Presentació La inspecció L'adopció Llista d'adopcions La xarxa Projectes relacionats\nL’adopció de riu vol dir responsabilitzar-se i involucrar-se en la gestió, protecció i conservació d’un o més trams fluvials. Pot formalitzar-se amb la signatura d’un acord de custòdia amb propietaris de finques privades, entitats i administracions locals, on queden reflectits els compromisos i el marc d’acció, sempre en funció de les expectatives i possibilitats de cada actor implicat.\nEls grups proposen actuacions i des de l'Associació Hàbitats se’ls dóna els suport tècnic necessari per a tirar endavant les seves idees. En aquest sentit, l’Entitat ofereix assessorament continu i eines de suport als voluntaris que adopten trams de riu, com ara el Manual per a l’adopció de rius, una guia pràctica que conté informació i recursos per orientar als grups de voluntaris i voluntàries a l'hora de planificar i redactar la seva iniciativa d’adopció.\nSi sou un grup de voluntaris que voleu fer aquest pas o esteu interessats en alguna de les adopcions ens podeu trucar al 934213216, escriure'ns un correu a projectes@associaciohabitats.cat o bé omplir aquest formulari i ens posarem en contacte amb vosaltres ben aviat!\nManual d’adopció de rius\nFitxa de projecte inicial\nLes adopcions del Projecte Rius\nLes Franqueses del Vallès i Canovelles\nRecuperació de les riberes del Congost i de la riera de Carbonell (des de 2013)\nL'adopció té com a objectiu conservar i millorar un espai fluvial catalogat com a espai d'importància comunitària dins la Xarxa Natura 2000. Hi participa el Consell de Poble de Llerona, els ajuntaments de les Franqueses del Vallès i Canovelles i el Consorci per a la Defensa del Riu Besòs. S’han desenvolupat diverses etapes de restauració ecològica combinades amb activitats d’educació ambiental; tot plegat amb l’objectiu d’implicar la ciutadania en la recuperació de la biodiversitat autòctona.\nRecuperació del Passeig del Tenes i de la Central de Sant Martí del Fai (des de 2008)\nL'adopció comprèn dos espais diferents. Al nucli de Bigues s'han realitzat treballs de recuperació, comunicació i sensibilització ambiental en el marc del sender fluvial anomenat "Passeig del Tenes". A Riells del Fai s'està rehabilitant tot l'entorn natural, així com l'edificiació, de la finca de l'antiga central hidroelèctrica de Sant Martí del Fai. Les adopcions són possibles gràcies a la participació dels voluntaris i voluntàries del BIR Tenes, la finca de l’Hotel Molí de la Torre, la finca de la Central de Sant Martí del Fai i el suport de l’Ajuntament.\nAiguafreda i Seva\nRehabilitació ambiental i revalorització social de la riera de Martinet (des de 2007)\nS'ha realitzat una diagnosi de l'estat de la riera de Martinet, complementada amb estudis de flora i fauna, a partir del qual s'han portat a terme actuacions de recuperació, millora i difusió dels valors naturals i culturals de la vall de Martinet. L’adopció és possible gràcies a la participació dels voluntaris i voluntàries de l’Associació Martinet, la finca El Saüc de Salgot i l’Ajuntament. Darrerament s’ha afegit al projecte l’Ajuntament de Seva.\nAiguafreda i Centelles\nRecuperació de l’entorn fluvial de la font d’en Pinós (des de 2012)\nLa iniciativa ha consistit en la recuperació de l’entorn fluvial de la font d’en Pinós, un indret que es trobava abandonat i que gràcies a la tasca del veïnat i de l’Associació Martinet, així com a la complicitat d’ambdós consistoris i algunes empreses locals, torna a ser accessible a la població. En aquest sentit, s’ha instal·lat una passarel·la sobre el riu Congost, s’ha recuperat el flux d’aigua de la font i s’ha condicionat l’espai gràcies a la retirada de deixalles, el reforç de la cobertura, la instal·lació de mobiliari urbà i refugis per a fauna.\nRecuperació de la Tortuga de Rierol (des de 2007)\nL'any 2007 es va realitzar un projecte de gestió de tortugues exòtiques i de recuperació de tortugues de rierol al riu Llobregat al seu pas per Martorell. La difusió del projecte es va centrar en la importància de no alliberar tortugues de Florida als espais naturals. Aquesta iniciativa va ser possible gràcies a la a la participació del CRARC, l’Ajuntament de Martorell i els voluntaris de Martorell Viu, que continuen realitzant campanyes de seguiment.\nRecuperació del Torrent Gran d'Abrera (des de 2004)\nEl Torrent Gran d'Abrera té un excepcional valor ecològic i paisagístic malgrat trobar-se en una zona afectada per grans presions antròpiques. Actualment s'ha adequat una ruta fluvial i es desenvolupen actuacions de gestió i potenciació del bosc de ribera, a més d’accions de sensibilització sobre l'espai. L’adopció és possible gràcies a la participació dels voluntaris i voluntàries de l’Associació ANDA l’Ajuntament.\nProcés participatiu de la Riera de Vallvidrera (des de 2006)\nSeguint la Directiva Marc de l'Aigua s'ha impulsat un procés de participació ciutadana al voltant de la riera, amb una important campanya de difusió i sensibilització ambiental a Molins de Rei, Sant Cugat del Vallès i el Districte de Sarrià-Sant Gervasi de Barcelona. El projecte és impulsat per Associació Hàbitats, el Parc Natural de Collserola i la Universitat de Barcelona.\nRecuperació i millora del patrimoni de la Riera d'Amer (des de 2003)\nEl projecte s'ha centrat en la recuperació i obertura del camí "vora riu" que ressegueix la Riera d’Amer (Riu Brugent) i que es troba comprès entre l’aiguabarreig del Ter amb el gorg de Santa Margarida. Totes les iniciatives han estat acompanyades d'una important campanya de difusió per tal d'involucrar a la població local. L’adopció és possible gràcies a la participació dels voluntaris i voluntàries de les entitats locals d’Amer.\nPlanificació i dinamització de la riera Gavarresa (des de 2003)\nL'adopció comprèn el tram entre el Pont Vell fins a la Font del Tomàs. S'ha realitzat un estudi previ del tram, s'han desenvolupat accions per la recuperació ecològica i paisatgística, especialment del bosc de ribera. També s'ha treballat en la recuperació social de l'entorn amb la creació d'un itinerari i accions de divulgació del projecte. L’adopció és possible gràcies a la participació dels voluntaris i voluntàries del Grup Ecologista d’Avinyó.\nAdopció del tram de Vilopou-Ca l'Isard al riu Llobregat (2005-2007)\nEs van portar a terme neteges, plantacions i accions de gestió de flora al·lòctona per tal de recuperar els hàbitats autòctons. Es va rehabilitar una bassa per a amfibis a la riera de Parellades i es va realitzar una prova pilot de recuperació de la tortuga de rierol i diversos materials de sensibilització, gràcies a la participació dels alumnes de l’escola Povill. També van col·laborar entitats locals, de pescadors i el CRARC.\nRecuperació i millora de l'entorn fluvial a Dosrius (2007-2009)\nEs varen dur a terme diverses accions per tal de recuperar els marges i les zones de ribera més degradades, amb la consolidació dels marges, la limitació dels accessos i reforestació, tot plegat sota el nom "Apropem la riera". L’adopció fou possible gràcies a la participació dels voluntaris i voluntàries de la Plataforma El Roure.\nEradicació de quelonis al·lòctons en la riera de Cànoves (2007)


À - Butlletí d'informació municipal d'Avià - Núm. 1 Octubre 2007 by Bífidus Produccions - issuu\nUn pla urbanístic per dissenyar l'Avià del futur\nButlletí d'informació municipal d'Avià Número 1 Octubre del 2007 Distribució gratuïta Edita: Ajuntament d'Avià\nSUMARI EDUCACIÓ Pàg. 3\nFinestres noves, cuina reformada i un mòdul més per a l'escola Educació i l'Ajuntament fan millores al CEIP Santa Maria ESPORTS Pàg. 3\nAvià obté material i equipaments per a diversos esports Arriben una cistella de bàsquet i una taula de tennis\nPOBLACIÓ Pàg. 2\nEl padró d'Avià torna a superar els 2.000 habitants MEDI AMBIENT Pàg. 3\nFanals amb més llum i menys contaminació\nAjut del Govern per canviar les làmpades Disseny:\nna de les primeres decisions que lajuntament ha pres en matèria durbanisme és la de redactar el Pla dOrdenació Urbanística Municipal. El POUM és una eina de planejament urbanístic integral que, quan saprovi, ha de substituir les normes subsidiàries vigents en lactualitat. La redacció del POUM és un procés llarg, dentre dos i tres anys, i és molt important que hi hagi una bona participació ciutadana. LAjuntament encarrega per concurs la redacció del POUM a un equip multidisciplinar, que estudia les característiques del poble, les seves necessitats de creixement, de serveis, dequipaments, de patrimoni arquitectònic..., el model i el ritme de creixement que vol tenir, les zones cap on es vol créixer, etc. El resultat de lestudi, exposat al públic, pot rebre modificacions i aportacions dels veïns i veïnes, de les entitats i del mateix Ajuntament. Al final daquest procés, queda definit el POUM que, un cop aprovat per lAjuntament i per la Generalitat, ha de regir el\ncreixement dAvià en els propers anys. El passat mes de juliol, es va aprovar el plec de condicions que han de regir el contracte amb lempresa redactora i actualment està obert el termini de presentació de candidatures dels equips tècnics interessats en redactar el POUM dAvià. El cost de tot el procés està valorat en 130.000 euros i sha demanat una subvenció a la Generalitat que pot arribar a cobrir el 50% del cost. Una altra decisió en matèria de control dobres és la destablir des del mes de setembre la llicència de primera ocupació. Aquesta llicència permet que el tècnic municipal inspeccioni una obra quan ja sha acabat, per comprovar la concordància entre lobra realitzada i el projecte inicial. En definitiva, des de lAjuntament hem posat les bases de lAvià del futur, a través de les obres i de lurbanisme, i a partir dara serà molt important la col·laboració i lopinió de tots els avianesos i avianeses. Equip de Govern Ajuntament d'Avià\n} Sha executat lobra de condicionament de vials al veral Sant Jordi, per lempresa Osercat, SL, per limport de 137.291,60 . } Sestà realitzant lobra dadequació de la sala polivalent de lAteneu (aire condicionat) i edifici de lajuntament (ascensor). Ladjudicatària és Construccions Beravi SL i el cost del projecte és de 159.139,56 . En relació amb aquesta obra, el President de la Diputació ha concedit un ajut de 18.000 . } Sha adjudicat a Construccions Canudas-3 SL lobra de clavegueram dels carrers del Mig i Nou a Graugés, per 51.330,00  } Sha aprovat definitivament\nel projecte darranjament i pavimentació del Camí de Cal Tana i Vilamarí. En relació amb aquest projecte, la Diputació ha concedit un ajut de 90.000 . } Sha aprovat definitivament el projecte durbanització del carrer Catalunya. } Sha aprovat inicialment el projecte durbanització del sector oest del carrer Flor de la Muntanya. } Shan instal·lat jardineres al carrer Sanglas, de la Plana. } Sobre el transport daigua en bótes durant lestiu del 2006, lACA nha subvencionat el cost: 22.991 . } LACA ha concedit un ajut de 9.000  per a la redacció del Pla director del servei municipal\ndaigua potable. } Sha renovat fins el maig del 2008 el contracte de gestió del servei de jardineria a Josep Freixa, pel preu de 10.177,30  anuals. } Sha renovat fins el juny de 2008 el contracte de lloguer del bar de lAteneu. } Sha prorrogat per un any el contracte a larquitecta Mireia Besora pels treballs de consultoria i assistència en matèria urbanística, ampliant de 4 a 8 les hores de dedicació setmanal. } Sha aprovat un contracte menor amb la consultoria Dau5, per serveis dassessoria jurídica legal en matèria urbanística, pel preu de 10.344  + IVA anuals.\n} El Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya ha concedit un ajut de 1.860  per a ladquisició de material dequipament per al consultori d'Avià. Aquest equipament consisteix bàsicament en una fotocopiadora i cadires. } Sha aprovat ladhesió municipal\nal Consorci del Govern Territorial de Salut del Berguedà. } Sha renovat el conveni que manté l'Ajuntament amb el Servei Català de la Salut per les despeses de manteniment del consultori per a l'any 2007 amb un import total de 20.373 .\n495.600 Impostos directes Impostos indirectes 130.000 313.224 Taxes i altres 515.568 Transfe. corrents 6.300 Ing. patrimonials Alienació dinv. reals 130.000 514.308 Transf. capital 125.000 Passius financers 2.230.000 Total ingressos\nPersonal 476.128 Béns corrents i svs. 598.668 Despeses financeres 13.731 Transf. corrents 30.795 Inversions reals 1.006.422 Passius financers 104.259 2.230.000\n} El Servei dOcupació de Catalunya ha subvencionat la contractació de 5 persones desocupades: -Monitors (2) per a les piscines municipals: 12.606  -Operari manteniment piscina: 6.388  -Auxiliar serveis assistencials: 4.781  -Treballadora familiar: 9.491  } Sha aprovat la xifra de població a 1 de gener de 2006: 2.058 habitants. } Sestà acabant de negociar el lloguer dun local a la Plana per destinar-lo a activitats socials dels veïns daquest nucli. } Relacionat amb el desenvolupament de les xarxes de telecomunicacions, sha efectuat ladhesió a convenis signats per Localret i diverses operadores de telefonia.\n} Sha convocat un concurs públic per a ladjudicació del contracte de consultoria i assistència tècnica per a la redacció del Pla dOrdenació Urbanística Municipal (POUM). El termini de presentació de propostes va acabar el passat dia 20 de setembre. } Sha aprovat inicialment el pla parcial Centre del nucli dAvià i el conveni urbanístic que hi està relacionat. El període d'exposició pública que estableix la llei va finalitzar el passat dia 21 de setembre. } Sha acordat la suspensió de\nles llicències dobres que prevegin la construcció dhabitatges amb una superfície útil inferior als 60 m2. } Sha encarregat a lAssociació Catalana de Municipis (ACM) la redacció del catàleg de masies i cases rurals. } Sha aprovat definitivament el projecte durbanització del carrer entre la Ronda de Queralt i el carrer Anselm Clavé. Relacionat amb aquest mateix carrer, també sha aprovat a l'Ajuntament la reparcel·lació voluntària de les finques afectades. } Sha aprovat inicialment la\nmodificació puntual de les normes subsidiàries en làmbit de la casa de Cal Vima vell. } Al llarg dels últims mesos, shan aprovat els següents convenis urbanístics: -Amb el Sr. Lluís Canal, per compensació de superfícies entre el Pla parcial del Serrat de la Torreta i la Unitat dActuació núm. 7. -Amb el Sr. Elies Capellas i la societat Avià Nord, pel desplegament del pla parcial de la subzona residencial 9A, referent a la cessió anticipada del terreny destinat a zona verda.\n} Sha acceptat un crèdit de 125.000  concedit per la Caixa de Crèdit de la Diputació, sense interès, destinat a la primera fase del pavelló polisportiu. } Sha aprovat el pressupost pel 2007 amb aquestes xifres: INGRESSOS\nC CULTURA I FESTES\nJ P JOVENTUT\nA ACCIÓ SOCIAL\n} Sha continuat treballant en les grades del camp de futbol. } Sha negociat amb la Diputació un ajut per a la millora dels vestidors del camp de futbol, que ja sha realitzat. Oficiosament shan obtingut 8.000 euros. } La gestió de la piscina municipal de la temporada 2007 sadjudicà a Eva Sala i Elisabet Ortega. } Sha canviat el sistema de cloració de la piscina municipal petita. } Sha finançat el treball de manteniment de la gespa del camp de futbol que realitza lempresa Royalverd. } Shan obtingut els següents\najuts de la Diputació: -1.525  per a una taula exterior de tennis taula -1.038  per a una cistella de bàsquet exterior (la Plana) -1.350  per material esportiu -825  pel torneig de futbol sala -2.018  pel programa En forma! -2.421  per a activitats extrascolars de caire esportiu -2.152  pel programa A cent cap els cent } Sha concedit un ajut de 300  a Motor Clàssic dAvià per a la trobada de motos antigues i 530  als Amics dels Cavalls per a la Festa dels Cavalls.\n} Shan coordinat els diversos actes de la Festa Major dAvià, Festa Major de Graugés i Festa del Segar i el Batre. } Shan concedit aquestes subvencions: - Associació Cultural i Esportiva de Cal Rosal: 450  per a la Festa Major de Cal Rosal. - Colla de Caramellaires: 550  per pagar el grup danimació de\nla Festa de lOuada. - Colla de Grallers: 225  per lorganització de taller de gralla. } Shan obtingut els següents ajuts de la Diputació: - Edició de llibre sobre la història dAvià: 1.000  - Dinamització cultural comunitària: 1.800  - Fulletó de promoció turística: 1.000 \n} Shan promogut 3 activitats de A prendre la fresca: playstation, scalextric i risoteràpia. } Sha obtingut una subvenció de 1.000  del Govern de la Generalitat per a cursos, tallers i pagar el sou dun tècnic de\njoventut compartit amb altres ajuntaments de la comarca del Berguedà. } Sha concedit una subvenció de 200  a un grup de joves de Cal Rosal per contribuir a les despeses d'organització d'un concert de rock.\n} Shan repassat els camins previstos dins del Pla de prevenció dincendis forestals corresponent a l'any 2006, amb un ajut de 10.236  de la Diputació. } La Diputació de Barcelona ha concedit un ajut de 8.796  per continuar durant aquest any\n2007 el manteniment dels camins inclosos dins del Pla de prevenció dincendis forestals al terme municipal d'Avià. } Sha aprovat una moció del sindicat Unió de Pagesos contra la inclusió de Catalunya a làmbit geogràfic Viñedos de España.\n} Shan continuat els treballs de condicionament del centre de dia, amb la instal·lació de lascensor i dels serveis daigua, electricitat i calefacció. } Amb el suport de la Diputació de Barcelona sha contractat una dinamitzadora per a la gent gran, que donarà servei als municipis d'Avià, Casserres, Montclar, Montmajor i lEspunyola. La subvenció per\na aquest any 2007 és d'un total de 8.750 . } Shan adquirit 35 butaques noves pel casal de la gent gran d'Avià, amb un cost total de 4.613 . } Shan obtingut de la Diputació els següents ajuts: -Per als serveis socials datenció primària: 2.058  -Per als serveis datenció domiciliària: 1.473,50 \n} La Generalitat ha concedit un ajut de 11.500  per al projecte de prevenció de la contaminació lluminosa (canvi de làmpades de mercuri a vapor de sodi). } La Diputació ha concedit 3.000  per a una campanya de sensibilització ciutadana.\n} Amb càrrec al Departament dEducació de la Generalitat, shan acabat els treballs de canviar les finestres de lescola i sha instal·lat un nou mòdul prefabricat. } A càrrec de lAjuntament, sha fet una reforma important a la cuina del CEIP Santa Maria d'Avià. } Shan obtingut els següents ajuts: - Generalitat : 82.800  per al funcionament de la llar dinfants. - Diputació: 3.045  per al programa escola oberta, ciutadania i cohesió social i infància, i 2.000  per a lorganització de cursos dintroducció i perfeccionament a les noves tecnologies de la informació i comunicació. } Sha liquidat el programa Anem al teatre del curs escolar 2006/07, que ha suposat una despesa per a l'Ajuntament d'Avià de 2.800 . } Sha concedit a lAMPA del CEIP Santa Maria dAvià una subvenció de 1.680 euros per a les activitats extrascolars del curs passat. -Per al desenvolupament del SAD: 2.500  -Per a polítiques locals de diversitat i ciutadania: 1.503  -Per a polítiques locals digualtat doportunitats: 1.035  -Per a la VII Jornada solidària Avià-Charcay: 1.200  } El Consell Comarcal ha confirmat un ajut de 2.249  per a lampliació dels serveis datenció domiciliària.\nL'Ajuntament d'Avià obre un nou mandat municipal\nl dia 27 de maig es van realitzar les eleccions locals per escollir els regidors municipals durant la legislatura 2007-2011. El resultat va ser aquest: -Nombre delectors: 1.717 -Nombre de votants: 1.031 -Vots en blanc: 138 -Vots nuls: 32 -Progrés Municipal: 481 vots (6 regidors) -Convergència i Unió: 380 vots (5 regidors) El dia 16 de juny es va constituir el nou Ajuntament i sortí escollit alcalde Ramon Orriols i Sabata (PM). Lequip de govern ha quedat de la següent manera: -Ramon Orriols i Sabata, Alcaldia, Governació, Barris i Salut -Joaquim Serradell i Gaja, primer tinent dalcalde, Obres i serveis municipals, Urbanisme, Pagesia i camins. -Rosalia Monroy i Sánchez, segona tinent dalcalde, Economia i Promoció Econòmica. -Maria del Agua Cortés i Elia, regidora de Cultura, Educació i Participació. -Susanna Campillo i Besses,\nregidora dAcció Social i Medi ambient. -Gerard Ortega i Barniol, regidor dEsports, Joventut i Festes. A loposició queden els 5 regidors de CiU (Lluís A. Yun, Llorenç Altozano, Joan Llaugí, Josep Bertran i Josefina Boixadera) Les sessions plenàries ordinàries se celebren cada dos mesos, en dimarts, a les 21 hores. Les sessions de la Junta de Govern se celebren cada quinze dies, en dimarts a les 19:30 hores. Els representants municipals a Comissions i òrgans collegiats són: -Comissió Especial de Comptes: Ramon Orriols i Rosalia Monroy per PM i Joan Llaugí i Josep Bertran per CiU. -Consell Escolar i Consell Escolar Municipal: Maria del Agua Cortés. -Junta de lAteneu: Gerard Ortega -Comissió mixta Ajuntament-Ateneu: Gerard Ortega, Maria del Agua Cortés i Maria Lluïsa Guitart. -Consorci de Formació i\ndIniciatives de CercsBerguedà: Rosalia Monroy. -Patronat del Parc Fluvial: Maria del Agua Cortés -Societat Berguedà Iniciatives: Joaquim Serradell -ADF Montesmon: Joaquim Serradell i Joan Canudas El tresorer municipal continua essent el funcionari Antoni Magem. Sobre retribucions i gratificacions, sestabliren aquestes: -Alcalde: 800  mensuals (12 pagues) -Regidor dObres: 645  mensuals -Regidors de lequip de govern: 270  mensuals -Regidors sense responsabilitats de govern: 80  per sessió plenària -Desplaçaments en vehicle particular: 0,22 /km. Horari de visites a lAlcalde: dilluns de 9 a 11 hores i dijous de 15 a 17 hores. Horari de visites de larquitecta municipal: dimarts, de 17 a 19 hores. Els interessats, cal que demanin hora a les oficines municipals o al telèfon 938230000.\nÀ - Butlletí d'informació municipal d'Avià - Núm. 1 Octubre 2007\nPrimera edició del butlletí d'informació municipal d'Avià. Les notícies que genera l'Ajuntament del poble se segreguen de la revista 'El Res...


El canvi físic del violador de la Vernada després de vint d'anys\nEl canvi físic del violador de la Vernada després de vint d'anys d'entrar a presó\nGregorio Cano sortirà de la presó tot i no estar rehabilitat només 20 anys després de ser condemnat a 167 anys per violar 17 dones\nper Redacció / GRS dilluns, 30 d’abril 2018 - 17:00h | Actualitzat a 30/04/2018 17:56h\nImatges del canvi física del violador de la Verneda en 20 anys. | CatalunyaDiari.cat\nAquest dijous, 3 de maig, sortirà en llibertat Gregorio Cano Beltri, el violador de la Verneda. Després d'estar 20 anys a la presó tot i estar condemnat a 167 anys per agredir sexualment a 17 dones podrà sortir tot i els informes de Serveis Penitenciaris que alerten que no està rehabilitat, tal com va avançar CatalunyaDiari.cat.\nEl Codi Penal no permet estades més llargues de 20 anys a la presó per delictes com aquests, un fet que permetrà que el violador de la Verneda, que va ser condemnat per diverses agressions sexuals entre 1997 i 1998, pugui sortir al carrer aquest inici del mes de maig de 2018.\nGregorio Cano va violar en diverses zones de la ciutat de Barcelona, sobretot, al seu barri, a la Verneda, on finalment va poder ser detingut el març de 1998 gràcies a dues agents de policia de paisà. La policia li va arribar a imputar gairebé 25 violacions tot i que finalment només se'n van poder provar i demostrar 17, per les quals va ser condemnat a 167 anys de presó. Buscava víctimes a bord del seu cotxe i quan les localitzava les atacava amb una arma blanca obligant-les a tapar-se els ulls i a fer-li una fel·lació.\nEl dia 3 de maig sortirà de la presó. Està obligat a comunicar on viurà i la Fiscalia de Barcelona ja ha ordenat, tal com va publicar CatalunyaDiari.cat, que els Mossos d'Esquadra el vigilin. Haurà de ser una vigilància no invasiva i sense mecanismes de control telemàtic.\nCom és ara el violador de la Verneda?\nGregorio Cano sortirà de la presó vint anys després. No rehabilitat, segons els experts, tal com va entrar, però amb un aspecte físic molt diferent. Les imatges que s'han pogut aconseguir, de la fitxa policial de 1998 i d'algunes que ell mateix ha penjat a les xarxes socials es veu el canvi d'aspecte d'aquests vint anys del violador de la Verneda.\nATENCIÓ: Joao, evacuat de 'Supervivientes' després d'una fatal caiguda a l'illa\nMor el petit Alfie, el nadó que ha commocionat el món per una dura batalla judici\nMossos d'Esquadra Violació Gregorio Cano Violador de la Verneda


Èxit de participació a la Festa de la Primavera!\nEls passats 27 i 28 de Maig després de dos anys sense poder-la fer, l'AMPA de l'Escola Bages, ho ha tornat a fer! Ha organitzat una festa plena d'activitats i actuacions, però on el més important ha sigut retrobar-nos, compartir i gaudir de bones estones. Perquè ja ho sabeu, al Bages, Fem Escola.\nUn agraïment a tots els que hi vau participar però especialment a la Comissió de la Festa de la Primavera de nova creació i a tots els que hi heu participat a l'organitzció!\nCasal Jornada Intensiva\nJa tenim preparat el Casal de la Jornada Intensiva que tindrà lloc del 7 al 22 de juny de 15.00 a 17.00h.\nFins el 22 de maig a www.lleureampaescolabages.cat\nEl preu del casal serà de 71€ per participant i un cop feta la inscripció online, s’haurà de fer el pagament per transferència bancària. Trobareu el número de compte corrent al final de la inscripció.\nAquest any El Taller del Bosc serà l’encarregat d’organitzar tant el casal de jornada intensiva com el d'estiu, que ben aviat us passarem la informació i obrirem inscripcions.\nNou curs gratuït per a les famílies de l'Escola Bages\nVols aprendre funcions bàsiques de l'ordinador i el telèfon mòbil?\nVols conèixer quines eines informàtiques fan servir els nostres fills i filles a l'escola (Classroom, correu electrònic, documents, etc.) per poder-los donar un cop de mà?\nVols aprendre a fer servir aplicacions de l’escola com el TPV i descobrir altres aplicacions i programes molt útils per al teu dia a dia?\nCurs d’alfabetització digital per a famílies de l’Escola Bages\nÉs gratuït i es farà cada dimarts de l’1 de març al 24 de maig, de 15 a 16.30 h, al menjador de l’escola.\nINSCRIPCIONS: al despatx de l’AMPA dijous 24 de febrer de 16.30 a 17.30 h\nPlaces limitades! Tindran prioritat les famílies sòcies de l’AMPA\nDesprés del pont de la Llum, arrenca a l'Escola Bages la Setmana Cultural emmarcada dins la temàtica de “La Volta al Món”\nEls carters reials visiten l'Escola Bages\nEls carters reials han vingut aquest matí a l'escola a recollir les cartes que han escrit tots els nens i nenes!\nSi heu posat bé la vostra adreça, de ben segur que us respondran!\nBONES FESTES I BONES VACANCES A TOTHOM!\nRecordeu que avui hi ha eleccions al Consell Escolar!\nVota a les eleccions del Consell Escolar per renovar la representació del sector famílies.\nLa funció principal del Consell Escolar és participar en la presa de decisions en relació amb aquells temes importants per al funcionament i l'organització del centre:\n🏫 Projecte Educatiu\n⚙ Programació general\n💶 Gestió econòmica\n🔑 Resolució dels conflictes\n⏰ Horari lectiu\n🚌 Sortides i colònies


A pasturar el tió | La Teiera\n← A cops de bastó\nEstètica i repressió política a l’espai públic →\nDiumenge passat, una bona pila de tions van anar a l’escola La Vitxeta de Reus per quarta vegada. Figures domèstiques, prou enfeinades en la seva tasca, que es troben uns dies abans de Nadal per a fer-la petar quan ningú els escolta. Grans i petits, vells i nous, tions de tota mena. Aquí en teniu una petita mostra:\nAixò de treure el tió de casa a pasturar fora de casa sembla que era una bona manera d’engrescar-lo a cagar més. Ho explica Antoni M. Griera, a «Litúrgia popular» article publicat al Butlletí de dialectologia catalana (1930), dient que la canalla ho feia el dia abans de Nadal, tot cantant:\n«Per Nadal farem gran festa:\nla Mare de Déu ja ho sap.\nBen calçada i ben vestida,\nno li faltarà sinó un drap:\nlo drap és a Barcelona,\na casa d’un botiguer;\nl’agulla n’és a Manresa,\na casa d’un passamaner;\nles estisores no tallen,\nlo didal és foradat;\nl’agulla n’és espuntada\ni el sastre encara no és nat.»


Els Camins de la Música: Miles Davis: concert del 29 de setembre 1972 al Philharmonic Hall NY.\nEl Miles Davis, un autèntic saltimbanqui del jaz, va variar constantment el seu estil, cercant no quedar-se enquadrat en un certa "gàbia" estilística. I a fe que ho va aconseguir.\nAl programa de hui posarem un part del concert que, amb un renovat grup, després de desfer el darrer quintet que tants èxits li havia donat, incidia en un acostament a músiques com les de Sly i Jimmy Hendrix, però amb una forta decantació cap als aspectes rítmics i de percussió, amb un quasi oblit de qualsevol línia melòdica reconeixible\nEl concert es va celebrar el 29 de setembre 1972 al Philharmonic Hall NY.\nUna nou volantí de l'inquiet Miles Davis que va sorprendre absolutament -un cop més- a la crítica "ortodoxa" del món del jazz i va descol·locar a moltíssims dels seus seguidors.\nPublicat per Enric Pastor Roig a 3:32\nEtiquetes de comentaris: Miles Davis, Programes


Ulls de poll de la ciutat – estanis.cat\nUlls de poll de la ciutat\nIgual que molts badalonins, sóc un observador del comportament de les persones que formem l’anomenada societat civil i crec que cal dir en veu alta que hi ha alguns aspectes que, des del meu punt de vista, mereixen correcció i repulsa.\nÚ.- Passos de vianants.- Si analitzem com s’actua en un pas de vianants, és fàcil constatar que més de la meitat de mortals no respecta el senyal de prohibit i travessa la calçada de forma alegre, amb els perills que això comporta i l’increment de la despesa social que comporta un accident de circulació. És més, no cal fer-li cap tipus de reflexió perquè el més segur és que ens contesti amb un improperi. El cert és que després d’esquivar els vehicles de forma innecessària, veurem que no es tractava d’una urgència, sinó que es consumeix el temps-risc en tasques banals com podria ser prendre una consumició al bar pròxim.\nIntentant buscar-hi solucions, se m’acut que de la legió de jubilats badalonins que tenim en molt bon estat, una part d’aquests, i com una prestació de voluntariat i de servei a la societat, podrien situar-se als passos de vianants controlats pels senyals lluminosos per, dotats amb un distintiu d’autoritat i un xiulet, corregir els mals costums. A més, les entitats locals o associacions de veïns podrien coordinar aquests menesters.\nDos. Els grafiters.- Una altra qüestió que també reclama l’atenció són les pintades de pèssim gust als edificis i mobiliari urbà que denoten una falta de civisme dels seus autors i degraden l’aspecte del nostre entorn. Una anàlisi superficial delata que els executors de les esmentades malifetes, que es fan sovint fins i tot al portal de casa meva, ho fan amb uns signes a símil de firma que es repeteixen en els diferents espais en senyal de propietat de la superfície que han embrutat. Valdria la pena fer una comprovació i així localitzar els energúmens dels esprais, amb el càstig o la pena de tornar a deixar-ho net i lluent, com estava al principi.\nTres.- Els conductors irresponsables.- Freqüentment Ràdio Badalona o El Punt ens il·lustren amb la trista notícia que ha estat atropellada una persona en un pas de vianants. Deixant a part la valoració de si hi ha hagut imprudència per part del caminant, el cert és que s’han multiplicat aquest tipus de sinistres i s’han d’unir esforços per reduir-ho al mínim estadístic.\nQuè s’ha de fer? Primer, educació a les escoles. Després, límits de velocitat, bandes rugoses, sancions pecuniàries i de prestació de serveis a la comunitat, immobilització del vehicle, etcètera, i, encara que sigui predicar en el desert, l’Ajuntament i les acadèmies de conductors haurien d’aprofundir, no només en el fet que els alumnes puguin distingir els senyals, sinó a inculcar una cosa tan important com és la “generositat al servei dels altres ciutadans”. No se pas si ens en sortirem!\nBy Estanis 14/01/2013\nEtiquetes: Badalona, Catalunya in Bloc


19 de setembre de 2020 DIES DE PAU 0 comentaris\nAls meus preceptors els agraden molt els contes, tant tocar-los i fullejar-los per fer-se’ls seus, com sentir-los contar a l’hora que sigui, preferentment en els instants previs a la presa del son.\nEl preceptor gran, ahir, volgué veure la pel·lícula “Edward Scissorhands” –ignor si se’n va fer versió en català, però nosaltres li deim “Eduard, mans de tisores”- amb l’excusa que li havia dit que es tractava d’un conte molt especial. Tot d’una demanà si feia por, perquè passa pels anys grenyals en què aquest torbament atrau tant com espanta, i li diguérem que no. Li hauríem d’haver dit, però, que en Tom Burton, el director, té tirada per la foscor i allò que no toca vores emmarcats en escenaris que aclaparen per haver fet capbussades profundes en la mar d’Edgar Alan Poe, fet que marca d’inquietud les seves obres. No ho férem per un excés de prudència en considerar que eren consideracions complexes per a ell i ben segur que ens equivocàrem.\nHaguérem d’avançar-li (la seva ànsia no sal posar el cul en cadira) que n’Eduard tenia tisores per mans perquè el seu inventor, l’icònic Vincent Price, que ja era vell, havia mort abans de poder posar-li les mans.\nI en aquest punt de la mort del vell inventor, el preceptor menor, mirant-me amb els seus ulls en el llindar dels tres anys i que són mestres en l’art d’esberlar beneitures, em demanà amb to sever quan me moriria. Immediatament, la resposta a aquella pregunta a l’aire de tot va ser un silenci quequejant tan dens com incòmode. Clar que li vaig dir que això no ho sabia ningú, però no s’ho va creure.\nAl preceptor gran no li acabà de fer el pes, la història timburtoniana de n’Eduard amb les mans de tisores. No li va fer gens de por, però maleí el final per cruel. Per molt que entengués que la neu no era més que la pluja de burballes de gel que feia n’Eduard en esculpir la seva estimada Kim, la seva condemna a la solitud voltada de fosca no s’adeia gens amb el cos del relat.\nI tanmateix, jo feia voltes boges a la pregunta essencial i directa del preceptor menor i feia esforços per veure’m davant la Dama tan vell, elegant i seductor com Vincent Price fent d’inventor.


Quant ha de descansar el nostre cos? - Clínica Universitària\nPodríem començar dient que és ben cert que l’activitat física ajuda en la prevenció de moltes malalties, com determinats tipus de càncer, l’osteoporosi, l’obesitat o la diabetis, entre d’altres, però, a més, també ens ajuda en altres aspectes vitals que no tenim tan presents, com el descans nocturn.\nDe manera general es recomana que la població adulta (entre 18 i 65 anys) hauria de dormir entre 7 i 9 hores al dia, i els majors de 65, entre 7 i 8 hores. A mesura que parlem de població més jove, les hores de son haurien d’augmentar, fins a les 15 hores en el cas dels nadons.\nAproximadament un 10% de la població pateix insomni. La interrupció del son pot arribar a afectar la condició física i psicològica, disminuir el rendiment acadèmic o laboral, i ser font d’altres patologies que poden afectar el sistema musculosquelètic, el metabòlic, el sistema endocrí i també l’immunològic, ja que és precisament durant la fase REM quan es produeix gran part de la regeneració tissular i la relaxació del sistema nerviós. Si bé aquest descans nocturn es troba influït per factors ambientals com el lumínic, l’auditiu o el tèrmic, i d’altres relacionats amb l’estil de vida, com els horaris laborals, les rutines nocturnes o l’alimentació, l’activitat física també hi influeix directament. Així s’ha observat que realitzant un mínim de 150 minuts (o més) d’exercici físic d’intensitat moderada repartits al llarg de la setmana (recomanació bàsica de l’OMS), és possible millorar la qualitat del son, reduir la severitat de l’insomni i millorar l’estat d’ànim.\nUn altre aspecte a tenir present, però, és la intensitat amb la qual es realitza aquesta activitat física. Es coneixen abastament els efectes antiinflamatoris de l’exercici físic regular; la resposta que es genera de manera local en el teixit regula les petites inflamacions de l’organisme, o dit d’una altra manera, està demostrat que els individus inactius tenen una resposta inflamatòria de pitjor qualitat i inadequada.\nAra bé, cal tenir molt en compte que l’exercici físic d’alta intensitat pot influir sobre el sistema immunològic i la inflamació de manera negativa, també. S’ha descrit que realitzar exercici físic d’alta intensitat durant 2 dies de manera consecutiva genera alteracions en l’equilibri entre les proteïnes pro i antiinflamatòries, vinculades directament al sistema immunològic, fent que les segones disminueixin.\nAixí és important que quan s’enllacin 2 dies d’entrenament d’alta intensitat de manera consecutiva, ja sigui de tipus córrer, ciclisme, o entrenament de tipus intervàlics, s’intercali com a mínim 1 dia de descans intermig, o bé una sessió d’intensitat suau, per tal de retornar aquestes proteïnes al seu nivell basal, especialment si tenim en compte que tenir un sistema immunològic fort aquests dies és molt important!


Enric I. Canela » Blog Archive » Catalunya en recerca interdisciplinària\nEm torna a tocar recomanar que llegiu a Quim Bosch: ERC Advanced Grants: (5) recerca interdisciplinària, sempre està al cas.\nExplica que Catalunya ha obtingut dues noves Advanced Grants de l’European Research Council en recerca recerca interdisciplinària. Una a la UPC i l’altra a la UPF. Cap més a l’estat espanyol. Podeu veure els gràfics que publica Quim Bosch.


▷ ⭐Definició de endoplasmàtic⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de endoplasmàtic\nDefinició de endoplasmàtic\nara pots trobar La definició i uns quants exemples de com utilitzar la paraula endoplasmàtic, en aquesta col·lecció de correccions ortogràfiques pots trobar com es pot usar en un text Veritable aquest mot i utilitzar un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que veuràs aquí a més pots veure la seva Definició perquè et sigui moltíssim més simple entendre què significa endoplasmàtic.\nRelatiu o pertanyent a l’endoplasma.\n¿Cóm es diu endoplasmàtic en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice endoplasmàtic en catalán?\nSi vols aprendre com s’escriu en castellà endoplasmàtic has de entendre que la seva traducció és endoplasmàtic pots veure en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar endoplasmàtic\nEl IP3 es unes a receptors en la superfície […] del reticle endoplasmàtic el que porta […] a l’alliberament de ions de Ca2 +.\nLes cèl·lules […] d’organismes superiors (anomenades eucariotes) se subdivideixen en estructures subcel·lulars anomenades orgànuls, com la mitocòndria, el nucli cel·lular, el reticle endoplasmàtic, l’aparell de Golgi i altres petits orgànuls amb funcions altament especialitzades.\nPer pèptid hormones, el […] procés de conversió a l’hormona de prohormone normalment es produeix després de l’exportació a la reticle endoplasmàtic i, sovint, requereix tractament de múltiples enzims.\nObservin les restes de l’embolcall lipídica transitòria que […] les nucleocápsides poden adquirir en penetrar per gemmació […] en el reticle endoplasmàtic abans d’abandonar […] la cèl·lula.\nL’estudi suggereix que la proteïna GRP78, una proteïna […] del reticle endoplasmàtic amb propietats […] antiapoptòtiques, implicada en processos […] cancerosos, podria tenir un efecte protector en la malaltia aterotrombòtica.\nLa nostra aplicació requereix una disrupció màxima de la biomassa amb una disrupció mínima […] del reticle endoplasmàtic i de les proteïnes […] associades.


Dll - Dv 9:00h a 14:00h\nEnquestes de centre\nA continuació disposau dels documents de centre que marquen la nostra línea de centre i la nostra identitat com a centre.\nLes mesures descrites en el present document s’aplicaran des de l’1 de setembre fins a final de curs escolar 21/22, i sempre tenint en compte possibles canvis i noves indicacions per part de les diferents Conselleries d’Educació i Sanitat per a tos els alumnes i famílies del CEIP Ponent d’Inca i el CEIP Nou d’Inca.\nEl projecte educatiu de centre (PEC) és el document que defineix com funciona el nostre centre educatiu. Inclou els principis rectors que el diferencien d'altres centres, adaptat a la realitat de l'entorn del nostre alumnat i d'acord amb les conviccions pedagògiques dels docents...\nLa Programació General Anual és el conjunt d'actuacions derivades de les decisions adoptades en el Projecte Educatiu elaborat en el centre i la concreció del currículum. La PGA constitueix, per tant, la concreció dels criteris i orientacions generals per a cada curs escolar, facilita el desenvolupament coordinat de totes les activitats educatives...\nAl Projecte Lingüístic de Centre podreu trobar el tractament que dins la nostra escola es fa amb les diferents llengües. Destacar que són un centre on fa més de 10 anys comptam amb auxiliar de conversa anglesa amb els beneficis que porta una persona nativa per treballar amb els infants.\nCONTINGUTS PER MATÈRIES\nA continuació teniu els enllaços als continguts i programacions dels difentents cursos del nostre centre. Aquest instrument ens permet organitzar el procés educatiu al voltant d'uns objectius i unes competències. Aquestes s'assoleixen per mitjà d'unes activitats d'ensenyament-aprenentatge i una metodologia concreta. Per avançar, es treballen uns continguts i finalment s'avalua tot el procés.\nContinguts i programacions d'educació infantil.\nContinguts i programacions d'educació primària.\nFes clic per descarregar el document\n© 2022 CEIP Ponent. All Rights Reserved. Designed By JoomShaper


Quatre fundacions ambientals gestionaran els residus elèctrics i electrònics de la Mancomunitat — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Quatre fundacions ambientals gestionaran els residus elèctrics i electrònics de la Mancomunitat\nQuatre fundacions ambientals gestionaran els residus elèctrics i electrònics de la Mancomunitat\nLa recollida selectiva es fa a la deixalleria de la Seu i hi col.laboren comerciants i escoles\nLa Mancomunitat d’Escombraries de l’Urgellet ha subscrit un acord marc amb les fundacions ambientals Ecotic, Tragamòvil, Ecofimática i Ecoasimelec, per a la gestió i recollida de residus d’aparells elèctrics i electrònics. Aquest és el primer conveni que signen aquestes empreses amb un municipi de Catalunya, malgrat que ja treballen al País Basc, Andalusia i les Illes Balears.\nL’acord entre l’ens de gestió de residus alturgellenc i les fundacions mediambientals permetrà el compliment d’un Reial Decret que va entrar en vigor el 13 d’agost de 2005, i que estableix l’obligatorietat de la recollida selectiva per assegurar el tractament dels aparells elèctrics i electrònics, amb components potencialment perillosos.\nEl conveni suposa la implantació per part del municipi de la Seu d’Urgell de la recollida selectiva a la deixalleria municipal, on els ciutadans poden dipositar els seus vells aparells. La regidora de Medi Ambient de l’Ajuntament de la Seu, Mireia Pellicer, ha expressat la voluntat de continuar així “en la línia de bona gestió” per, a part de la recollida selectiva, “fer una selecció dels residus i aconseguir el mínim de contaminació possible”. Pellicer també ha manifestat que a l’espera de la creació d’un Punt Verd dins de la Seu, “els comerciants i escoles, que disposaran d’espais de recollida d’aquest tipus d’aparells, serviran per atendre les necessitats de la població”. “Val la pena un petit esforç de tothom en un tema com el mediambient”, ha indicat.\nLa Mancomunitat d’Escombraries de l’Urgellet, creada l’any 1982, és l’organisme encarregat de la gestió de residus a la part nord de la comarca de l’Alt Urgell. Ofereix servei a 45 nuclis de població de nou municipis: la Seu d’Urgell, Montferrer i Castellbò, Ribera de l’Urgellet, Alàs i Cerc, Valls de Valira, Estamariu, Arsèguel, el Pont de Bar i Cava-Ansovell.\nLes tres Fundacions mediambientals Tragamóvil, Ecofimàtica i Ecoasimelec són promogudes per l’Associació Multisectorial d’Empreses Espanyoles d’Electrònica i Comunicacions. Aquesta entitat és l’única associació del sector TIC que agrupa a fabricants, comercialitzadores, distribuïdors, i, en el cas de telecomunicacions, a instal.ladors. Fundada el 1984, les empreses que la componen suposen al voltant del 3% del PIB espanyol i proporcionen ocupació directa a 300.000 persones.\nEcotic, per la seva banda està formada per 232 empreses productores i importadores d’aparells elèctrics i electrònics.


Presó provisional per al gendre i la filla de la dona de Lloret que va acabar a l´UCI - Diari de Girona\nPresó provisional per al gendre i la filla de la dona de Lloret que va acabar a l'UCI\nlloret de mar | martí santiago 04.09.2014 | 00:00\nL´agressió va tenir lloc al número 13 del carrer Lleida, a Lloret. carles colomer\nL´agressió va tenir lloc al número 13 del carrer Lleida, a Lloret.\nDetingut a Lloret per agredir i deixar en estat crític la sogra\nDetinguda la filla de la dona de Lloret agredida pel gendre\nEl titular del Jutjat d'Instrucció número 6 de Blanes ha decretat presó provisional per al gendre i la filla de la veïna de Lloret que dissabte va acabar a l'UCI de l'hosptial Josep Trueta de Girona en ser brutalment agredida al seu domicili del carrer Lleida. La parella està acusada d'un delicte de lesions però ambdós s'han desvinculat dels fets. L'home, de 33 anys i nacionalitat espanyola, indica que no es trobava al domicili quan van passar els fets. La dona, de 30 anys i nacionalitat txeca, admet que es va barallar amb la seva mare però nega que ella fos la causant de l'agressió -encara que aquesta és la versió oficial que va oferir al jutge, es tracta de la tercera explicació diferent que ha donat dels fets-.\nLa investigació sobre aquest cas segueix oberta perquè les declaracions del gendre i la filla de la víctima no lliguen amb les proves i presenten punts foscos que cal aclarir per esbrinar exactament què va passar al domicili i quines van ser les circumstàncies de l'agressió que encara mantè la víctima ingressada a l'UCI -evoluciona favorablement i passarà a planta en breu-.\nEl gendre de la víctima va ser el primer detingut. El mateix dissabte els agents li van posar les manilles però ell es declara innocent i es pregunta per quina raó se'l relaciona amb el cas. Ell no es trobava al domicili quan la policia va arribar per socórrer la dona. En seu judicial va declarar que no es trobava a la vivenda quan van passar els fets però hi ha un testimoni que assegura a la policia que l'havia sentit allà.\nPer la seva banda, la filla de la víctima ha donat tres versions diferents del succés. En seu judicial va reconèixer que el dissabte es va arribar a barallar amb la seva mare clavant-li una plantofada però, tret d'això, nega que li hagués provocat les múltiples ferides que la van deixar a l'UCI. Tanmateix, tampoc s'explica què va poder passar ni qui és l'autor material de la pallissa.\nAquesta explicació arriba després que el primer dia hagués assegurat als Mossos d'Esquadra que la seva mare havia caigut per les escales, versió que va quedar immediatament desacreditada quan els metges de l'hospital van examinar les ferides de la dona. Posteriorment, va admetre que havia sigut la seva parella i gendre de la víctima l'autor de l'agressor però, finalment, dilluns es va presentar a la comissaria manifestant que ella era l'autora de l'agressió. Tantes contradiccions i canvis de versions feien sospitar que la seva implicació i coneixement dels fets era molt més profunda i va acabar detinguda.\nEls dos empresonats ja havien topat amb la justícia en altres ocasions. Ell compta amb 22 antecedents policials per delictes contra la salut pública, lesions i maltractaments en l'àmbit de la llar. Ella compta amb quatre antecedents per delictes de lesions.\nLa investigació del cas segueix oberta i resultarà determinant per esclarir els fets la declaració de la víctima una vegada s'hagi recuperat de les seves ferides i estigui en condicions de declarar.


Fundació Nexe - La Fundació Nexe presenta el Projecte d'Activitats per al 2017\nLa Fundació Nexe va celebrar el passat 28 de gener la reunió del Patronat per a avaluar les activitats realitzades durant 2016 i presentar el projecte d'activitats previst per al 2017, un any en què l'entitat continuarà coordinada pel mateix Consell Nacional.\nPel que fa a 2016, cal destacar la nova organització interna de la Fundació, que actualment s'estructura a través de tres pilars o Labs: el d'Identitat i Cultura, el d'Economia, Sostenibilitat i Territori, i el de Democràcia i Participació. Cadascun d'ells compta amb un coordinador/a, alhora coordinats pel Director Acadèmic, Elies Seguí. L'any passat, els Labs han organitzat tres congressos paral·lels al voltant de temes clau per a l'entitat i per a la societat valenciana: el multilingüisme i la diversitat lingüística a la Unió Europea; els reptes i propostes per a l'economia valenciana; i els governs de coalició i la participació ciutadana. A més, s'han publicat tres llibres: El Demos 9, El tio Canya ha mort. Notes sobre la mecànica sociolingüística del valencià, de Francesc Hernàndez; el Demos 10, Llengua i poder. Les llengües de l'ensenyament al País Valencià, de Vicenta Tasa i Anselm Bodoque; i el Pensar el País Valencià 2, Una nova via per a l'empresa valenciana. Bases i propostes econòmiques per al futur, coordinat per Elies Seguí. Els llibres s'han presentat a la ciutat de València i a altres pobles del País Valencià com ara Castelló, Gandia o Albaida, i fins i tot a Barcelona.\nAquest 2017 la Fundació Nexe continuarà amb la presentació dels llibres arreu del País Valencià. A més, està prevista la publicació de nous Demos i del Pensar el País Valencià 3, abordant temes relacionats amb el model productiu valencià, el dret civil valencià, la hisenda valenciana, el paper de les diputacions o la identitat valenciana. També es preveu la realització del baròmetre #ActualPV, l'elaboració d'un informe amb dades de la situació actual de la societat valenciana en aquells àmbits que ens interessa conéixer. A més, aquest any està previst consolidar la realització dels congressos que s'organitzen des de cada Lab, que pretenen centrar-se en qüestions com ara la radiotelevisió pública a Europa, l'esquerra nacionalista i estatal i els seus resptes, i l'economia valenciana.\nLa Fundació Nexe continuarà treballant conjuntament amb l'Associació Cívica Valenciana Tirant lo Blanc en aquelles activitats on convergeixen els seus interessos.\nTags: política valenciana, economia, economia valenciana, Fundació Nexe, participació ciutadana, llibres, política lingüística, identitat valenciana, mitjans de comunicació, llengua.


Unes 300 persones commemoren l’1-O a Mollerussa al crit de “Som CDR” – Mollerussa Televisió\nUnes 300 persones commemoren l’1-O a Mollerussa al crit de “Som CDR”\nUnes 300 persones s’han concentrat aquest dimarts al vespre al carrer Crist Rei de Mollerussa per commemorar el segon aniversari del referèndum de l’1 d’octubre. Ho han fet al crit de “som CDR” i “Visca Catalunya, lliure” en l’acte convocat pel Comitè de Defensa de la República del municipi. Així mateix, els participants també han exigit la llibertat dels 7 membres dels CDR i dels líders independentistes empresonats, i han manifestat la seva tristesa i indignació per aquesta situació.\nL’acte, que duia per nom ‘1-Oct: Ni oblit, ni perdó’, ha comptat amb una urna on els ciutadans han pogut tornar a exercir el seu dret a vot amb la pregunta: “Voleu que Mollerussa es declari territori lliure i sobirà?”.\nAixí mateix, l’esdeveniment també ha ofert a la ciutadania un micròfon obert i un servei de bar per sopar, que destinarà els diners recaptats a la Caixa de Solidaritat. Cal afegir que els Músics per la Llibertat no han faltat a la cita i han ofert el seu repertori musical habitual, on entre d’altres, s’ha interpretat els Segadors o l’Estaca.


El nét de Ricky Nelson, Elijah Nelson, Clark és tot gran i és un gran jugador de guitarra - Tv\nEl nét de Ricky Nelson, Elijah Nelson, Clark és tot gran i és un gran jugador de guitarra\nElijah Nelson Clark, el nét del cantautor Ricky Nelson i l'actriu Kristin Harmon, segueixen els passos del seu avi i toquen la guitarra com un professional.\nNascut el 2001, és el fill de Elijah Tracy Nelson i Chris Clark. Com que Tracy és, com la majoria de les mares, orgullosa del seu fill, la seva pàgina de Facebook està plena de fotos i vídeos d’ell.\nTracy, un dels fills de Ricky Nelson, ha passat alguns problemes de salut al llarg de la seva vida.\nELIJAH NELSON CLARK EN FACEBOOK DE TRACY\nL'11 de novembre de 2019, l'actriu més coneguda com Sister Stephanie a 'Father Dowling Mysteries' ha penjat una foto de la seva 'cita per dinar', a qui va qualificar de 'la més maca'.\nNo era altre que Elijah, que portava una camisa negra molt elegant amb un disseny floral. Els botons superiors es van deixar desfer, mostrant un petit collaret de creu.\nL’aspecte que va cridar més l’atenció, però, eren els seus cabells llargs i rossos i els seus ulls blaus i penetrants.\nTracy també ha compartit vídeos d’Elijah Nelson Clark fent allò que més li agrada: tocar la seva guitarra! En un dels clips penjats a principis de desembre, apareix l’home de 18 anys mostrant les seves habilitats davant la càmera.\nGUIRA JUGANT ELIJAH\nA banda de les nombroses pintures i fotografies que hi ha penjades a les parets del que sembla ser el seu dormitori, es veu al costat de la porta una guitarra elèctrica, cosa que suggereix que Elijah es troba realment en aquell instrument.\nPer al títol, Tracy Nelson va revelar que el seu fill estava aprenent 'Stray Cat Strut' per la Stay Cats, i que Brian Setzer, guitarrista de la banda, era el seu 'nou heroi de guitarra'.\nEn un altre vídeo compartit el desembre del 2018, Elijah apareix assegut en el que sembla ser una botiga de guitarra interpretant-ne una de nova. Tracy assenyalat en la figura que el seu fill no era un fan de la seva gravació.\nTant si li agrada que la seva mare el gravi com si no, és sens dubte un talentós guitarrista que pot saltar a l'estelada en pocs anys.\nCARREGADORA DE LA MÀ D'ELIJAH NELSON CLARK\nTracy Nelson, en canvi, ja és una celebritat. Forma part d’una família plena d’animadors, inclosos el seu pare, el músic i l’actor Ricky Nelson, la seva mare, l’actriu Kristin Harmon Nelson, el seu oncle, l'actor Mark Harmon, i la seva tia, l'actriu Pam Dawber.\nSegons La carrera de Tracy, ha estat involucrada en la indústria de l'entreteniment des de ben petita. Quan tenia quatre anys, va interpretar a una de les filles de Henry Fonda i Lucille Ball a la pel·lícula de 1968 'Les teves, les meves i les nostres'.\nEl 1982, va desembarcar el seu primer paper en un programa de televisió. Va retratar a Jennifer DiNuccio a 'Square Pegs'. A partir d’aquest moment, la carrera de Tracy es va fer més i més notable.\nUn dels projectes dels que més es recorda Tracy és 'Father Dowling Mysteries', en què va retratar la germana Stephanie Oskowski durant tres temporades.\nTracy Nelson el 14 d'abril de 2019 a Hollywood, Califòrnia | Font: Getty Images\nEn els últims anys, ha treballat en diferents pel·lícules de televisió, entre elles “La madrastra equivocada, ''Partidors de Nadal, ”I“Sempre que sóc famós. '\nTot i que la seva carrera ha tingut força èxit, Tracy, un dels fills de Ricky Nelson, ha passat alguns problemes de salut al llarg de la seva vida.\nLES PILES DE TRACY NELSON AMB CÀNCER\nEl 1987, se li va diagnosticar la fase 2 Limfoma d’Hodgkin. Afortunadament, després de la cirurgia, la quimioteràpia i la radiació, va entrar en remissió. Aquesta malaltia va tornar al 2005 quan li van diagnosticar càncer de tiroides com a resultat de la radiació.\nCinc anys després, a Tracy li van diagnosticar un càncer de mama. Avui en dia, l’actriu està plenament recuperada d’una mastectomia bilateral i s’està fent bé.\nRicky Nelson vers 1960 | Font: Getty Images\nNo es pot dir el mateix del seu pare, que va morir el 1985 en un accident d'aviació. Ricky Nelson accident d'avió va sorprendre el món, sobretot perquè estava enmig d’una “gira de retorn” amb Fats Domino.\nLa nit de Cap d'Any, el seu propi avió Douglas DC-3 estava volant des de Guntersville, Alabama, a Dallas, Texas, per un concert quan es va estavellar. Tothom però els pilots van morir.\nAmb sort, Elijah Nelson Clark assumirà el mantell del seu famós avi i seguirà una carrera musical!\nsarah palin germanes\nnia llarg home millor\nrepartiment d'amor gran hbo


El bloc d'un de Reus: Cal Massó ja torna a estar obert\nCal Massó ja torna a estar obert\nL'antiga fàbrica de licors Cal Massó és un edifici de tipus industrial que data de l'any 1920, construït pels arquitectes Pere Caselles i Pau Monguió.\nL'any 2005 es va iniciar la remodelació d'aquest edifici, tancat des de feia anys, per tal de reconvertir-lo en un espai de caire experimental i multidisciplinar destinat a acollir diferents propostes de cara al foment i la difusió dels diferents llenguatges de l'art contemporani. La inauguració del Centre d'Art Cal Massó tingué lloc el mes de maig del 2007.\nDesprés d'una primera etapa, el mes de juny del 2009 Cal Massó va tancar portes per tal de dur a terme un procés d'ampliació. Ahir divendres, 12 de març, es reobria novament aquest edifici per mostrar el resultat d'aquesta ampliació al públic. Un públic que es va reunir cap a les 8 del vespre, en quantitat molt nombrosa, a l'entorn de Cal Massó per veure l'espectacle inaugural.\nLa companyia Telenoika va escollir per a aquesta ocasió 'Mapping' un espectacle audiovisual que, mitjançant projeccions a la façana i un acompanyament musical, ens va transportar per la història d'aquest edifici històric de la ciutat i per les seves diverses transformacions des dels seus inicis, com a fàbrica de licors, fins arribar a reconvertir-se en l'actual centre d'art i de cultura contemporània.\nEn aquest vídeo podeu veure una petita part d'aquest espectacle.\nDesprés d'aquest acte, el públic va accedir a l'interior de l'edifici i va poder veure el resultat de l'ampliació. Un cop feta la inauguració oficial i els parlaments de les autoritats es va donar pas a la zona habilitada com a bar en la qual mentre assaboríem una copa de vi i un grapat d'avellanes vam poder contemplar que aquest serà un espai complementari força interessant pensat tant per a l'hivern com per a l'estiu on poder gaudir d'una copa mentre assistim a qualsevol dels espectacles de Cal Massó.\nAspecte que oferia l'interior de Cal Massó durant l'acte inaugural\nA partir d'ara s'inicia la nova programació de Cal Massó en la qual, entre altres coses, podrem assistir el proper mes d'abril a la tercera edició del cicle R-evolució Escènica, amb un seguit d'espectacles de dansa, música i teatre pensats per fer participar o interactuar el públic.\nEn definitiva, Cal Massó és una proposta més a tenir en compte a l'hora de repartir els nostres moments d'oci o esbarjo cultural a Reus.\nPublicat per Jordi Pinyol a 10:16\nEtiquetes de comentaris: Cal Massó, cultura, Reus\nBrams 2010 a Vinyols i els Arcs\nLa darrera cagada\nImatges dels Tres Tombs de Reus\nA Reus farem un flashmob


La Unió Esportiva Olot presenta la nova equipació i comença la campanya de socis amb una nova botiga al centre de la ciutat - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a La Unió Esportiva Olot presenta la nova equipació i comença la campanya de socis amb una nova botiga al centre de la ciutat\nLa Unió Esportiva Olot va presentar ahir l’equipació que lluiran els jugadors aquesta temporada. Va fer-ho a la nova botiga que ha obert el club per apropar-se al centre de la ciutat i aconseguir arribar als 1700 socis.\nAhir es van presentar les equipacions, el xandall i la roba d’entrenament que lluiran els jugadors la propera temporada, i que aquest any canvien de marca. Per finalització del contracte amb Nike, aquest any serà Joma l’empresa que vestirà al club olotí. La junta estudia ara incorporar una petita senyera a la samarreta, a proposta d’un soci, que aniria situada a la zona del clatell.\nAquesta temporada, el club olotí ha buscat una nova manera d’apropar-se a la ciutadania i fer créixer encara més el nombre de socis: un nou local situat en un punt estratègic de la ciutat, al Passeig d’en Blay. L’any passat el club va passar de 700 a 1200 socis, i aquest any espera créixer encara més, amb l’objectiu d’arribar als 1700. Des de la mateixa botiga de l’Olot, qui ho vulgui es pot donar d’alta com a soci, així com comprar tots els productes de ‘merchandising’ del club.\nAixò sí, per augmentar el nombre de socis caldran resultats i els jugadors de la plantilla actual ja treballen per aconseguir-los. Els homes d’Arnau Sala marxaran demà d’stage a Camprodon, i tot i que encara queda molta feina per fer, els objectius són ambiciosos. Ahir, algunes de les noves incorporacions van parlar per primer cop amb els mitjans de comunicació.


El retorn del Seguici i dels castells, les cites per excel·lència d'una Santa Tecla pendent de la pluja\nL'acció castellera d'aquest dijous a la Pl. de la Font aplicarà per primer cop el protocol casteller elaborat per l’Ajuntament, les colles de la ciutat i la Xarxa Sanitària Santa Tecla\nImatge d'arxiu del Seguici Popular, la Vigília deL dia de Santa Tecla 2019 LAIA DÍAZ\nDijous, 23 Setembre 2021 07:57\nEl Seguici Popular de Tarragona tornarà a exhibir-se aquest dijous 23 de setembre, dia de Santa Tecla. Ho farà al complet a la plaça de la Font. Tots els elements sortiran en dues tandes de lluïment, avui, vigília de la patrona, un per un, i per l’ordre habitual, aniran pujant a l’escenari per mostrar els seus millors balls i representacions. El sistema serà el mateix que diumenge amb la santa Tecla Petita. Així, s’han col·locat taules i cadires a la plaça de la Font amb una capacitat total per a 800 persones per passi.\nSi el temps ho permet, aquest dijous, dia de Santa Tecla, les tandes de Lluïment seran a les 17.30 i 20.30 h., ja que la que estava programada per les 11h, s'ha hagut de suspendre a causa de la pluja. Aquest matí també s'han cancel·lat les Matinades pel temps.\nA les 14 h, la plaça de la Font viurà la represa de l’activitat castellera amb una acció castellera en què hi participaran les quatre colles de la ciutat i que seguirà el ritual casteller amb entrada a plaça i tandes a l’antiga. El públic estarà assegut en taules d’entre quatre a sis persones, igual que amb les tandes del Seguici, per veure les actuacions de les quatre colles de la ciutat. Els Xiquets, la Jove, els Xiquets del Serrallo i els castellers de Sant Pere i Sant Pau faran un pilar simultani i una construcció que com a màxim pot ser un 3/7. Es preveu que l’acció duri mitja hora, entre les dues i dos quarts de tres de la tarda. La consellera de Cultura de la Generalitat de Catalunya, Natàlia Garriga, hi assistirà a aquesta represa castellera a la plaça de la Font.\nDemà, amb l’acció castellera prevista, serà el primer cop que s’apliqui el protocol casteller elaborat de manera conjunta per l’Ajuntament de Tarragona, les colles castelleres de la ciutat i la Xarxa Sanitària Santa Tecla. Recordem que aquest protocol té una part més tècnica (com ara l’ entrada a plaça, assajos, etcètera) i també contempla una vessant més científic-tècnica que permetrà, a partir del treball dut a terme amb la Xarxa Santa Tecla, tenir dades amb el màxim rigor científic que demostrin la seguretat de l’activitat castellera. Per això, tot i que les noves mesures dictades pel PROCICAT no ho requereixen, amb l’objectiu de poder valorar l’impacte real, un equip mèdic de la Xarxa sanitària Santa Tecla està realitzant un seguiment i un recull exhaustiu de les dades dels castellers participants a l’estudi a partir de quatre test d’antígens als quals s’estan sotmetent aquests dies cada participant de l’acció castellera de demà, dia de Santa Tecla. Així, cada casteller s’ha realitzat un test d’antígens abans de cada assaig, un altre demà just abans de l’actuació, i un últim 15 dies després.


Els fanàtics de la BTT tenen una cita ineludible per Pasqua amb la celebració de la Volcat, la pedalada per etapes més mítica de Catalunya. La cita d’enguany serà els dies 3, 4 i 5 d’abril amb recorreguts espectaculars de pura BTT i amb la novetats que posaran la bicicleta de muntanya a l’abast de tothom.\nEnguany la Volcat fa un salt qualitatiu i entra al selecte grup de curses del calendari UCI XCS S2 compartint categoria amb proves internacionals i de gran prestigi. A banda i també com a novetat, la Volcat oferirà la possibilitat de poder-la fer en parelles en modalitat adventure així com l’opció de realitzar una o dues etapes. Tots els participants a la rebran un mallot de regal i tindran l’opció d’adquirir el culotte a conjunt.\nLa primera etapa transcorrerà pel Garraf i tindrà sortida i arribada a Vilanova i la Geltrú. La Vocat es traslladarà a l’Anoia de cara al segon i tercer dia i tindrà La Pobla de Claramunt com a centre d’operacions per l’etapa més llarga. El darrer parcial es disputarà a Igualada el 5 d’abril.


Noves gestions davant el Ministeri de Foment per desencallar la integració del ferrocarril a Montmeló\n14:06 | 08/08/2020\nVista aèrea del recorregut del soterrament a Montmeló\nEl Grup Socialista al Congrés dels Diputats demana a la ministra de Foment que compleixi els seus compromisos per emprendre la integració del ferrocarril en diverses ciutats espanyoles entre les quals es troba Montmeló.\nEl portaveu socialista de Foment, Rafael Simancas, va enviar el passat divendres 28 de febrer una carta a la ministra de Foment, Ana Pastor, en què li sol·licita que "atengui les demandes del conjunt de la societat" pel que fa a l'execució de projectes compromesos en moltes ciutats espanyoles per a la integració del ferrocarril.\nEl portaveu socialista insta la ministra que convoqui "reunions amb aquelles autoritats autonòmiques i/o locals per emprendre la integració del ferrocarril en diverses ciutats espanyoles, entre les quals hi ha el municipi de Montmeló, amb terminis concrets i amb assignacions clares". També posa de manifest que "els diputats i diputades socialistes volguessin estar presents en aquestes reunions".\nAquesta petició dóna resposta a la reunió que l'alcalde va mantenir a Madrid el mes de setembre passat, amb els membres de la Comissió de Foment del Congrés dels Diputats, entre els quals hi havia Rafael Simancas, portaveu del grup socialista i l'exacalde de Montmeló i també diputat, Román Ruiz.


De Guissona a Corleone: la “bilocació” de Sant Plàcid\nSón ben diversos els motius per visitar l’antiga col·legiata de Santa Maria de Guissona, reconvertida en un temple imponent a finals del segle XVIII, mescla de la influència de la Universitat de Cervera i de la Catedral nova de Lleida. De les capelles anteriors que es conservaren integrades al nou recinte destaca la de la Marededéu del Claustre, del segle XVII i que constitueix una estança de luxe formada presidida per un remarcable retaule barroc. Fou aquest gairebé l’únic espai que es mantingué –amb la capella del Sant Crist- de l’església antiga (successivament reformada) fins a la gran reconstrucció del segle XVIII, suara esmentada.\nLa Mare de Déu del Claustre que senyoreja el retaule -homònima de la preciosa Verge solsonina- és una imatge de pedra, de datació imprecisa que aniria des d’una ja molt epigonal baixa edat mitjana fins a una incipient època moderna. Celebra l’onomàstica el 8 de setembre, dia de les “marededéus trobades” i festa major al mateix temps de la vila. Però també per la mateixa festa major, Guissona festeja un altre sant com a co-patró de la vila. Es tracta de Sant Plàcid, soldat màrtir d’origen presumiblement portuguès (o no) però que militava en les legions romanes, essent martiritzat a causa de la seva conversió a la fe cristiana.\nAmb la construcció de l’església nova pel mig, la capella de Sant Plàcid no fou una realitat fins ben entrat en segle XIX, ja que fou començada l’any 1811. Es tracta d’una capella de planta el·líptica, coberta per una cúpula que encara rep la influència de la de la capella de la Universitat de Cervera. Un espai elegant com aquest s’havia d’aprofitar, per la qual cosa sembla que serví per allotjar el magnífic estol de relíquies que posseïa la col·legiata guissonenca: des d’un tros de vel i vestit de la Verge a la sang de San Pedro Arbués –un sant genuïnament aragonès.


Un cafè a la plaça: Gràcies!\nSegur que algún cop us ha passat allò que diem "sensació d'irrealitat": Hi ets, però no t'ho creus. No m'enrotllo, només dir-vos que va estar una experiència molt especial, increïble i gens esperada, que veureus allà escoltant-nos va ser fantàstic, igual que ho va ser signar-vos els llibres.\nGràcies per tot, amics. Espero que us agradi la lectura d'aquesta petita història, que us animeu a continuar, que ens tornem a trobar a la tardor amb el crowfunding de "El Dibuixant" i "El arquitecto". I, novament, gràcies per llegir, perque la lectura ens ensenya a ser empàtics, a entendre les coses des d'un angle diferent, i ens ensenya a escoltar, a interioritzar una història sense poder intervenir en ella; a rebre, a pensar, a reflexionar i a concloure. Per això, perque llegir ens fa millors amics, millors essers humans, gràcies per llegir.\nEtiquetas: biblioteca Joan Petit Aguilar , El arquitecto , El dibuixant , Gemma Minguillón , presentació , sant feliu de codines , T'estimaré fins que em mori


/ El teu Ajuntament/ Organització municipal/ Institucional i Govern Obert/ Igualtat de gènere/ Foment de la igualtat/ 25N Dia contra Violència\nConcurs de fotografia del 5 al 25 de novembre.\nBases i annexes. Dirigit a persones majors de 14 anys.\nLa temàtica de les fotografies és “El silenci, còmplice de la violència”. El que han de reflectir les imatges, de forma original i creativa, són els tipus de violències que pateixen les dones en el seu dia a dia i com el silenci per part de tota la societat esdevé un còmplice més de la violència. Es pot referir a qualsevol tipus de violència (violència física, psíquica, sexual, simbòlica, tecnològica, econòmica, feminicidis, dins la parella, mutilació genital femenina, la prostitució, abusos sexuals, agressions sexistes, micromasclismes...) i les maneres com la societat pot denunciar com a responsable d'acabar amb la violència cap a les dones.\nEl premi consistirà en 300 € per a la persona guanyadora i 100 € per a la finalista. Es lliurarà dia 3 de desembre de 2019 al saló d'actes de l'IES Bendinat, a les 16 h.\n25 de Novembre - Dia internacional de l'eliminació de la violència cap a les dones\nEl 25 de novembre va ser declarat el Dia Internacional de l'Eliminació de la Violència cap a les Dones en commemoració de la mort violenta de les germanes Mirabal, tres activistes polítiques assassinades el 25 de novembre de 1960.\nDes de l'Ajuntament de Calvià, amb motiu d'aquesta efemèride, es programen durant el mes de novembre una sèrie d'activitats de sensibilització ciutadana en contra d'aquesta greu problemàtica social que pateixen milers de dones a tot el món. L'objectiu principal d'aquestes activitats és crear espais de reflexió i sensibilització per contribuir a la construcció, per part de tota la ciutadania, d'una identitat lliure, mitjançant la incorporació de valors bàsics de la lluita contra el sexisme i la violència.\nÉs important conscienciar tot el municipi que la violència cap a les dones és un problema social. Per això, hem de provocar rebuig social davant aquest tipus de conductes masclistes que són transmeses i perpetuades culturalment, així com davant la misogínia, el sentit de superioritat de gènere i la concepció de les dones com a possessió, valors que es transmeten culturalment i que afavoreixen la violència dels homes cap a les dones.


Un nou objecte galàctic il•lumina el coneixement sobre les ones gravitacionals - Postgrau en Comunicació Científica | Eduscopi i Universitat de Vic\nEl descobriment d’un microquàsar en forma de Z permet explicar l’estructura de radiogalàxies llunyanes\nBarcelona, 10 de març de 2018\nImatge del microquàsar obtinguda amb el Jansky Very Large Array. La línia blanca indica la forma de Z. Els objectes marcats amb els nombre 1, 2, y 3 son astres no relacionats amb el microquàsar. / Modificada de Josep Martí et al.\nJa fa molt de temps de que l’home, quan mirava al cel de nit, només veia només estrelles. Avui en dia, el ventall d’objectes astronòmics és ampli –noves, supernoves, nanes de tots els colors, estrelles de neutrons, cúmuls, nebuloses, per dir-ne alguns- i l’univers està ple d’incògnites que els científics s’esforcen a contestar.\nQuè son les ones gravitacionals?\nRecentment, s’ha resolt una incògnita. L’any 2016, una de les teories més rellevants d’Albert Einstein es va demostrar parcialment incorrecta quan es va publicar que s’havien pogut “escoltar” les ones gravitacionals. El pare de la relativitat va predir que quan dos forats negres supermassius xoquen, part de la seva massa es transforma en energia en forma d’ones que viatgen a la velocitat de la llum deformant l’espai i el temps al seu pas. Einstein no va errar en predir la seva existència però sí en predir que aquestes ones, al produir-se a distàncies extremadament llunyanes de la Terra, serien indetectables. La detecció ha estat possible, però no es poden distingir individualment i el que rebem és un soroll de fons d’ones gravitacionals. El descobriment de les ones gravitacionals ha estat de tanta importància que ha merescut el premi Nobel de Física de 2017.\nEl microquàsar en forma de Z\nInvestigadors de l’Institut de Ciències del Cosmos de la Universitat de Barcelona (ICCUB) i de la Universitat de Jaén han descrit per primera vegada l’estructura d’un microquàsar galàctic en forma de Z, conegut com GRS 1758-258. Aquest és un objecte astronòmic format per un forat negre que s’alimenta d’una estrella propera, i que emet un raig de radiació en direccions oposades. Els microquàsars es consideren versions a escala molt reduïda de les radiogalàxies alades, i per tant, l’estudi dels primers, atès que tots aquests objectes segueixen les mateixes lleis físiques, ens permet extrapolar conclusions a les radiogalàxies, més difícils d’estudiar.\nLes observacions realitzades del microquàsar s’han fet des d’un dels equips més sensibles del món, el conjunt de radiotelescopis Jansky Very Large Array de Nou Mèxic, als EUA. La unió dels recents resultats amb les observacions del mateix microquàsar realitzades durant anys ha permès obtenir la sensibilitat necessària per descriure la forma de Z del microquàsar i deduir-ne els processos de formació.\nOn recau la importància del descobriment?\nEl treball, publicat a Nature Communications té implicacions directes en l’estudi de les ones gravitacionals. La primera conclusió que s’extreu del treball és l’existència d’una morfologia alada en un objecte del que se sap que no s’ha format per la fusió de dos cossos supermassius. Josep M. Paredes, de l’ICCUB apunta que en aquesta recerca «s’ha pogut determinar que la morfologia en forma de Z del microquàsar estudiat, el GRS 1758-258, es pot explicar simplement mitjançant interaccions hidrodinàmiques amb el medi circumdant». Si la forma alada dels microquàsars i, per extensió, de les radiogalàxies alades, no és deu a la fusió de dos forats negres com es creia fins ara, no es poden considerar com a fonts d’ones gravitacionals. És aquesta la conclusió principal de la investigació, «no totes les radiogalàxies alades serien origen d’ones gravitacionals, com fins ara s’havia suposat», explica l’investigador Valentí Bosch Ramon de l’ICCUB. Per tant, es creu que existeix un nombre menor d’objectes emissors d’ones.\nValentí Bosch Ramon de l’ICCUB, «no totes les radiogalàxies alades serien origen d’ones gravitacionals, com fins ara s’havia suposat»\nLa investigació suggereix que el fons d’ones gravitacionals és més feble del que fins ara es pensava i s’uneix al provocat pel propi Big Bang. La seva detecció i estudi permetrà obtenir informació tant del forats negres com dels primers instants de la creació de l’Univers.


Compromis denuncia la falta de previsió del govern local – Compromís per L'Alqueria de la Comtessa\nPublicat el 7 Març 2014 en Economia i Ocupació, Nacional\nAl plenari celebrat aquest mati, l´Alqueria s´ha sumat amb els vots del Partit Socialista (5) i de Compromis (1) i amb els vots en contra del Partit Popular (1) a la defensa de l´autonomia i en contra de la llei aprovada el darrer 27 de desembre.\nSegons Carles Morant: “estem a favor de la tramitació per a la formalització del conflicte en defensa de l´autonomia local, pero no entenem ni les formes ni el termini, el partit socialista sembla que governa a presses i correres, i més en un asunt tan important. per a nosaltres no es admisible celebrar un plenari a les 8;30 del matí només per asunts d´agenda del senyor batle”.\nEl procés que havia de passar per plenari obligatoriament, s´ha postergat fins prácticament finals del termini, no s´havia presentat abans perquè segons el senyor batle ” no m´apeteïa, pero al fnal s´ha traslladat que s´havia de presentar a tots els pobles”.\nEl plenari no ha comptat amb l´assistència de tots els membres de la corporació, ja que per distints motius alguns membres no hi eren presents. Segons el portaveu de Compromis ” A persones que no ens dediquem profesionalment a la política, aquestos horaris dificulten la combinació de vida política i profesional, ja que en aquestos temps, demanar hores per a faltar a la feina es fa cada vegada més dificil.\nArxivat en: Economia i Ocupació, Nacional administració local, carles morant, Plenari\n← Compromís presenta les primàries al Campus de Gandia\nCompromís lamenta l’abandó del carril bici. →


Envesteixen els Mossos en una persecució per evitar que els trobin la droga - Diari de Girona\nEnvesteixen els Mossos en una persecució per evitar que els trobin la droga\nEls agents van sentir una forta olor a marihuana perquè el vehicle tenia les finestres baixades . Set detinguts en tres dies per tràfic d'estupefaents\neva batlle 26.05.2017 | 11:39\nPart de l´haixix comissat a Figueres. mossos d'esquadra\nSet detinguts en tres dies per tràfic de drogues a l'Alt Empordà.\nEn tres actuacions, els Mossos d'Esquadra han comissat 21 quilograms d'haixix, 13,5 quilograms de marihuana i 3,90 grams de cocaïna. El primer dels casos va acabar amb persecució i l'envestida de dos cotxes de la policia.\nEl succés es remunta a diumenge i va acabar amb una persecució la carretera N-IIa, a Figueres, cap a dos quarts de vuit del vespre, quan una patrulla de paisà va detectar un turisme que sortia de la ciutat en sentit França i que desprenia una forta olor de marihuana. Els seus ocupants duien les finestres baixades. Els agents van posar els senyals acústics i lluminosos per tal d'indicar al conductor que s'aturés, però aquest va accelerar i va començar a conduir temeràriament.\nEls Mossos van veure com el conductor maniobrava bruscament i els envestia. Després de la topada, el turisme va intentar fugir, però en aquell moment una altra dotació policial va arribar al lloc i els va barrar el pas. Tot i això, el turisme va avançar i també va envestir el segon cotxe dels Mossos, a l'altura de Llers, però no va poder continuar.\nEls agents van identificar les dues persones que viatjaven dins el vehicle i les van detenir com a presumptes autors d'un delicte d'atemptat contra els agents i conducció temerària.\nAl vehicle duien 3,5 quilos de marihuana, 3,90 grams de cocaïna i una peça d'haixix d'1,60 grams. També van quedar detinguts per la seva presumpta relació amb un delicte de tràfic de drogues. Els dos ciutadans francesos, de 23 anys i amb antecedents, van quedar en llibertat després de declarar davant del jutge.\nL'endemà, agents de Trànsit de Figueres i efectius de l'ARRO van detenir tres homes de 23, 24 i 25 anys, veïns de Servian i Beziers (França), també com a presumptes autors d'un delicte contra la salut pública.\nCap a dos quarts de set del vespre, una patrulla va aturar dos cotxes, amb matrícula francesa, en un control de pas a l'autopista AP-7. Els vehicles anaven junts i transportaven uns 10 deu quilos de cabdells de marihuana i 2.850 euros en efectiu. Els tres ocupants van ser detinguts per tràfic de drogues. Els detinguts, amb antecedents, després de passar a disposició judicial, van quedar en llibertat amb càrrecs.\nFinalment, dimarts hi va haver el tercer fet a Figueres quan la policia va detenir dos homes de 43 i 32 anys, de nacionalitat marroquina i sense domicili conegut, també per tràfic de drogues. Cap a les sis de la tarda, els Mossos van detectar dues persones amb actitud vigilant que es dirigien cap a un pàrquing a recollir una furgoneta. Els agents van identificar-los i dins del vehicle van trobar 21 quilos d'haixix en paquets de 500 grams, motiu pel qual van quedar detinguts. Els detinguts, que no tenen antecedents, passaran properament a disposició judicial.


TRIBUNA BERGUEDANA: de juny 2018\nVam quedar sorpresos al trobar un retaule tan magnífic i no hem volgut amagar la nostra admiració. Una joia de l’art religiós.\nL’església de Santa Maria de Cadaqués conserva un dels retaules barrocs de l’escola de Vic més interessants dels que han perdurat a Catalunya, i el més notable de l’Empordà. La fusta es contractà ja el 1705, però la guerra de Successió retardà el contracte amb els escultors fins el 1723; projectat per Jacint Moretó, els executors foren el també vigatà Pau Costa i sobretot l’escultor de Figueres, Joan Torres, auxiliat pel fuster gironí Josep Serrano.\nSegons ens van explicar durant la guerra civil el poble hi va aixecar una paret al davant per evitar que fos cremat. Va ser un dels pocs retaules que van salvar-se.\nPublicat per Anna Guilanyà a 11:27 2 comentaris:\nPublicat per Anna Guilanyà a 22:28 2 comentaris:\nNo sé per que he pispat un llapis mossegat. Ha estat un impuls irrefrenable. El llapis era damunt el taulell, tranquil, quiet, impassible davant del transcurs del temps. Com cosa inerta i sense moviment no esperava que succeís cap novetat.\nLa meva mà s’ha posat damunt de la taula al seu costat, i poc a poc, lentament, pausadament, com qui no vol, els meus ditets han caminat, en silenci, de puntetes, fins el llapis i guaitant al porter, l’he pres i amb un moviment controlat me l’he posat a la butxaca.\nQuan arribi a casa el posaré al lloc del llapis robats i mossegats. Serà un més entre deu mil. Quan els miro el meu cor s’alegra de veure’ls tots junts en amigable companyia.\nPublicat per Anna Guilanyà a 12:13 2 comentaris:\nEn les nostres rutes per la part nord de les terres d’Osona (anomenada vall del Ges) després de visitar el Santuari de Rocaprevera ens encaminàvem a conèixer al Puig de les Tres Creus.\nSituat damunt l‘esplanada del Santuari, és la continuació d’una serralada d’altiplans que s’enllaça amb el Puig.\nTambé és conegut com el Puig de la Guàrdia o Turó dels comuns. Des del Santuari són uns cinc minuts a peu.\nAquest és un punt que domina tota la població de Torelló, amb les ziga-zagues del riu Ter, per una banda i, per l'altra, l'estesa de la plana que baixa cap a Manlleu.\nA desembre de 2013 va complir 100 anys de la seva construcció, obra de l’arquitecte Josep M. Pericas. Possiblement existís un d’anterior en el mateix lloc.\nTes campanes són altives\nMes tons rellotges\nSón de nombres esvaïts.\nEn cinc minuts només es poden iniciar quatre prolegòmens d’una relació amorosa.\nVoler controlar cinc minuts d’amor, quina pèrdua de temps.\nNomés quatre petons una mica apassionats, unes poques carícies delicades, no gaires.\nMesar amb els dits els cabells i fe un òscul sota el coll al costat de l’orella.\nCinc minuts, que poc temps per cercar el plaer d’estimar.\nDescordar un xic la brusa i potser baixar un tirant.\nOstres!! Ostres! Cinc minuts i ja tot el temps s’ha perdut.\n“Sigues el nen que somia i l’adult que fa realitat els seus somnis”\nCom m’agradaria tornar a se aquell nen petit que somiava despert en construir una aeronau per anar cap a la lluna i viatjar per l’espai, i allunyar-me de la terra i dels problemes; mentre amb els meus “Legos” intentava mil i un dissenys per fer-lo cada cop mes complicat. Després ja més grandet muntava i desmuntava aparells electrònics de casa intentant esbrinar les connexions i els mecanismes del funcionament i sovint n’arreglava alguns d’espatllats que tornaven a funcionar, algun altre també havia deixat de funcionar per sempre amb els meus enginys.\nDesprés cap a l’adolescència somiava i desitjava que la Marina, una noia que m’agradava molt en fes cas, però com que era molt tímid, així que la veia venir girava cap a un altre costat però jo no deixava de somiar amb ella... que bonic seria passar la vida junts, tenir fills... només eren somnis.\nRecordo la iaia que em deia sempre que si alguna cosa la desitges molt, i poses l’esforç i la somnies sovint l’acabaràs aconseguint.\nLes coses li van anar bé al Dani, va estudiar enginyeria electrònica, va trobar una bona feia en una multinacional i aviat va ascendir a un lloc important. És va enamorar, no de la Marina, sinó de la Carla, que va conèixer a la “Uni” i després d’uns anys d’estar junts és van casar. Van tenir dues nenes precioses que es portaven poc més d’un any. Vaja, que la vida els hi somreia, s’havien fet realitat alguns dels seus somnis, eren feliços. Que més es pot desitjar.\nFa dos anys la cosa va donar un gir inesperat. La Carla va agafar una petita depressió, és cansava molt, menjava poc i tenia un color molt pàl·lid . Després de metges , anàlisis i probes; el diagnòstic ...”Leucèmia”. Llavors van venir els tractaments, la “quimio” i el trasplantament de medul·la. Després la recuperació, aïllada dins aquella bombolla, sense ningú poder acostar-s’hi, per el perill d’infeccions. Les nenes plorant d’amagat per no entristir-la i ell fent el cor fort per les menudes.\nEl Dani resistint, tan per ella, com per les nenes. Cal tornar a ser fort, desitjar i somniar que tot anirà bé i que ens en sortirem. Això és el que es repetia ell amb les nenes i també amb la Carla, a qui no va deixar d’animar i donar suport en cap moment. En els tràngols més amargs es repetia, i repetien contínuament, que se’n sortiria i ho desitjaven fermament.\nAvui pensava en totes aquestes coses, en una d’aquelles nits d’insomni, que de tan en tan li agafaven d’ençà que va començar la malaltia, mentre mirava la Carla dormint suaument al seu costat. Sembla que el pitjor ja ha passat, però encara ens queden un parell d’anys per davant per saber que el problema s’ha resolt.\nLa realitat a vegades es fa dura, però sempre s’han agafat a les paraules de la iaia, que han inculcat també a les filles. Cal desitjar molt una cosa, somiar-la i treballar per aconseguir-la. Ara no era ell sol qui ho desitjava, són tots plegats els que ho somien, desitgen i treballen perquè la Carla es recuperi plenament i torni a ser la mare, la mestra, l’esposa, l’amant que ha estat sempre. El desig, el somni i l’esperança els acompanyarà fins a la completa recuperació...\nDes de baix estant admiràvem l’alçada i l’esveltesa de la xemeneia. Una més, com moltes altres encara dretes, que mostren als ulls dels catalans i forans la força que va posseir la indústria del nostre país.\nLa xemeneia de l'antiga fàbrica Codina presideix el solar que ocupava la fàbrica, destruïda fa poc. El solar, encara per edificar de nou, fou adquirit per l'Ajuntament de Tona, que sembla el destinarà a un teatre o centre cultural.\nLa fàbrica Codina, de cadires, de la que només queda la xemeneia, era una de les empreses més notables de Tona juntament amb la fàbrica tèxtil Estebanell. S'inicià el 1876, pel que s'anomenà "la més antiga d'Espanya" i anà augmentant la seva plantilla de treballadors durant els primers vint anys del segle XX. Correspon al període d'industrialització de Tona, època de plenitud, fins que al final de la dictadura de Primo de Rivera, el 1929, començà la crisi.\nXemeneia de maó, més ampla a la base que a la part superior, acabada amb motllures de bossell (Motllura rodona que generalment forma part dels basaments de les columnes). Amb l'arquitectura del ferro es fomentà el funcionalisme, estil al què s'adaptaren les noves naus industrials, mercats i fàbriques al utilitzat materials de construcció econòmics, resistents i de ràpida construcció, amb unes tècniques que afavorien la rigidesa i fermesa de la construcció, assegurant-ne la seva utilitat.\nLa Xemeneia de la Fàbrica Codina és una obra inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.\nEn un pany de paret observaven l’escultura modernista en ferro de la Verge de Bellmunt, com ens indicava el quadre de darrere la imatge.\nQue podíem fer sinó visitar el santuari dalt del cim.


Washington i Nova York. Les claus de la separació dels poders | Món Empresarial\nPer Xavier Torrens el 29 de juny de 2015 Món Econòmic En l'Objectiu de Món\nA l’Estat espanyol hi ha una forta tendència en la cultura política a dur a terme certes interferències entre els tres poders -executiu (govern), legislatiu (parlament) i sistema judicial-, així com a centralitzar-los (sobretot en el cas del poder judicial). A aquestes dues circumstàncies se n’hi afegeix una de tercera: la inclinació cap a la unificació del poder polític i de l’econòmic en la mateixa ciutat: Madrid. Tres fets que, en conjunt, són contraproduents per progressar envers cotes més altes de democràcia avançada i que, d’altra banda, també són negatius per gaudir d’un entorn innovador en l’economia. Així doncs, cal plantejar-se per què una major separació dels poders seria bona per a l’economia competitiva i per a una democràcia més avançada. Per fer-ho, fixem-nos en el model que impera als Estats Units d’Amèrica, on Washington és la capital política i Nova York, l’econòmica.\nSeparar i, fins i tot, trossejar\nEn efecte, als EUA hi ha dos tipus de capitals: les capitals polítiques i les capitals econòmiques. Les capitals polítiques són la seu de les institucions polítiques del sistema democràtic. A tall d’exemple, són capitals polítiques: Austin (Texas), Sacramento (Califòrnia), Tallahassee (Florida), Carson City (Nevada), Harrisburg (Pennsilvània) o Springfield (Illinois).\nEn contrast, les capitals econòmiques nord-americanes són unes altres ciutats on hi ha les estructures econòmiques, és a dir, el teixit industrial, l’entramat de serveis, les seus bancàries i les seus corporatives. Així, són capitals econòmiques: Dallas, San Antonio i Houston (a Texas); Los Angeles, San Francisco i San Diego (a Califòrnia); Miami i Orlando (a Florida); Las Vegas (a Nevada); Filadèlfia i Pittsburgh (a Pennsilvània); o Chicago (a Illinois).\nAquesta diferenciació deixa ben clara la separació dels poders entre les capitals polítiques i econòmiques, malgrat que en aquest país també hi hagi excepcions en aquest sentit. Denver, per exemple, és la capital alhora política i econòmica de Colorado, com també passa en el cas de Boston (a Massachusetts) o d’Atlanta (Geòrgia).\nAgafant tot just el darrer cas, però, ja ens adonem que als EUA primer se separen els poders polític i econòmic i, després, també es trossegen per dins. D’aquesta manera, no tot el poder econòmic resideix a Nova York, ni molt menys. A la capital de The Peach State (com es coneix popularment l’Estat de Geòrgia) hi tenen la seva seu corporativa grans multinacionals de la talla de Coca-Cola, la CNN, Delta Air Lines, Home Depot o UPS. Per tant, aquestes multinacionals no trien establir la seva casa mare operativa ni a la capital política dels Estats Units, Washington, ni a la capital econòmica, Nova York. No se’ls han caigut els anells per escollir Atlanta. Com tampoc no suposa cap terrabastall per al país que Los Angeles sigui la capital hollywoodiana del cinema (i no Nova York), o que Atlanta sigui ciutat aeroportuària per excel•lència en trànsit de passatgers (en detriment de Washington o Nova York). O dit d’una altra manera: als EUA han entès que fragmentar el poder és una de les claus de volta per entendre com democratitzar les institucions i dinamitzar l’economia\nIncentivar de debò una major separació real dels poders ens duria envers una democràcia avançada, a més de fer bé a l’economia. Millorar la cultura política exigeix temps, però dóna resultats força positius\nI a casa nostra, què?\nI ara nosaltres ens preguntem: tot això també succeeix a Espanya? Salta a la vista que no. Seguint el fil del cas aeroportuari, el Govern espanyol vol posar aquestes infraestructures en mans privades, però mantenint la mateixa tendència centralitzadora del poder a Madrid. Per tant, poc es resol si la gestió es privatitza sense descentralitzar-la, tot segmentant la gestió aeroportuària. En canvi, si l’aeroport de Barcelona-El Prat es gestionés des de la capital catalana, aquesta infraestructura tindria força més projecció internacional perquè Barcelona podria dirigir-la de forma més competitiva. Un plantejament que seria bo per a l’economia catalana i que, a més, aniria en detriment del cànon de la centralitat madrilenya.\nMés avantatges d’una eventual descentralització? La reducció del poder de l’elit castellana a favor de l’elit catalana, de manera que s’estimularia un millor creixement econòmic de Catalunya, demostrant, un cop més, els beneficis de separar els poders.\nArribats a aquest punt, doncs, podem afirmar que la centralització de tot en una única ciutat –en aquest cas, Madrid– és un dels factors que a Espanya s’arrosseguen en la connivència del poder polític i econòmic. Si encara ens en queden dubtes, n’hi ha prou a mencionar el cas flagrant de les línies d’AVE: fins ara, i estabornint els criteris econòmics, tots els trajectes tenen la capital espanyola com a nucli central. I mentrestant encara resta per fer allò que sí que aportaria rendiments econòmics: l’AVE Barcelona-València o el corredor mediterrani. Per tant, un dels camins per disposar d’una economia amb una major competitivitat empresarial així com d’unes institucions polítiques més plurals és que Madrid vegi disminuïda la seva centralitat.\nFragmentar el poder implica frenar la generació de situacions de monopoli o oligopoli, tant del poder polític com de l’econòmic. Una recepta força eficaç és la segmentació del poder mitjançant la descentralització\nCentrifugadora política mundial\nTot això va en línia amb l’anàlisi dels micropoders feta per l’economista veneçolà Moisés Naím a El fin del poder, el primer llibre seleccionat per Mark Zuckerberg en el seu club de lectura a Facebook. Naím afirma que al món està emergint una mena de centrifugadora política que trosseja el poder. Malauradament, però, aquesta tendència global sembla lluny de fer-se realitat a casa nostra, on és llastimós de veure com les elits espanyoles continuen volent aferrar-se al seu poder enfront la millora per a l’economia que significaria la seva fragmentació.\nFinalment, un dels casos més greus de la fusió, o almenys confusió, dels tres poders és en l’àmbit del poder judicial. La percepció dels ciutadans espanyols pel que fa a la independència del sistema judicial no ha fet més que baixar. Del 2013 al 2014, per exemple, la confiança va registrar una davallada de 0,8 punts, passant del 4 fins al 3,2, en una escala de l’1 al 7. I és que el poder executiu interfereix en les cúpules judicials. Un exemple és l’actual president del Tribunal Constitucional, que fou escollit quan militava amb el carnet del partit polític del Govern. I si ni en aquest punt no es respecten les formes, aleshores, és clar, a casa nostra costa percebre els poders democràtics com a independents.\nLlegeix també: És sostenible una justícia sense mitjans i on tot prescriu?\nTags: democràciaXavier TorrensWashingtonNYNova YorkSeparació de podersPoder judicialIndependència podersModel americàmodel espanyoljusticiadescentralització\nArticle anteriorEntrevista a Eduard Estivill, neuropedriatre i fundador de la Clínica del Son Estivill\nArticle següent És sostenible una justícia sense mitjans i on tot prescriu?