espanyol cedís alguna contra. Els locals intentaven controlar el joc i arribar amb més insistència a la porteria rival. Una centrada-xut de Sergio García, que ha sortit fregant el pal (52’), ha estat una de les ocasions més destacades a l’inici d’aquest segon temps, així com un córner rematat per Wakaso, que també ha sortit fora per ben poc (54’). Cinc minuts després, era Baena qui ho intentava, amb un xut des de la frontal que gairebé sorprèn Roberto (62’).\nMalgrat les múltiples ocasions, el gol de Nolito ha servit al Granada per endur-se els primers 3 punts que l’Espanyol perd a Cornellà en l’era Aguirre.\nArticle publicat a laJornada.cat el 28 d’Abril de 2013.\nCategories: CatalàTags: Álvaro Vazquez, Barcelona, Cornellà-el Prat, Héctor Moreno, Javi López, Javier Aguirre, Kiko Casilla, La Liga, laJornada.cat, RCDE, RCDEspanyol, Sergio Garcia, temporada 2012-2013, Wakaso, Walter Pandiani\nLa immersió lingüística debatuda al Ple de l’Ajuntament\nLa Peña Recreativa de Sant Feliu, en lluita per l’ascens


Test: estic preparada per ser mare? | Consumer\nTest: estic preparada per ser mare?\nAbans de l'embaràs, convé plantejar-se algunes preguntes per saber si és el moment oportú\nImatge: Frank Kovalchek\nEstic preparada per ser mare? La decisió no pot ser presa a la lleugera: un nen modifica de forma radical la vida d’una dona i la seva parella. Aquest article ofereix deu preguntes, en forma de test, que convé respondre amb sinceritat abans d’atrevir-se a fer el pas.\n1. Estic preparada per al canvi de vida que suposa tenir un fill?\nEl naixement d’un fill -sobretot, el primer- canvia per sempre la vida d’una persona. Hi haurà coses que posposar: certes sortides, algunes activitats professionals, aficions, etc. Cal valorar si el que es perd és menor al que es guanya amb l’arribada d’un bebè.\nÉs convenient tenir-ho clar des del principi, sobretot, les persones molt bolcades amb les seves carreres professionals o que dediquen molt temps als seus projectes personals.\n2. Puc afrontar nou mesos d’embaràs?\nL’embaràs és una etapa molt intensa per a la dona. I, quan existeix una parella, també ho és per a la segona part implicada. Hi haurà moments bonics però, també, uns altres no tan agradables.\nL’embaràs implica nàusees i malestars que cal conèixer\nAquests mesos estan caracteritzats per símptomes com a nàusees i vòmits, marejos, cansament somio, inflor d’abdomen i pits, dolors lumbars, etc.\nPer evitar passar-ho malament després, convé conscienciar-se al més aviat possible del que aquesta etapa suposa.\n3. Tinc assumit que després de l’embaràs ve el part?\nSembla una obvietat, però no està de més recordar-ho. Els punts negatius que es pateixen al llarg de nou mesos no ho són tot: conclouen amb un part.\nNo es tracta de tenir por al part: el 6 % de les embarassades pateixen tocofobia, un temor irracional i obsessiu al moment del naixement, i el 13 % de les quals no han tingut fills prefereix posposar i, fins i tot, evitar l’embaràs per aquest motiu.\nNo obstant això, sí cal pensar sobre el que el part, sigui natural o per cesària, implica.\n4. Porto una vida saludable?\nL’embaràs pot comportar problemes per a les dones amb sobrepès. A més, durant la gestació, cal evitar el tabac i les begudes alcohòliques o que contenen cafeïna.\nConvé oblidar-se dels banys calents i les saunes i de l’exercici físic d’alt impacte, és a dir, esports que impliquin sacsejades brusques, salts o càrrega d’objectes pesats.\nTambé hi ha limitacions en l’alimentació de l’embarassada: carns crues, embotits, peix blau, etc.\nPer a algunes dones aquestes restriccions no representen un problema, però sí per a unes altres, que hauran de plantejar-se si estan disposades a acceptar-les.\n5. Vull ser mare o m’afecta la pressió social?\nMoltes dones, sobretot a partir dels 30 anys, són víctimes de la pressió social del seu entorn, que les pot tractar d’empènyer a ser mares.\nSegons Diane L. Dell i Suzan Erem, autores del llibre ‘Realment vull tenir fills?’, si una dona té la sensació d’estar sota pressió, ha de pensar-li-ho dues vegades. Cal estar segura que no es pren la decisió “per la pressió de la família o dels amics”, assenyalen Dell i Erem.\n6. Soc conscient que un fill modificarà la meva relació amb la meva parella?\nL’arribada d’un fill modifica per sempre la vida de la parella\nL’arribada d’un fill modifica per sempre la vida no solament de la dona, sinó també de la parella. Moltes travessen crisi i algunes fins i tot deriven en la ruptura.\nLa psicòloga perinatal Anainés Caçador adverteix que “els primers mesos del bebè són complicats” per a la relació de la parella. En aquests moments, la comunicació i el suport mutu són fonamentals.\n7. Compto amb suport per criar al bebè?\nUn proverbi africà molt conegut afirma que “per criar a un nen fa falta la tribu sencera”. Si bé hi ha parelles que ho fan sense ajuda (o amb molt poca), tenir a prop a la família o a persones de molta confiança és una ajuda valuosa.\n8. Disposo d’estabilitat econòmica per assumir l’arribada d’un fill?\nNo es tracta que els diners sobri. Tampoc és necessari comprar tots els articles per a bebès i nens disponibles al mercat. Però sí cal procurar, almenys, una mínima estabilitat.\nD’una altra manera, no solament serà difícil assumir les despeses econòmiques que genera l’arribada d’un fill, sinó que, a més, l’embaràs es veurà tenyit d’angoixes i preocupacions relacionades amb aquest tema.\n9. Tinc clar com afecta la meva edat en la cerca embarasso?\nLa franja d’edat de major fertilitat en les dones va des dels 18 fins als 25 anys. Després dels 30, la fertilitat cau.\nNo obstant això, l’edat mitjana per tenir un fill és de 32 anys a Espanya, segons dades de 2011 de l’Institut Nacional d’Estadística.\n10. Estic preparada per no desesperar-me?\nAconseguir un embaràs a la primera no és senzill. El ginecòleg Isidoro Bruna explica que el 85% de les parelles ho aconsegueix en el termini d’un any.\nCal entendre, a més, que es pot formar part d’aquesta minoria a la qual, per diversos motius, li costa més aconseguir la fecundació. Convé, per tant, no perdre la calma.\nbebès embaràs gestación-ca madres-ca preguntas-ca


Veïnats de Palma rebutgen els canvis en l'EMT amb una mobilització amb cotxe pel centre\nVeïnats de Palma, pertanyents a set associacions, han rebutjat aquest dilluns els canvis introduïts en l'Empresa Municipal de Transports (EMT) de Palma amb una mobilització amb cotxe pels carrers cèntrics de la ciutat, sota el lema 'Si t'han tret el bus, vine amb el teu cotxe al centre'. Segons l'organització, hi han participat 29 vehicles.\nEl vicepresident de la Federació de Veïnats de Sa Ciutat de Palma, Tomeu Berga, ha explicat que les modificacions en les línies de l'EMT «han perjudicat els barris de la perifèria» amb la seva connexió amb el centre.\nEn aquest sentit, ha criticat que alguns, com Gènova i Sa Teulera, han quedat «totalment aïllats», amb un autobús cada 40 minuts. «S'han millorat freqüències al centre però s'han tret als barris de la perifèria», ha censurat.\nBerga ha afegit que veuen necessari que el centre sigui de vianants i que això vagi acompanyat de mesures que facilitin els accessos a aquest.\nPer Palma feta un oi i més incòmoda que mai, fa dervers d'un any\nLa passada legislatura, devant de la mala gestió del municipi palmesa, molts els hi donaven la culpa a MÉS i també a Podem, drl desgavell, sobre tot d' EMAYA. Però actualment, que el PSOE té molta més força i fa practicament el que vol, veim d'on venien les males decisions i els desastres s'han propagat fins a altres competències I el que és pitjor; la supèrbia i el no voler escoltar als ciutadans i rectificar els errors, ben igual de com fan els fatxes, només se diretencien, de moment, en que no posen multes inassumibles, ni tanquen a la presó, ni peguen als ciutadans.\n@ indignat, - Molt d'acord amb el teu raonament general. però deixa'm dir-te, que basats en l'experiència que ens dónen els politics d'aquest estat que ens governa, i per extensió, als seus sucursalistes locals, es creuen posseïdors de la pedra filosofal i per tan, ells son els enviats dels déus.\nSi no es fa algun moviment addicional a les paraules i bones intencions, que després el vent se les emporta i es queden en paper mullat, el resultat és que la gent ens quedem amb un pam de nas. Ara si es fa, son quatre dires de molesties per aconseguir un resultat pràctic.\nSi aixó ho repercutim en altres àmbits, la situació seria bastant diferent, com per exemple, l'article de més amunt de Docents per la República, o en el cas de Paula Rotger i de totes les persones amb abusos per causa de l'idioma\nCrec que la EMT s'equivoca el tractament que fa de les línies que arriben a l'extraradi de Palma i que en molts casos deixa els pobles de Palma amb unes connexions que deixen molt que desitjar, i que en lloc de fomentar l'ús del transport públic fan tot el contrari.\nLa Federació de Veïnats de Sa Ciutat de Palma (creada el 2016) s'hauria de plantejar actes que no siguin emplenar el centre de Palma de cotxes. També de posar en contacte amb la Federació d'Associacions de Veïnats de Palma (existent des de 1980) i ajuntar esforços. Si no, en lloc d'una reivindicació llegítima, pareix un ús partidista d'un problema.


R+D+i Archives - Cambra de Comerç de Manresa\nJa està disponible el nou portal web espanyol de el programa Horitzó Europa\nJa està disponible el nou portal web espanyol de el programa Horitzó Europa El CDTI juntament amb la FECYT i el MCIN volen donar-vos la benvinguda a el nou portal espanyol de el programa Horitzó Europa: https://www.horizonteeuropa.es/. Horitzó Europa és el programa marc de recerca i innovació (R + I) de la Unió Europea (UE) per al període 2021 -2027. És l’instrument fonamental per a dur a terme les polítiques d’R + D + I de la UE. L’objectiu general d’el programa és assolir un impacte científic, tecnològic, econòmic i social de les inversions de la UE […]\nConsulta pública sobre els fons de la UE en l’àmbit de la inversió, la investigació i la innovació, les PIME i el mercat únic Per tal de contribuir a definir polítiques europees útils a l’hora de formular noves legislacions i programes, i conèixer també quins temes són prioritaris per Europa, la Comissió Europea planteja periòdicament consultes públiques. En aquest sentit, la Comissió Europea ha convidat recentment a participar en la Consulta pública sobre els fons de la UE en l’àmbit de la inversió, la investigació i la innovació, les PIME i el mercat únic. Dita consulta planteja: […]\nR+D+i a les empreses espanyoles 2016 D’acord amb l’última Estadística sobre activitats de R+D realitzada per l’INE1, la despesa en R+D realitzat a Espanya l’any 2016 va ser de 13.260 milions d’euros. Això suposa un augment del 0,7% respecte als 13.172 milions de 2015, mantenint-se per segon any consecutiu el creixement, després del descens experimentat durant el període 2011-2014. No obstant això, en relació al PIB, la despesa en R+D representa en 2016 l’1,19%, continuant així el descens d’aquesta taxa que es manté des de 2011. L’evolució de l’activitat de R+D a Espanya, al llarg del període 2005-2016, es mostra en el gràfic 1 […]\nPresentació d’Ajuts d’R+D per a la cooperació tecnològica i a l’atracció de talent. ACCIO – Manresa . 8 de juny\nPresentació d’Ajuts d’R+D per a la cooperació tecnològica i a l’atracció de talent. ACCIO – Manresa . 8 de juny El Nuclis Locals donen suport a projectes de recerca industrial i desenvolupament experimental duts a terme de forma individual o mitjançant agrupacions d’empreses ja sigui d’una mateixa cadena de valor, d’un mateix negoci o que operen sobre un mateix camp de tecnologia. Són projectes que pel seu risc, difícilment es durien a terme sense el suport públic. Els Nuclis Internacionals faciliten la cooperació tecnològica internacional atorgant ajuts directes a fons perdut a empreses situades a Catalunya que volen cooperar […]\nGenerar deduccions a l’Impost de Societats per activitats de Recerca , Desenvolupament i Innovació , amb Seguretat Jurídica.\nGenerar deduccions a l’Impost de Societats per activitats de Recerca , Desenvolupament i Innovació , amb Seguretat Jurídica. Us informem que dintre de la pròxima campanya de l’impost de Societats, les empreses que porteu a terme activitats de R+D+i podeu aplicar-vos deduccions fiscals per activitats de R+D+i, arribant a poder-vos desgravar fins a un 59% de les despeses associades als diferents projectes. La Cambra de Manresa col·labora amb Innova Experts, empresa que està especialitzada en aquest àmbit, i que les pot ajudar a generar aquestes deduccions amb una alta seguretat i garantia jurídica. Més informació Jaume […]\nAjuts a l’R+D+i Pla Doctorats Industrials\nAjuts de la Generalitat de Catalunya a l’R+D+I “Pla de Doctorats Industrials”. Aquests ajuts són un bon complement per aquelles empreses que estan desplegant la seva innovació en base a la recerca, Connecten les empreses amb els grups de recerca i les universitats líders en les àrees d’expertesa en què estan interessats. Constitueixen una via de captació de talent de primer ordre. Permeten obtenir un finançament compatible amb altres fonts i gaudir dels incentius fiscals i les bonificacions per R+D+I subvencionant: 21.600€ en tres anys justificables en qualsevol despesa relacionada amb aquest projecte. 6.600€ en tres anys justificables […]


Concurs de creditors en què consisteix? | wikiNoticia\nHas vist faltes en alguna notícia? WikiNoticia la fem entre tots! Si et registres podràs corregir els errors que has vist. Llegeix com funciona WikiNoticia o registrat!\tConcurs de creditors en què consisteix?\nEconomia i Món\t- Finances\tdilluns, 9 de febrer de 2009 21:19\tFa temps que he sentit històries de persones que es van suïcidar a causa que les seves empreses estan arribant a la fallida per insolvència i deutes als Bancs i altres persones o entitats, és cert que la pressió financera pot arribar a tals extrems però el que més em sorprèn potser sigui el mal assessorament que alguns rebin o potser el no haver-ho rebut, o sense anar molt al passat podem recordar el cas el Martinsa Fadesa.\nEn primer lloc existeixen dos tipus de concurs de creditors.\nEl voluntari.- que és quan els propietaris de l'empresa s'acullen al voluntàriament i és el que ens interessa.\nEl forçós.- És el demanat pels creditors, est és més costós i complex pel que arriba a dificultar el que l'empresa pugui tirar endavant malgrat la seva actual situació.\nL'esperit d'aquesta norma és explicat clarament en amb les següents paraules\n“Es tracta, fonamentalment, d'organitzar les finances del concursado per aconseguir que el major nombre de creditors cobrin el màxim possible.\nEn aquest procediment es protegeix més als febles, com els treballadors, i es posterga a aquells que han tingut influència en la mala situació econòmica o que puguin beneficiar-se del concurs, per exemple, administradors de la societat o persones relacionades amb el concursado”(1).\nEn el passat per optar pel concurs de creditors era necessari ser comerciant, actualment ja no és necessari, sol amb que se sigui una persona natural o jurídica.\nÉs una mica complex explicar les fases del concurs però en forma resumida consisteix que en el concurs un jutge pren coneixement de la causa i nomena als “administradors concursales” que normalment són tres persones, dues col·legiades professionals en dret, auditoria amb cert temps d'exercici de la professió i un creditor.\nEls administradors concursales tenen dos mesos per avaluar la situació de l'empresa podent ampliar-se un mes més segons la complexitat del procés, també és possible ampliar el procés fins a un any quan l'empresa entra en liquidació.\nEn cas d'haver-hi tenir problemes de finançament l'empresa és vital assessorar-se bé amb un jurisconsulto ja que és preferible el concurs de creditors voluntari al forçós.\nImatge: GoogleFont Compartir Enviar a un amic


Estem adaptant el Servei d'Accessibilitat a les noves necessitats de subtitulació de videoconferències a distància | ACAPPS\nUn altre dels Serveis que continua amb la seva activitat, malgrat que reorientada per la situació, és el d’Accessibilitat de la Federació ACAPPS. També ens hem volgut apropar –a distància- a com està funcionant i n’hem parlat amb el Domingo Reina, tècnic referent del Servei.\nDomingo, el Servei d’Accessibilitat promou i fa accessible actes amb la subtitulació en directe i el bucle magnètic. En aquests moments, la situació ha canviat.\nSí, com podeu imaginar, donada la situació de confinament i l’estat d’alarma s’han anul·lat tots els actes i activitats públiques previstes i això ha repercutit en que l’activitat del servei ha baixat de forma dràstica. Tot i així, des del servei d’accessibilitat continuem funcionant per fomentar l’accessibilitat comunicativa de les persones amb sordesa.\nPer exemple, que les persones amb sordesa puguin contactar amb els serveis de salut de forma accessible és vital.\nSí, una de les primeres accions que ja vam fer quan es va declarar la pandèmia, va ser informar i assessorar online sobre els diferents canals de comunicació que hi ha en cas d’emergència com el 061 i el 112 accessible a les persones amb sordesa en cas de necessitat. Com a tasca d’incidència, hem demanat als serveis públics que, durant aquests dies, les persones amb sordesa que treballin en serveis essencials disposin de mitjans accessibles per a rebre atenció psicològica i seguiment gratuït com s’ha previst per a la resta de la població.\nHabitualment estem en contacte amb institucions i empreses, a les que assessorem sobre com fer un acte accessible.\nSí, i això ho continuem fent. Estem informant i assessorant, per correu electrònic i via telefònica, a les entitats, tant públiques com privades, que volen realitzar activitats accessibles a les persones amb sordesa mitjançant subtitulació, bucle magnètic i/o emissores de fm. Un exemple és que recentment una empresa d’organització d’actes ens ha demanat pressupost per posar bucle magnètic en unes activitats previstes al maig a Sant Boi de Llobregat.\nI mentre no puguem tornar a l’activitat del servei normalitzada, amb la subtitulació presencial d’actes en directe, quines alternatives ofereix el Servei?\nEstem en aquesta fase. La situació actual ens ha obligat a repensar el Servei i adaptar-lo a la nova situació i demanda. La crisis sanitària ha canviat la manera de treballar, de relacionar-nos: ara tot ho fem per videoconferència. Per tant, la necessitat de les persones amb sordesa és que aquestes videoconferències siguin accessibles amb la subtitulació en directe a distància i en directe i de forma professionalitzada. Estem fent proves de subtitulació en directe per a les videotrucades o per oferir subtitulació en directe i a distància en actes públics.\nTambé estem oferint pautes perquè s’estableixin mesures d’accessibilitat a la comunicació per aquells infants i joves amb sordesa que han de seguir els estudis i les tasques escolars des de casa amb la utilització de sistemes de missatgeria instantània per comunicar-se amb el professorat i amb els seus companys i companyes. En cas d’utilització de videoconferències, teclejar la informació en el xat en cas necessari. En cas que els docents recomanin productes audiovisuals, que aquests siguin accessibles amb subtítols.


Edición del martes, 14 julio 1987, página 45 - Hemeroteca - Lavanguardia.es\nEdición del martes, 14 julio 1987, página 45\nEls diaris explicaven, ara fa uns dies, que un tal Pat Foleyhavia estat despatxat com a co— menariSta esportiu d’unaemissora comercial británica, “Beacon Radio”, per haver iii—troduit, al beil mig deis seus co— mentaris estrictament espor— tius, aiguns quants comenucris decollita própia, que queien depie en el terreny —dejen— de la política. El cas és que l’anome— nat Foiey —el nom ja fa pensar en follia, també en angiés— vacanviar de tema en plena re transmissió de notícies d’es—ports per exclamar, sense que vingués massa a tomb, que laprincesa Diana de Gal-les era “una mica ximple”, i també“força enravenada”. La cen— traleta de l’emissora es va blo— quejar de seguida amb tot detrucades de ciutadans británics que van expressar, airadament, la seva disconformitat amb tals propósits. El comentarista, queno va semblar amoinar-se per aquesta reacció, encara va tenir temps d’afegir, per a tots els oients: “1 Sarah Fergusson, duquessa de York, no solament está grossa, sinó que, endernés,és com un espantail”. Pat Fo- ley, acababa d’inforrnar-nos lapremsa, fou despatxat sense contemplacions.Pensant—ho bé: ¿quin mal havia fet el comentarista?Abans que res, s’havia ficat en el terreny deis comentaris “po—lítics”, quan la seva feina havia de ser solament el comentan deles gestes esportives. En segon lloc, és ciar. s’havia ficat amb lafamília rejal británica, o ainb les mullers de dos deis fills de la reina d’Angiaterra. 1 encara hiha una possible tercera raó per entendre que el despatxessin:havia pronunciat paraules o judicis absolutament insólita, coses que ningú no s’ha d’atrevir a dir en públic, i menys en cara tan fora de context. L’informació plana El món de l’opinió pública atá fet,justament, de la inver— e d’aquesta mena peculiardpinions. Cada cop més, alló que hom s’espera d’un comen Sri dit per un mitjá públic és, precisament, que no digui resde res. Res de sorprenent, res d’impertinent —al, cap i a la fi,alló no eren insults, sinó ven- tats com temples—, res desavi nent. L’opinió pública ha aca bat consistint, als nostras dies,en no res més que el mitjá uni versal de la negació de la informació: a dir alló que ens agrada de sentir, a sentir alló que maino ens molestará que ens di- guin. A base de poder acontentan tothom, la rádio, la premsa, la teievisió, tendeixen a unamena d’informació plana: cal algun episodi excepcional enl’ordre de la vida quotidiana —un atemptat, un regicidi, incendis o terrabastalls gegan tins— penqué la informació ad quireixi, esporádicament, la densitat de la notícia veritable— ment nova. 1, ja se sap, com queal món passen molt poques no ves d’aquestes que he dit, i amb relativament escassa freqüén— cia, Ilavors és rar que les notí— cies per rádio, als diaris o a latele ens sorprenguin. (O pasaen tan sovint, que ja ni eres im pressionen.) Somio de vegades uns mit jans de comunicaciójustament amb aquest métode que ha po mt en circulació Pat Foley. Noun programa satíric d’excepció —com «No passa res”, etc.—,sinó la vinculació inesperada, enmig del programa més ingenu i monoiític del món, d’una notícia que ens destanoti, queens commogui, que eres suble vi, que ens faci morir de niure o etas faci esclatar les llágrimes dedebó. Com m’agradania de sentir, amb llibertat exultant, frases soltes a la rádio, horno logables a aquestes de Pat Fo- ley, a casa nostra! Per exemple:“En Lluís Llach és el cantant més avorrit de la terna”, “La nauntanya de Montserrat és horrorosa”, “El catalanisme ésuna falórnia”, i coses per l’es tu... Per qué aquestes frases han de quedar sempre tanca—des a les converses pnivades?Son opinions molt discutibles, i per aixó desvetllanien la capa citat dialéctica de tota el ciuta dans. JORDI LLOVET Es a punt de clausurar-se aLondres, a la Barbican Art Ga ilery (del 21 de maig al 19 dejuliol)una de les expcicions millors que he vist enguany i de les que menysplaer estétjc m’han procurat. Em refereixo a “A Paradise Lost”,convenientrnent subtitulada “La imaginació neoromántica a laGran Bretanya”, un moviment (pen la conveniéncia deis moviments en la vida cultural) localit— zat entre 1935 i 1955, que en pm- tura va donar noms no sois deseo-neguts entre nosaltres avui dia, sinó ben aiiens a la cultura bnitáni— ca actual, si exceptuem el primerFrancis Bacon, Graham Suther land i Lucian Freud. També unasénie d’il1ustnes desconeguts pel que fa a la literatura, si excep— tuern, naturalmente, Dylan Thomas. Per no parlar del cinema de Michael Powell, naentre no hi ha dubte que el fotógraf del grup, BilIBrandt. no és sois el gran fotógraf neoromántic sinó també un deis grans fotógrafs del segle. A i’exposició podíem compro- var que els artistesjoves a la meitatdeis anys trenta van enfocar-ho cap al visionarisme d’un William Blake, amb influéncies del mo- dernisme dit continental (Picasso,Miró, Rouault) i van començar a veure la seva iBa amb una imatgeromántica, amenaçada per les bombes nazis: boscos, paisatge rural, restes arqueoiógiques, ins- cnipcions medievais, jardins, re carregament. Deis Highlands escocesos al Lake District, junta ment amb un gust per l’autoretrat,un fort masclisme en la visió de la dona, perqué el grup, a més, vaconfigurar-se a base d’artistes masculins. 1 un mecenatge, el deis germans Sitweil —Edith. Osbert iSachareveii— que no sois van en carregar la decoració de la sewi casa (més aviat palau per als nostr es estáadards), Renishaw Hall, al comtat de Derby, sinó que Osbert va encarregar a John Piper i’elaboració de les iiustracions per a una autobiograíia que encara ha—via d’escriure, un encárrec del qual va sorgir una exposició a lesLeicester Gallenies de Londres ieis quatre volums autobiográfies d’Osbert Sitwell, “Left Hand,Right Hand!” (1945-1949). Excel . lent panorámica També els Sitweil van protegir Dylan Thomas. Aixó no obstant,la gran expenimentació modernis ta, després de la segona Gran Guerra ja no trobava —o no hauria trobat— massa ressó entre el púbiic, com va ser el cas en Phiiip Toynhee, un novel4ista més que interessant, des d’un punt de vista experimental. Aquest “paradísperdut” si anab alguna cosa fa es- pecuiar és amb el iloc que haurien ocupat un Joyce o una Woolf, cas de sobreviure la guerra (recordemque tots dos, encara que de forma distinta, van morir el 1941). Pelque fa a les arta plástiques, tota els postimpressioflistes (eis Bloomsbury melosos) es van veure des- posselts del favor popular i hanhagut d’esperar els anys setanta por a una certa revaioració. Per al-tra banda, i ja ben entrats als anys vuitanta, les flora boscanes, itarestes arqueoiógiques i els temes neoromántics en general ens re- sulten moit ailunyats, més segura- ment que el realisme poétic de lageneració deIs anys trenta (Au den. Spender, MacNeice) per als primers lectors que van nebre els fruits d’aquell neoromanticisme visionan. Peraquesta raó, segura- ment. ‘eiem amb força més gust,també, els postimpressionistes británica que no par eis neoro mántics, excepció feta, insistirn,de Francis Bacon. Es curiós que, en pintura, seráun figuratiu peculiar, Bacon, el qui tornará a donar to a la pinturabritánica, mentre una figurativa literária, Doris Les.sing, será qui,i’any 1962, per tema més que no pas per recerca estilística, tomaráa desvetiiar l’interés del púbiic. Ens refenim, naturaiment, a “The Golden Notebook”, un iijbre que,exhaurida la via existencialista francesa sorgida immediatament després de la guerra, atraurá l’atenció mundial. Deis alemanys. ni parlar—nc fina molt recentrnent, si exceptuem un BólI i el grup al vol-tant de Günter Grasa. Havien per dut la guerra, eren dolents i, fins i tot artísticament, sembiava que nocalia fer-los cas. En el moit aliena que ens resulta l’exposició és on rau, possible ment, i’ensenyanient que etas pro- cura. En especial, la selecció d’au—toretrats, amb el seu especial visionanisme que eis aboca cap a Hamiets, certament “kitsch”, per no parlar d’artistes a la manera d’icones bizantines, i ens dóna consciéncia de la gran distáncia ue hi ha entre cus i nosaltres, en— tre cts qui van viure el nazisme, laguerra (la freda inciosa) i noval- tres, supervivents del seixanta vuit, certament força més escép tics, naenys grandiloqüents. Aixóno obstant, un Graham Suther iand fania la seva via, i un Bacon iun Freud, per no insistir en el fo— tógraf BilI Brandt. 1 és que, ben se- gur, hi ha etapes que la coHecti vitat —l’artística melosa— ha decremar i aixó és, si més no, una idea que deixava moit clara aquesta excelient panorámica, aquest ‘paradis perdut”, de la BarbicanArt Gallery. MARTA PESSARRODONA MARTES, 14JULIO 1987 F ragments L’exemple de Pat Foley CULTURA Hi ha paradisos que, pótser, més val perdre LA VANGUARDIA 45 Francis Bacon i Dylan Thomas VIVE EL’ /VERANO 87’ i ;1]___ : _____ si esteessu problema;0] 1 MINUTOStenQmQS la salucion METODO d& Dr. YA;1] : IMPLANTACIONCAPILAR;0] LLANCA Desde Ltançá hasta Sant Caries de la Rápita, este verano vas a gozarla en la playa, porque Cola Cao, La Vanguardia y Antena 3 te ofrecen mucho más que sol, te ofrecen espectáculo con “Vive el Verano 87”. Todo un show que recorrerá la costa con concursos, regalos y mucha, mucha vida. este verano, :I•-:.•.•. laplayaestáviva. I’ 1Gozal& -& ç’(’ LAVANGUARDIA Lt (inico sistema, cabello a cabello, realizado con productos importados directamente de Japón, según normativade la Sanidad Española. Garantía contractual IMPLANTE INICIAL 45.000 ptas. - C/. Capitán Arenas, 3 y 5 (ntenar jardín)1 LNi[i©J©Q) Tel. 2Ó3 09 54 TEL. 429 48 98 08034-BARCELONA MADR)D Lea nue.strus paginas deLA VANGUARDIA Pasatiempos


El Pi reclama a l’executiu que confirmi la data definitiva de vacunació de la població de les Illes Balears – Rellevant.cat\nLa portaveu al Parlament, Lina Pons, ha deixat clar que “si no tenen una previsió de quan finalitzarà que ho diguin també per evitar més confusió”\nEl Pi – PROPOSTA PER LES ILLES BALEARS ha reclamat a la presidenta Armengol que doni a conèixer quan estarà vacunada tota la població de les Balears. La portaveu de la formació al Parlament, Lina Pons, ha deixat clar que “demanen un data a l’executiu per evitar més confusió a la població que viu en un estat d’ansietat permanent, que ens diguin si ho saben o si no ho tenen clar”.\nPons ha apuntat que “ també volem saber de quina manera Europa repartirà les vacunes i quan arribaran a les Balears.” “La població” ha puntualitzat Pons “necessita certeses.” La portaveu d’El Pi ha recordat que “Armengol es va fer seva la nostra proposta de prioritzar la vacunació a les comunitats turístiques i l’ha fet arribar a Sánchez, però encara no se sap res.”\nD’altra banda Pons ha mostrat el seu rebuig a què “no es compleixin els protocols de vacunació. Això és un clar exemple del que no hem de ser com a societat.” Segons la portaveu d’El Pi, “hi ha dues maneres de fer ses coses: bé i malament. Estar clar que hi ha persones que s’han passat de llestes.”\nL’Associació de Caçadors de Manacor fa una batuda contra la processionària\n1 de febrer de 2021 El Pi-Proposta per les Illes Política Deixa un comentari