CATÍ, BÉ D'INTERÉS CULTURAL (BIC)\nDESCARGAR TEXT DECRET 231/2004 COMPLET (BILINGÜE) - FORMAT PDF\nDECRET 231/2004, de 22 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es declara Bé d'Interés Cultural el Conjunt Històric de Catí. [2004/X10894]\nL'article 31.5 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana establix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de patrimoni històric, artístic, monumental, arqueològic i científic. Així mateix, l'article 26.2 de Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià disposa que la declaració d'un Bé d'Interés Cultural es farà per mitjà de decret del Consell de la Generalitat, a proposta de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Tot això sense perjuí de les competències que l'article 6 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, reserva a l'administració general de l'Estat.\nMitjançant la Resolució de 9 de febrer de 1979, la Direcció General de Patrimoni Artístic, Arxius i Museus, del Ministeri de Cultura, acordà tindre per incoat expedient per a la declaració de Bé d'Interés Cultural del Conjunt Històric de Catí.\nL'expedient en qüestió va ser remés per a la seua tramitació a la Generalitat segons el que disposa el Reial Decret 3.066/1983, de 13 d'octubre, sobre traspàs de funcions i servicis de l'Estat a la Generalitat en matèria de cultura, i en concret, a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, d'acord amb allò que s'ha preceptuat en el Decret 171/1983, de 29 de desembre, del president de la Generalitat.\nMitjançant la Resolució de 15 de març de 2004, la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, acordà continuar l'expedient incoat d'acord amb les disposicions vigents i obrir un període d'informació pública. La dita resolució, amb els seus annexos, a més, va ser exposada en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Catí, al qual es va concedir tràmit d'audiència, sense que s'aportaren al·legacions a l'expedient.\nEn compliment del que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, han emés un informe favorable a la declaració, la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles i el Consell Valencià de Cultura.\nEn virtut del que s'exposa i d'acord amb el que establix la normativa mencionada, a proposta del conseller de Cultura, Educació i Esport, i amb la deliberació prèvia del Consell de la Generalitat en la reunió del dia 22 d'octubre de 2004,\nDeclarar Bé d'Interés Cultural el Conjunt Històric de Catí.\nL'àrea afectada per la declaració de Bé d'Interés Cultural del Conjunt Històric de Catí queda definida en els annexos que s'hi adjunten i que formen part del present decret. La documentació complementària es troba en el seu expedient.\nInscriure el Conjunt Històric de Catí, de conformitat amb el que disposa l'article 29.1 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià.\nEn virtut del que establix l'article 28.2.e) de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, els Béns de Rellevància Local mencionats en l'annex III del present decret, hauran de ser inscrits en la secció segona de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià.\nEl present decret es publicarà en el Boletín Oficial del Estado i entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.\nValència, 22 d'octubre de 2004\nConjunt Històric de Catí.\nc) Municipi: Catí\n- Justificació de la delimitació\nEl criteri per a delimitar el Conjunt Històric de Catí ha sigut la inclusió de les parcel·les edificables i espais públics d'interés que conformen el casc històric de la vila.\n- Definició literal de la delimitació\nOrigen: intersecció del carrer del Raval de l'Escola i carrer del Molí, punt O.\nLínia delimitadora: Des de l'origen punt O, la línia recorre l'eix del carrer del Raval de l'Escola fins a girar i continuar per l'eix del carrer Hospital. Gira a nord-oest per l'eix del carrer de l'Hospital fins a la plaça de Sant Roc. Continua per l'eix del carrer d'Extramurs fins a girar per l'eix del carrer de Santa Anna i pel del carrer del Sol. Prosseguix pel carrer del Sol fins a la plaça del Sol i d'allí per l'eix del carrer del Molí fins al punt d'origen.\nErrada (10: Casa d'Espígol)- Casa Montserrat: Illa cadastral 77452 (al costat Casa Miralles)\n(Basada en la descripció de Dalmases i Pitarch del Catàleg de Monuments i Conjunts de la Comunitat Valenciana, ressenyat en la bibliografia):\nCatí és una excepcional mostra d'assentament medieval posterior a la reconquista, que conserva intacte el seu traçat urbanístic així com interessantíssimes mostres d'arquitectura d'esta època i posteriors.\nLa història de Catí és relativament recent. No té en el passat vestigis anteriors al segle XVIII i és, per tant, creació posterior a la reconquista del rei Jaume.\nAbans de la coneguda Carta de Repoblació, concedida el 25 de gener de 1239, l'existència de Catí ja estava documentada, ja que en dos documents de 1233 en què s'assenyalen els límits del terme general de Morella, apareix ja mencionada.\nÉs possible que el primer assentament de la població no estiguera radicat en l'actual emplaçament d'esta i que el primer Catí estiguera a la partida de la Font, denominada la Font de Catí. En esta partida, sobre la masia del mateix nom, encara s'aprecien restes d'edificacions que bé pogueren correspondre a la primitiva població.\nCatí formava part de les aldees de Morella i, com a tal, estava sota la dependència de Balasc d'Alagó, el qual el 25 de gener de 1239, va donar Carta de Repoblació de Catí a Ramón de Bocona i a uns altres quaranta pobladors.\nLa carta va ser a fur de Saragossa, i es va quedar per a ell els forns i els molins, que, al seu torn, va concedir a Ramon de Bocona, amb certes obligacions tributàries. El 5 de novembre de 1243 el rei Jaume, des de Xàtiva, confirmava la carta de poblament de Catí, i demostrava el monarca el seu enfrontament amb el senyor Balasc d'Alagó, senyor de Morella.\nEn 1252 i entre 1268 i 1271, Ramón de Bocona va vendre els drets de Catí a Ramón Castellá. Bocona, a qui el rei havia encomanat la repoblació d'Onda es va establir en esta població. L'any 1468 Morella va vendre els seus drets sobre Catí a Joan Forés de Sant Mateu i tretze anys més tard Forés va revendre novament Catí a Morella per la mateixa quantitat per la qual l'havia comprada, 25.000 sous.\nPortada fullet del 300 aniversari\nDes de la seua mateixa fundació Catí, igual que la resta d'aldees, va sostindre grans i llargs plets amb Morella, pel fet que esta exercia el mer i mixt imperi en tots els seus dominis i les aldees es veien obligades a carregar amb fortes contribucions i amb la prestació personal, destinades a obres d'utilitat exclusiva de Morella.\nSovint els conflictes se suscitaven també per les demarcacions dels respectius termes de cada una de les aldees; perquè, si bé hi havia unes fites que definien els límits entre les possessions de cada aldea i de Morella, l'extracció de fusta, resina, pedra, pastos, etc., provocava nombroses queixes. Els plets van començar en 1292 i l'arbitratge del rei Jaume II no va satisfer cap de les parts. En 1306 va haver-hi un pacte d'avinença entre Morella i les seues aldees; per mitjà dels capítols acordats el 6 de juny d'este any, les relacions entre ambdós parts van quedar més reglamentades i el paper de les aldees adquiria un cert protagonisme. Les aldees van aconseguir tindre veu en les qüestions pertinents a Morella i a si mateixes, i independència per a poder presentar les seues queixes al rei. No obstant això, esta concòrdia no va resoldre les qüestions de fons i Morella va continuar pressionant sobre les aldees. A partir de 1306 i fins a 1340 els conflictes entre ambdós parts van ser nombrosos. En este últim any, les aldees van aconseguir de la reina Elionor la delimitació exacta dels seus respectius termes. Faltava, no obstant això, la independència del Justícia de Morella.\nMonòl·lit del 300 aniversari, nord (Paco Martí)\nMonòl·lit del 300 aniversari, sud (Paco Martí)\nEn 1358 el rei Pere el Cerimoniós va concedir una independència interina de les aldees, durant el període de la guerra; la llibertat absoluta no es va aconseguir fins a 1691. Definitivament, el 9 de febrer de 1691 el rei Carles II concedia el "Reial privilegi de separació de la jurisdicció de la vila de Morella i erecció en viles amb tots els privilegis concedits a les altres viles reials del regne a excepció del vot en Corts i sorteig d'oficis de la Diputació del regne". Com a conseqüència de la independència i executant l'orde del rei es van entregar les claus de la presó al Justícia, es van plantar les forques i es va donar possessió del forn, del formatge, del graner, de les primícies, de la carnisseria, del pes, de les mesures, de l'hostal, de la taverna del vi, de l'oli, de les aigües i de les fustes.\nDesprés de la seua independència, Catí, la major en extensió del seu terme entre les aldees de Morella, no apareix amb tanta freqüència en els documents. Situada en un lloc aïllat, sense exercir mai el paper de protagonista, la població va travessar moments econòmics crítics al llarg del segle XVIII, motivats per la compra dels drets que sobre esta tenia Morella; no obstant això, a finals del segle mencionat, Catí havia superat la crisi econòmica. Durant la segona meitat del segle XIX i els inicis del XX, el nucli urbà va assistir a una gradual despoblació, motivada especialment per l'emigració a centres industrials.\n- Anàlisi i desenvolupament urbà\nEn primer lloc, la forma allargada de Catí obeïx a l'existència en els seus dos extrems més distants, de dos fonts, la font Vella i la font Nova, que asseguren l'abastiment d'aigua a la població. Des del segle XIV els documents constaten els treballs de reparació d'ambdós fonts, de les conduccions i de les piles dels abeuradors fonamentals per als ramats. El carrer Major i les dos places de Dalt i de Baix servixen de connexió entre els dos brolladors i la via que marquen, va ser la més important des del segle XIII.\nTransversalment, les vies dels ramats que eixien cap al nord, cap a les muntanyes -carrer de Sant Roc o d'En Galià- i cap a l'est, - carreró que naix a la plaça de l'Església i desemboca al Davall-Davall-, indicaven altres eixos secundaris que, sobretot en el segon cas, va tindre molt escassa importància com a via de comunicació. Altres eixos secundaris naixien des de la plaça de Dalt i des del portal de València.\nDes del segle XIII tot el conjunt estava planificat. Al migdia i en les vies principals habitava la població. La zona nord i nord-oest, no obstant això, estaven ja parcel·lades o aprofitades com a corrals de ramats. Quan en el segle XVIII l'augment demogràfic va obligar la construcció de noves cases, els corrals van ser convertits en edificis habitables per a les persones. Precisament per estes noves edificacions, en 1775, es va fabricar un forn nou al carrer de l'Om, actualment el carrer Llarguer o carrer Llarg. Esta conversió de corrals en cases va motivar l'ampliació de nucli urbà en ravals, el de les Escoles i el de la Font Nova o de Santa Anna; en este últim raval ja hi havia algunes cases en 1370, situades extramurs.\nTot el nucli urbà, excepte la part de migdia, en què el nivell del terreny servia de protecció a les edificacions d'aquella part, estava protegit per un mur que el tancava. No es tractava d'un mur de grans proporcions, servia com a resguard de la població, com a protecció de primeres necessitats, hi va haver moments en què es va veure obligat a complir funcions de vertadera defensa.\nEn este mur s'obrien alguns portals situats en les entrades de les vies més importants. En 1462, davant dels fets de la guerra de Joan II, Catí va renovar les portes i les barres dels portals i va restaurar els murs destruïts. Consta documentalment que, en 1528, amb motiu del pas del rei Carles pel terme de Catí, camí de Montçó, on es van celebrar les Corts, la població va empedrar el portal de la Font Vella.\nPortal de San Roc des de la part est\nPortal de Sant Roc des de la part oest\nEn 1679, el Consell de la vila va acordar adobar el portal del Peiró de la Passió o d'Almançà i va alçar una capelleta dedicada a Sant Roc damunt d'este portal. En este mateix portal, en 1721, es va alçar una capelleta de majors proporcions.\nPortal de Sant Vicent des del carrer Santa Anna\nEn 1773, sobre el portal de la Font Nova, es va construir una capella dedicada a Sant Vicent Ferrer; es van alçar dos grans pilastres separades del portal, i van edificar damunt una espaiosa capella en què es van col·locar un altar, un retaule i una imatge del sant; sobre la capella hi havia una espadanya.\nTots estos portals, que encara es conservaven en els primers anys del segle XX, van ser derrocats per necessitats sorgides de la construcció de la carretera de Catí a l'hostal de l'Aire i de Catí a l'hostalet de Vilar de Canes. En 1922 es va derrocar el portal de la Font Nova o de Sant Vicent amb el consentiment del bisbe, i es va construir una nova capella per al sant damunt del depòsit d'aigua de la font. En 1932 es va procedir a la destrucció dels restants portals; van desaparéixer el del carrer de Sant Roc, el del cementeri antic i el de Sant Joan.\nL'estructura de tots estos portals era semblant, i de característiques materials i tècniques molt senzilles. Estaven adossats als murs o a les parts posteriors de les cases i es reduïen a una porta amb arc de mig punt, amb dovelles de pedra. El portal de Sant Roc tenia el gruixut d'un mur de defensa de quasi dos metres d'amplària. Els portals sobre els quals s'havia edificat una capella tenien l'estructura d'una torre cúbica, basats sobre quatre pilars d'on arrancaven quatre arcs de mig punt, l'interior dels quals, de dimensions més reduïdes, servia d'entrada a la població. Queda constància d'estos portals per fotografies anteriors a la seua destrucció en 1932.\nFins als inicis del segle XX Catí ha mantingut la seua estructura medieval. Les construccions del segle XVIII no van alterar el seu traçat; el van ampliar amb noves cases que van seguir, a pesar de la diferència de segles la tipologia de les vivendes dels segles XIII- XV. Puntualment van aportar novetats, especialment al carrer Major. A finals del segle XIX i començaments del XX, algunes cases, dins de la tipologia romàntica situades al carrer Llarguer i a la plaça de Dalt són les úniques aportacions d'una arquitectura recent a les característiques medievals de la població. En el traçat de Catí, com s'ha indicat, hi ha dos àrees que corresponen a dos etapes de construcció. La primera àrea se subdividix en dos parts; la primera de les quals que comprén la zona del migdia, posseïx un traçat retallat, tortuós i de carrers estrets; està situada entre l'antic portal del Peiró de la Passió i l'església i entre el carrer Major i el Davall Davall, i la segona comprén el carrer Major i les dos places de Dalt i de Baix i té, en línies generals, un traçat més ampli (cal assenyalar que en 1937 es van tallar les capelles laterals de la part de l'Evangeli de l'església parroquial que estretien el pas del carrer); les dos places són àmplies, de disseny irregular les dos. La segona àrea la comprén el carrer Llarguer o carrer Llarg, seguint la planificació inicial. El traçat del carrer és, en el seu conjunt, el més regular i ampli; naix al carrer de Sant Roc i desemboca en la Font Nova, tancant, per la seua banda posterior, el nucli de la població pel costat nord-oest.\nAmb l'excepció dels edificis singulars, les característiques constructives, tipològiques i distributives de les cases de tot el nucli urbà, en el seu estat originari, són molt senzilles. Els materials utilitzats són la maçoneria, unida amb morter de calç, lluïda i pedres tallades en les portes d'arc de mig punt amb dovelles i en els vans de les finestres adovellades; la rajola o la fusta per als ràfols i la teula moruna per a les teulades.\nLa tipologia de les façanes, reflex parcial de la distribució interior, presenta com a esquemes més generals, edificis de planta baixa, pis i porxo; la planta baixa amb portada de pedra adovellada; el pis amb finestra quadrada o rectangular vertical, realitzada amb pedra picada, amb algunes motlures, especialment en la llinda i en els muntants; en algunes cases, en compte de finestra hi havia barana, no balcó, de fusta, de treball molt senzill; probablement, a partir de la segona meitat del segle XVI, algunes finestres van ser transformades en balcons, amb barana de ferro de forja senzilla; el porxo té finestra rectangular o galeria coberta. Quant a la distribució, d'acord amb la parcel·lació eminentment estreta i allargada, les cases disposaven a la planta baixa, a la part davantera, de cuina i menjador, i al fons les quadres per a les cavalleries; algunes cases tenen les quadres en la part davantera al costat de l'entrada, on s'obri un xicotet va a la façana.\nEl primer pis es dedicava a dormitori. El porxe estava dedicat a magatzem de grans i d'altres aliments. Les façanes estaven rematades per ràfol prou eixit de rajola o de fusta molt elemental. La teulada era de teula moruna fabricada en un principi a Catí, en 1424 i fins a finals del segle XVII; en època recent les teules s'importaven de Traiguera i d'Albocàsser.\n- Edificis singulars\n1. Església parroquial. Segles XIII-XVIII\nEsglèsia de l'Assumpcio abans de 1936\nEncara que de característiques tipològiques del segle XIII en el cos central de la seua fàbrica, documentalment no es coneix cap notícia relativa a esta d'este segle.\nEn 1315, en una visita pastoral, consta que l'església estava oberta al culte i que disposava de llibres i d'ornaments necessaris. Al llarg del segle XIV, distints documents donen coneixement de les obres que es realitzaven en distintes capelles del temple: l'any 1354 es construïa la primera capella dedicada a Sant Blai, la primera del costat de l'Evangeli, contigua a l'altar major.\nAntiga capella de Sant Blai (1354) (primera en construir-se de l'esglèsia). Amb el temps es va convertir en la Capella de Sant Martí de Tours (patró del poble), ara sense advocació.\nEl 8 de novembre de 1377 es fabricava la de Sant Miquel i de Sant Pere Apòstol; la va manar construir Pere Montserrat, mercader de llanes i teixits i la va realitzar Bertomeu Duran, pedrapiquer de Tortosa.\nCapella dels Montserrat (8-11-1337), dedicada antiguament a Sant Miquel i Sant Pere Apòstol, avui allotja el Retaule de Jacomart o de Sant Llorenç i Sant Pere Màrtir. La reixa es va baixar de l'ermita de l'Avellà.\nEl 25 d'abril de 1389 es va construir la de Sant Martí, primera de l'Epístola, realitzada pel pedrapiquer Berenguer Roca, d'Albocàsser i Jaume Sans, de Catí\nPrimitiva capella de Sant Martí (25-04-1389) amb la pedra clau que apareix ací davall. Més endavant van intercanviar-se les capelles de Sant Blai i de Sant Martí.\nL'11 de maig de 1405 els jurats Guillen Albert i Esteve Martí van concertar amb el pedrapiquer Berenguer Roca i Jaume Sans l'obra de la sagristia (primitiva) i del cor; en 1447 es construïa la capella dels Sants Joans (Sant Joan Bautista i Sant Joan Evangelista), costejada per la família Sant Joan; en 1448, el 17 de febrer, es va començar la fàbrica de la primera capella de la Passió per part de Pedro Crespo, pedrapiquer de Santander veí a Catí; esta capella la van cedir els seus propietaris al mercader Joan Spigol.\nL'any 1448 s'edificà la Primera Capella de la Passió al costat de la de Sant Miquel i Sant Pere Apòstol. Aquesta capella fou cedida als Espígol, i es col·locà en ella el cèlebre Retaule de Jacomart, per lo qual també es coneguda com a capella de Sant Pere Màrtir i com de Sant Llorenç i com a capella dels Espígol. En la cúpula trobem el seu escut.\nEn 1451, amb els diners obtinguts per la cessió de la 1ª Capella de Passió als Espígols, es construïa al costat de la Capella dels Sants Joans la segona capella de la Passió per part dels mestres Pedro Crespo i Antonio Arbó.En els arcs de la capella podem veure esculturats els emblemes de la Passió\nEn 1501, el 10 d'octubre es va fundar un llegat per a construir la capella de les Ànimes que es va construir en 1503 i 1504 pel pedrapiquer Joan Bellmunt.\nEn 1615, el mestre Pedro del Sol edificava el nou campanar de l'església.\nCampanar (1615) de Pere del Sol\nEntre 1616 i 1628 es va construir el cor nou en substitució del vell. I cap a 1678 s'havia construït la sagristia nova i l'arxiu del temple.\nEl cadiram del cor necessita d'una urgent restauració\nEl 20 de març de 1742 es van iniciar els fonaments de la nova capella de la Comunió. El 3 de maig del mateix any es va posar la primera pedra, i les obres van acabar en 1744; van ser els encarregats de la seua execució els cinc germans Blasco, de Catí, en este últim any el pintor de Sant Mateu, Pascual Mespletera, va realitzar la decoració pictòrica de la capella.\nPintures Capella de la Comunió de Pasqual Mespletera\nEn l'estructura originària, l'església de Catí pertany a un grup d'esglésies de nau única dividida en trams definits pels arcs apuntats i pilastres que els suporten; la seua coberta primitiva, conservada en part sobre la volta del segle XVIII, és de fusta, de dos aigua-vessos. Este tipus d'estructura, més o menys enriquida, és comuna en l'arquitectura gòtica valenciana de la segona meitat del segle XIII i posseïx un bon nombre d'exemples en la comarca de Morella i al Maestrat. A l'estructura primitiva s'hi van afegir, al llarg dels segles XIV-XV capelles laterals, que, a pesar de la seua diversitat sobretot ornamental, no van restar el sentit d'espai únic que posseïx el temple originari. Quan en el segle XVIII es va construir la capella de la Comunió, esta es va afegir pel costat de l'Epístola al primer cos, sense suposar cap ruptura de l'interior del segle XIII.\nTres portes situades als peus i als costats de l'Epístola i de l'Evangeli comuniquen l'interior del temple; la dels Peus, primitivament, en relació directa amb la casa del capellà; la del costat de l'Evangeli, la més rica en decoració, que s'obri al carrer Major, és d'arc de mig punt amb muntants i dovelles de pedra picada, la del costat de l'Epístola que comunica amb la plaça, també de pedra picada, amb arc de mig punt i dovelles molt allargades. La capella de la Comunió té porta pròpia que dóna a la plaça de l'església; la porta és de falsa llinda. Exteriorment presenta murs de maçoneria i carreuat angular en les parts més rellevants, i està coberta de dos aiguavessos. Adossada als peus, al costat de l'Evangeli es troba la torre quadrada, que, en el segon cos és de carreuat, amb dos vans en cada un dels costats, per a allotjar les campanes.\nA l'interior conserva importants mostres d'art pictòric -retaule de Jacomart, pintures murals de la capella de la Comunió -d'orfebreria i de relleus escultòrics-, procedents del cor.\n1.- Sagristia vella (1405), trassagrari i arxius (1678)\n3.- Retaule (1401) Pedro Lembrí (Morella)- (1677) Pere Esbrí (Alcalà)\n4.- Capella Sant Blai (1354)- Cúpula: Corder Pasqual (St. Joan Bta.)\n6.- Capella Sants Joan Baptista i Joan Evangelista (1447). Família Ramon Santjoan.\n7.- 2ª Capella de la Passió (1451)- P. Crespó i A. Arbó. Retaule (1494). Confraria Minerva (1589). Sant Franscesc Xavier (1757)\n10.- Altar de Sant Antoni (1388)- Capella (1459)\n11.- Porta romànica (XIII). Vegetació zoomorfa\nCampanar (1615). Pedro del Sol\n12.- Sant Antonio de Pàdua. Altar Santes Apolònia i Llúcia.\n13.- Sant Josep. Sant Lluís Gonzafa (1879)\n15.- Retaule de l'Àngel Custodi i sepultura dels Mestre. Capella (1601). Pica baptismal (1868)- Blasco. Reixa (1877). Miguel Eixarch.\n16 Accés al cor (1628) i casa abadia (1376) (Mossèn Pere Durà)\n17.- Capella de Sant Martí (1389). Jaume Sans. Retaule (1396) Confraria (1388).\n18.- Capella del Santíssim Nom de Jesús (de la Comunió) (1447). Confraria (1584). Marededéu de l'Avellà (1640)\n19.- Capella de Sant Miquel i Sant Pere Apòstol (8-11-1377). (Bartomeu Durà- Sans) Família Montserrat.\n20.- Capella de Sant Pere màrtir i Sant Llorenç. Retaule de Jacomart (1460). Família Espígol. Pedro Crespo- Pedro Galià. Abans 1ª de Passió (1448).\n22.- Nínxol de les Ànimes del Purgatori (1503). Joan Bellmunt. Verge del Carme\n23.- Porta principal gótica (Rellotge sol zodiacal) (1683)\n24.- Nínxol i retaule Puríssima. Família Francesc Verdú. (1503).\n25.- Cor vell (1405) Berenguer Roca, Jaume Sans. Nou(1628)\n(Plànol d'Arturo Zaragozà) Segles XV a XVII\nPlànol de l'església de l'Assumpció de Catí (S.XVIII-XIX)\nMés informació sobre l'esglèsia en:\n2. Casa de la Vila. Segle xv\nCasa la Vila abans del segle XX\nLa Casa de la Vila o Llotja de Catí, a la comarca de l'Alt Maestrat és un edifici datat al segle XV que pot cosiderar-se com un dels millors exemples de l'arquitectura gòtica civil valenciana. És la construcció emblemàtica del poble de Cati, única per conservar la seua estructura i materials originals. Des de 1979 està catalogat com a Conjunt Històric Artístic i des de l'aparició del Decret 231/2004 de 22 d'octubre com a Bé d'Interès Cultural (BIC) i Edifici Singular i Bé de Rellevància Cultural.\nAbans de la construcció de l'actual casa de la Vila, les reunions del Consell s'efectuaven en alguna de les cases que es troben entre el Delme i el forn Vell. En 1417 es van iniciar els preparatius per a construir una nova casa de la Vila; estos preparatius consistents en la compra de fusta adequada, de pedra bona i de terres per a fabricar teules van durar fins a 1428, d'estos es va encarregar Bernat Turó, de Traiguera, que en este últim any va iniciar la construcció del nou edifici ajudat pels seus fills Joan i Bernat. En 1437 es van realitzar els pedregosos, bancs, cancell, finestres i portes de les escales; es va empedrar, o millor es van posar palets de riu al sòl de la Casa. El conjunt de l'edifici va servir per a albergar el Consell en la seua planta principal; a partir de 1437 els baixos es van habilitar com a carnisseria comunal i les parts posteriors i les altes es van destinar per a depòsit de blat; les parts inferiors i baixes van complir la funció de presó.\nL'edifici, la façana principal del qual dóna al carrer Major, té una estructura mixta, resultat de la combinació d'una llotja amb una vivenda senyorial, semblant als de Morella i Vilafranca. La part inferior, en la seua mitat davantera la configuren quatre arcs que arranquen d'un pilar central i que configuren un gran espai cobert, com una llotja, i els dos arcs apuntats de la façana. El pis principal, recolzat sobre bigues senzilles de fusta i empedrat, ocupa tota la superfície de la llotja inferior; en este s'obrin al carrer dos finestres gòtiques coronelles; el sostre de fusta, pla, devia tindre en els seus orígens, decoració pictòrica. Damunt del cos principal el terrat descansa sobre el sostre de fusta i el cobrix una teulada orientada cap al carreró. En el segle XVIII a la façana principal, s'hi va afegir un ràfol de fusta, de gran volada, que, desgraciadament, no es conserva. Està realitzat en maçoneria unida amb morter de calç i en carreus, especialment treballats en la façana principal.\n3. El Delme\nCasa del Delme des del Sud\nEl Delme o la torre és un edifici de grans proporcions, que, en els seus orígens devia ser el lloc on s'arreplegava el delme de les collites, etc., per al senyor de la vila. En 1333 ja existia, ja que allí es reunien els consellers abans de tindre un edifici propi. En un altre document del 23 de setembre de 1375 es parla de la torre del poble i d'unes cases contigües a la torre que, sens dubte, s'han de referir al mateix edifici.\nEn el segle XVIII l'estructura primitiva es va veure parcialment mutilada per la construcció de tres casetes que donen a la plaça. En el segle XIX i en el segle XX s'ha modificat substancialment la seua orientació i distribució interior, en obrir una porta al carrer Major, quan la principal havia estat sempre al carreró de l'Església.\nL'edifici formava una unitat amb el forn vell, que unit al Delme, obliga a pensar que tota esta àrea va ser, probablement, pertinença de Ramon Castellá com a senyor de Catí, i de Morella quan va comprar els drets.\nEn l'estat actual de conservació, si bé es mantenen parts fonamentals de l'edifici, és difícil fer-se la idea de la funció que van poder tindre en el seu origen. A partir de la porta principal situada al carreró de l'Església, a la dreta, donant sobre el carrer Major devia estar la zona destinada a vivenda; una finestra ogival en esta direcció així pareix indicar-ho; al centre i cap a l'esquerra de la porta devia estendre's un pati, des del qual s'arribava al forn vell; al fons del pati, el cos més alt de l'edifici, mostra grans arcs apuntats tapiats dels quals es desconeix la funció i el significat.\n4. L'hospital i la seua capella\nCasa Hospital abans segle XX\nEstà situat en el raval de les escoles o de l'Hospital i la seua fundació data de 1321. Estava dedicat a cura de malalts i dotat amb tres llits. Segons consta documentalment, durant el segle XVIII va patir obres de renovació, igual que la seua capella que va ser beneïda el 31 de desembre de 1739.\nDonats els escassos testimonis conservats en este tipus d'arquitectura, l'hospital de Catí, a pesar de les seues minúscules proporcions i de la seua pobresa constructiva, de la qual només destaquen la fornícula de la façana que, fins a 1936, va albergar una escultura de la Santíssima Trinitat, l'escut de la vila i l'espadanya, hauria d'estar millor conservat. Posseïx un escut.\n5. Edificis civils. Segles XIV-XVIII\nCasa Montserrat, Casa Miralles i Casa la Vila\nCorresponent als dos períodes de major poder econòmic motivat pel comerç de les llanes i per la fabricació de draps, a Catí es van alçar alguns edificis particulars que sobreïxen del conjunt, tant per l'àrea que ocupen com pel volum, materials i decoració interna i exterior. Desgraciadament, han desaparegut algunes cases i per un altre costat no s'ha pogut localitzar amb exactitud la mansió d'un dels mercaders més rics de Catí en el segle XV, la de Joan Spigol.\nEn tot este tipus de vivendes de major excel·lència, situades a la plaça de l'Església, al carrer Major, en les places de Dalt i de Baix, el nombre més gran correspon a una tipologia que amplia notòriament els esquemes populars i que decora puntualment algunes parts de les seues façanes -escuts de la casa abadia i de la casa Sans Lleó.\nDos edificis de majors dimensions són la casa de la família Sant Joan, del segle XV i la de la família Montserrat, del segle XVIII. La casa dels Sant Joan, més coneguda per casa de Miralles, va ser manada construir pel mercader i notari de Catí Ramon Sant Joan, marmessor de Joan Spigol, cap a 1455. Es va encarregar dels treballs de construcció el mestre Pedro Crespo, el mateix que va obrar la capella de la Passió de l'església per a Joan Spigol. En l'interior, a pesar de les seues transformacions, encara es poden apreciar algunes traces originàries: així en la planta baixa, en la part posterior, s'observen les dependències de les cavallerisses, del celler i potser de la cuina. En el pis superior estaven els dormitoris. Des de l'exterior, tot l'edifici presenta unes característiques semblants a les del pis principal de la casa de la Vila de la qual el separa només un carreró. En la façana principal oferix un gran llenç de paret obert originàriament, en la planta baixa, per una porta d'arc de mig punt i, potser per dos finestres; una motlura que complix una funció organicista, separa visualment des de l'exterior la planta baixa del primer pis, en la façana de la qual s'obri dos grans finestrals rectangulars verticals, amb coronella central i elegants treballs de calats en la part superior. Remata la façana un ràfol de fusta, de gran volada, construït amb gran riquesa decorativa en el segle XVIII. Tota la façana davantera està realitzada amb carreus; la part posterior només amb maçoneria. Este tipus d'arquitectura està dins de les característiques de l'arquitectura gòtica catalana del segle XIV, amb tendència a l'horitzontalitat i a la definició neta de superfícies i volums, i troba paral·lelisme amb l'Ajuntament de Sant Mateu.\nJunt amb la casa de Sant Joan es troba la dels Montserrat, segurament del segle XVIII, que si bé en l'actualitat no conserva en el seu exterior les característiques de l'època, en el seu interior, la gran escala quadrada amb llanternó superior, la convertixen en un dels escassos exemples d'este tipus d'arquitectura en terres de l'interior.\nBéns d'interés cultural compresos en el conjunt històric. Delimitació dels seus entorns de protecció\nEn el nucli històric de Catí es troben els següents escuts o peces semblants:\nEn primer lloc trobem els situats en la finestra i porta de la Casa Badia encarregats per Mossèn Pere Durà(n), rector de la parròquia datades per Mossèn Celma i per l'historiador local, Mossèn Joan Puig. Les inscripcions estan datades entre 1376 i 1385, la de l'ampliació de l'esglèsia data de 1322. En les inscripcions no figura l'autor ni la data concreta d'inscripció sinò l'escut d'armes del que les va encarregar (Mossèn Durà). Podria ser l'autor, Guiamó d'Avinyó, el mateix que va esculpir el Prigó del Cementiri (1374) i l'escut de l'Hospital.\nEstan escrites en català, alternant majúscules i minúscules. La situada sobre el portal d'entrada mira a l'est. Mesura 78 x 50 cm i està més deteriorada que l'altra, la situada davall la finestra que s'orienta cap al nord.\n- Escut de la casa abadia (dalt porta entrada)\nText: "l·on rat en Pere Dura Rector" "L'honrat En Pere Durà Rector"\n(situat en tres línies a la part esquerra i dreta de l'escut respectivament)\n- Escut de la casa abadia (davall finestra lateral).\nText: "RECTOS PREGAT A DEU PER EN PERE DURAN RECTOR" "Rectors pregau a Deu per En Pere Durà Rector" (escrit en català, lletres majúscules en tres línies a esquerra i dreta de l'escut de Mossèn Durà)\n- Emblema i inscripció en la casa del mercader Jerónimo Martí.\nSituació: Plaça de Baix\n- Escut nobiliari de la casa dels Sans (Lleons)\nSituació: Carrer de Sant Joan\n- Escut nobiliari de la casa al carrer Sant Joan.\nSituació: Rabal de l'Hospital\n- Escut de l'antic hospital.\nAutor: Giamó d'Avinyó (Segle XIV). No està datada per seria al voltant de 1374, en que també el mateix autor va esculpir la Creu o Prigó del Cementiri. D'altra banda consta l'any 1321 un legat o donació d'Arnau Segarra per a l'Hospital i per a l'ermita de Sant Pere de Castellfort.\nText: G AVINYO\nImatge: Forma octogonal a partir d'un escut central amb el signe heràldic central d'una rabosa trempant amb una llarga i lluïda coa amb una corona reial en la part superior. Està delimitat per un estel de vuit puntes i vuit espais dels que sis estan ocupats per dos àngels, dos figures animals i dos vegetals i els dos espais inferiors contenen en un, el de l'esquerra, la inscripció de la inicial del nom de l'autor, G (Guiamó) i en el de la dreta el seu cognom (AVINYO)\n- Escuts de l'església\nEscut de la família dels Montserrats\nSituació: Capella dels Montserrat (on està situat ara mateix el Retaule de Jacomart)\nEmblema dels Montserrat en la seua capella\nClau de la Capella de Sant Blai (posteriorment de Sant Martí).\nSituació: 1ª capella del costat de l'evangeli.\nText de l'Inscripció circular: "Ecce Agnus Dei qui tollit peccata mundi". "Este es el Cordero de Dios que quita el pecado del mundo".(aquest títol li fou atorgat per Sant Joan Baptista durant l'episodi del bateig de Jesus en el riu Jordán). En l'iconografia religiosa s'associa a Jesús i a Sant Joan Baptista.\nImatge del centre: Corder Pasqual, símbol de Jesús.\n"Al día siguiente ve San Juan Bautista a Jesús venir hacia él y dice: He ahí el Cordero de Dios, que quita el pecado del mundo. Este es por quien yo dije: Detrás de mí viene un hombre, que se ha puesto delante de mí, porque existía antes que yo. Y yo no le conocía, pero he venido a bautizar en agua para que él sea manifestado a Israel". Jn 1, 25-37\nDes de ben antic es coneguda la devoció dels catinencs al Corder Pasqual. Es troba documentada al retaule de Jacomart i a altres objectes religiosos.\nLa pregunta és saber com esta clau que no té res a veure amb Sant Blai va anar a parar a la seua capella (capella que més endavant, a finals del segle XVII, es va convertir en la Capella de Sant Martí). Pot ser al tallar-se les capelles laterals de l'evangeli en 1937 per eixamplar la carretera va canviar-se inadvertidament de la capella contigua dels Sant Joans a la de Sant Blai però no està documentat en cap lloc que aquesta fos la causa.\nEscut de la família Spigol a l'antiga capella del mateix nom, avui pas a la Capella de la Comunió\nEscut de la família dels Figuera. Atribuïda al santanderí, veí de Catí, Pedro Crespo.\nSituació: Capella de la Comunió.\nPresenta una figuera, símbol del seu cognom.\nText: Sepultura de l'honrat en Tomàs Figuera, mercader, que va morir a 6 d'abril de l'any 1451. Es pot apreciar l'arbre emblemàtic del cognom de la família, una figuera amb set fulles i sis figues.\nAntigament està pedra estava situada en la Capella de la Passió, més endavant dels Espígol, al costat d'una altra pedra dedicada a Johan Espígol. Amb la construcció de la Capella de la Comunio (1741), obrint-se un pas en la Capella dels Espigol, perdent-se per tant el caràcter de capella, les dos pedres sepulcrals foren traslladades de la Capella dels Espígol a la nova Capella de la Comunió. Però en l'actual Capella de la Comunió tant sols s'ha trobat una llosa sepulcral. Durant anys es va creure que esta corresponia a la lauda de Johan Espígol, però un anàlisi de la llosa sepulcral ha demostrat sense cap mena de dubte de que la llosa existent avui en dia en la Capella de la Comunió és la de Tomàs Figuera.\nUna altra qüestio i misteri, difícil de contestar, és on està situada la lauda de Johan Espígol, documentada per escrit quan va morir (13-09-1450), situada en la seua capella. Es tractava d'una enorme lauda sepulcral de 152 x 85 cm que portava el seu escut en losange i l'escut de la família Santjoan, el seu marmessor. Va ser treballada i cobrada pels picapedrers Antoni Arbó i Pere Crespo en 1454, després de col·locar-la en la Capells dels Espígol.\nLa deslocalització i pèrdua de la lauda de Johan Espígol pot explicar-se amb una confusió durant anys amb la lauda de Tomàs Figuera. Pot ser que la lauda de Johan Espígol no fora traslladada a la Capella de la Comunió com la de Tomàs Figuera, sinò a la Capella dels Santjoan (el seu marmessor) i fora soterrada, destruïda o robada amb el tallament de la capella l'any 1937, juntament amb el tallament de les altres capelles de la part de l'evangeli per ampliar la carretera.\nEn aquesta hipòtesi seria possible que la lauda de Johan Espigol estiguera soterrada davall de la actual carretera del Carrer Major on arribava antigament la Capella dels Santjoan o davall del que queda de l'actual capella. No creiem que la lauda fora traslladada a la Placeta de l'esglèsia tal com va passar amb altres lloses sepulcrals de dintre de l'església.\nCreu del cementeri o Prigó d'Avinyó.\nSituada primitivament en el panteó de la família Avinyó del cementiri del Calvari, fou traslladada en 1911 al centre de l'actual cementiri de Santa Anna. Va ser dels únics símbols religiosos que es van escapar de la guerra civil i destrucció i cremament d'esglèsies i objectes religiosos del periode 1933-1939.\nA causa de la seua exposició permanent als fenòmens atmosfèrics al situar-se en un espai obert shavia cobert de líquens i altres cotaminants que dificultaven la lectura directa dels textos impressos\nFou restaurada l'any 2008 per la Fundació "En Balasc d'Alagó" i es construí una rèplica. L'original es troba actualment en la Capella primera de passió, comprada pels Espígol i actualment pas obert a la Capella de la Comunió. Fa uns anys va ser traslladada provisionalment a una exposició de la Casa de la Vila. La rèplica està situada en el cementiri de Santa Anna.\nAutor: Giamó d'Avinyó (1374) amb la finalitat d'assenyalar la tomba o panteó de la família dels Avinyó. Erròniament fou atribuïda a un tal Mateu de l'Amo, malgrat a que l'autoria està ben clara en la inscripció\nRevers: (11 x 35 cm). ACI JAEN ELS AVINYONS Gº AVINYO- M FEV (Ací jeuen els Avinyons, Giamó Avinyó em feu)\n- Anvers: (12 x 35 cm). FON FEYT A L·AN DE NRE SENYOR MCCCLXXIIII PER MA D·EN GIAMO AVINYO\n(Fou feta l'any de Nostre Senyor de 1374 per mà de Giamó Avinyó)\nLa reforma va consistir en afegir tres trams cap a l'est sense arcs excepte el que va reemplaçar l'antiga façana, el que està situat ara davall del cor, obrint una nova porta gòtica de cara a l'est que dóna a l'actual Plaça de l'esglèsia complementant la porta inicial romànica que dóna al Carrer Major. Aquesta pedra d'ampliació de l'esglèsia és important ja que situa la reforma de l'esglèsia en inicis del segle XIV (1322) bastant abans del que es creïa que va ser en el segle XV. Recordem que la primera capella d'ampliació de la primitiva nau rectangular de l'esglèsia, la de Sant Blai, la primera capella de la part de l'evangeli, va ser l'any 1354, per tant 32 anys posterior a la reforma i ampliació de l'esglèsia primitiva (Segle XIII).\nPedra de començament de les obres de la Primera capella de Passió, la quarta de la part de l'epístola, comprada per la família Espígol en 1451 a continuació de la qual es va construir tres segles després la Capella de la Comunió o del Santíssim per Mossèn Celma (1742)\nSituació: En la façana exterior de la Capella dels Espígol annexa a la façana sud de la Capella de la Comunió que dóna a la Placeta de l'Església.\nText: "disapte xvii de febrer any m cccc xxxx viii"\nDissabte, 17 de febrer de l'any 1448\n"Se empezó A 3 de mayo de 1742" (Capella de la Comunió)\nSituació: Placeta Església\nSituació: dalt de la porta de la Capella de la Comunió\nPedra de sepultura que va ser treta de l'esglesia i situada en l'actual Placeta de l'Església. Data de l'any 1641\nAmplieu el tema en un treball de Pere-Enric Barreda Edo, GRAT- Universitat de Barcelona\nEntorns de protecció dels escuts: es considera com a entorn de protecció dels escuts els edificis on es troben ubicats.\n2. Recinte emmurallat o tanca\nAntiga cinta murària que protegia la població, i que per la situació dels antics portals derrocats es considera que vorejava les illes cadastrals números 77469, 78461, 78452, 78451, 77457, 77446, 77458, 76458.\nEntorn de protecció de la cinta murària\n- Perímetre interior: Des de l'origen punt A, la línia continua a cinc metres de les alineacions de les illes cadastrals números 76458, 77469, 78461,78452, 78451, 77457, 77446, 77458, que donen als carrers: de l'Hospital, Extramurs, Sol i del Molí a l'interior d'estes, fins al punt d'origen.\n- Perímetre exterior: Des del punt d'origen B, la línia inclou les façanes que donen al carrer de l'Hospital de l'illa cadastral número 75445, gira incloent la façana de la parcel·la número 01 d'esta illa que dóna al carrer Pla de Sant Roc. Creua este carrer i inclou les façanes de les parcel·les números 25, 24, 23, 22, 21, 20 i 19 de l'illa número 75456. Creua el carrer Pla de Sant Roc i prosseguix per les façanes de les parcel·les 36, 35, 32, 31, 30, 29, 28, 27, 26, 25, 24, 23, 22, 21, 20, 19, 18, 17, 16, 15, 14, 13, 12, 11, 10, 04, 9, 8 i la 7 de l'illa 76462 fins a creuar el carrer d'Extramurs fins a la façana de la parcel·la número 03 de l'illa número 77464. Prosseguix per les façanes de les parcel·les número 03, 02 i 01 de l'illa número 77464, i continua en paral·lel al carrer d'Extramurs i inclou la façana de l'illa número 77474 que dóna al carrer de Sant Anna i al carrer d'Extramurs fins a girar i continuar per les façanes de les parcel·les 17, 16, 15, 12, 13 i 11 de l'illa número 77476. Creua el carrer de Santa Anna i incorpora les parcel·les 20, 19, 18, 17 de l'illa cadastral número 78472. Creua el carrer de Sant Vicent i prosseguix per la façana de la parcel·la número 10, per a incloure-la fins a creuar el carrer de Sant Vicent i incorporar les parcel·les 10, 05, 04, 03, 01 de l'illa 78469. Prosseguix per les façanes de les illes 78441 que donen al carrer del Sol i a la plaça del Sol. Creua el carrer del Molí i hi incorpora la façana de la parcel·la número 01 de l'illa número 77435. Incorpora les façanes de les parcel·les 24 i 25 de l'illa cadastral número 76423. Creua el carrer A des del punt anterior, i prosseguix per la façana de la parcel·la número 10 de l'illa número 76434 en direcció al carrer del Molí, gira i incorpora les façanes d'esta illa que donen al carrer del Molí i del Raval de l'Escola fins a la número 42. Creua el carrer fins a la façana número 32 de l'illa número 75445 per la qual prosseguix incorporant les façanes d'esta illa fins al punt d'origen B.\nRelació de les edificacions més destacades del Conjunt Històric de Catí, considerades com Béns de Rellevància Local, i que han de ser inscrits en la secció 2a de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià:\n- Llotja de la Casa Ajuntament o casa de la Vila\n- Església parroquial i casa abadia\n- Casa dels Miralles o Palau dels dels Sants Joans\n- El Delme (Porta d'entrada, dóna al carreró, actualment utilitzada per tancar els bous)\n- Font i Capella de Sant Vicent\nCasa d'Espígol (no figura per errada en la relació BIC. Es confon amb la Casa dels Montserrat)\nNormativa de protecció del conjunt històric i dels seus monuments i entorns de protecció\nArticle 1. Segons el que disposa l'article 35 de la Llei 4/1998 d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià qualsevol intervenció necessitarà, amb caràcter previ a la concessió de llicència o aprovació municipal, l'autorització de la conselleria competent en matèria de cultura; la dita autorització s'ajustarà als criteris establits en l'article 39 de l'esmentada llei i les determinacions d'esta normativa que en aplicació de la normativa es concreten per a este àmbit.\nArticle 2. L'article anterior regirà transitòriament fins a l'aprovació del preceptiu Pla Especial de Protecció o siga convalidat, si és procedent, el planejament vigent a l'efecte de l'article 34.2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.\nArticle 3. El règim d'intervencions patrimonialment admissibles en els béns seleccionats en el present decret per al seu reconeixement com a Béns de Rellevància Local garantirà la protecció integral dels seus valors d'acord amb el que disposa l'article 50 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, per als béns així reconeguts. Això sense perjuí de l'obligació municipal d'adaptar el contingut del seu Catàleg de Béns i Espais Protegits als efectes d'incloure estos immobles amb l'expressada qualificació, fet que implicarà la plena aplicació d'allò que s'ha preceptuat en l'esmentat article.\nArticle 4. Totes les intervencions requeriran, per a la seua autorització patrimonial, la definició precisa del seu abast, amb la documentació tècnica que per la seua especificitat els corresponga, i amb la ubicació parcel·lària i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la seua transcendència patrimonial.\nEste últim aspecte serà avaluat pel tècnic municipal del sospesat informe del qual l'Ajuntament podrà derivar la no necessària d'autorització prèvia en actuacions que se situen fora del present marc normatiu per falta de transcendència patrimonial, com seria el cas de les obres i instal·lacions dirigides a la correcta conservació, bon ús i habitabilitat interior dels immobles que no tinguen reconeixement individualitzat de Bé d'Interés Cultural o Bé de Rellevància Local, i que, per plantejament, tècnica i abast no suposen posar en perill els valors de l'edifici, en si mateix i/o en la seua contribució als valors generals de l'àmbit protegit.\nEn estos casos, l'Ajuntament comunicarà a la conselleria competent en matèria de cultura en el termini de 10 dies, la concessió de llicència municipal, i hi adjuntarà, com a mínim, l'informe tècnic que es menciona en el paràgraf anterior, un pla d'ubicació i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la seua falta de transcendència patrimonial.\nArticle 5. Amb les úniques excepcions que la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià establix, i que justificadament pogueren ser invocades, i mentres no es proveïsca del planejament a què fa referència l'article 2 de la present normativa, les intervencions atendran els criteris següents:\n1. Es mantindran les pautes de parcel·lació històrica del conjunt.\n2. Les alineacions i alçàries seran les històriques que s'han conservat fins al moment actual.\n3. L'ús característic dels edificis serà el residencial amb els usos compatibles acceptats per les Normes Subsidiàries vigents (AD 13.6.96).\n4. Mentres no es procedisca a la catalogació individualitzada del patrimoni arquitectònic del conjunt, els edificis tradicionals mantindran les seues façanes originals. Les obres de restauració de façana, així com les de reforma interior que aconseguisquen el nivell de rehabilitació global de l'immoble, hauran de repristinar la morfologia exterior, conforme als seus valors arquitectònics específics i definició primigènia. Als immobles la morfologia dels quals resulte dissonant respecte de la característica de la zona, estes actuacions comportaran l'adequació de la façana i cobertes a les condicions establides en la present normativa per a les edificacions de nova planta. Les intervencions en plantes baixes comportaran el respecte -i recuperació si és el cas- de la part corresponent de la façana de l'immoble.\n5. Les façanes de nova planta o de remodelació d'aquelles no tradicionals s'adequaran amb caràcter estètic i material a la tipologia i acabats de la zona:\na) Els ràfols de coberta, volats des del pla de l'alineació, seran de dimensions i perfils tradicionals.\nb) Els buits seran de proporció vertical, disposició i dimensions característiques de la zona.\nc) Les fusteries s'integraran segons cànons tradicionals, preferentment de fusta i descartant imitacions. Per a l'enfosquiment i protecció es disposarà, preferentment, contrafinestres interiors, s'admetran a l'exterior mallorquines o la sobreposició de les tradicionals persianetes enrotllables de fusta.\nd) Quant els acabats exteriors dels paraments, es prohibixen tècniques i materials no tradicionals o que suposen la imitació d'estos.\ne) Els balcons seran de safata de grossor no superior a 15 centímetres, vol característic -en tot cas no superior a 50 centímetres- i barana de ferro, desenvolupant-se en extensió -nombre i amplitud-, disposició i jerarquia compositives, segons les pautes pròpies de la zona. Queden proscrits els miradors.\n6. Les cobertes hauran de ser inclinades, de teula àrab, amb pen- dent màxima del 35%, a dos aigües i carener d'alçària màxima de 2,25 metres respecte de l'alçària de la cornisa. Este requisit únicament podrà ser dispensat, amb caràcter excepcional, en aquells casos en què s'acredite l'existència d'una singular justificació historicocontextual.\nArticle 6. Totes les actuacions que puguen tindre incidència sobre la correcta percepció i la dignitat en l'apreciació de l'escena o paisatge urbà dels monuments, el seu entorn i el conjunt en general, com seria el cas de l'afecció dels espais lliures per actuacions de reurbanització, enjardinament o arbratge, provisió de mobiliari urbà, assignació d'ús i ocupacions de la via pública, etc., o com podria ser-ho també l'afecció de la imatge arquitectònica de les edificacions per tractament de color, implantació de rètols, marquesines, tendals, instal·lacions vistes, antenes, etc., o qualssevol altres de semblants característiques i conseqüències, hauran de sotmetre's a l'autorització de la conselleria competent en matèria de cultura que resoldrà d'acord amb les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat abans al·ludits.\nQueda proscrita la introducció d'anuncis o publicitat exterior que, en qualsevol de les seues accepcions, irrompa en la dita escena urbana, excepte la d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i per temps limitat sol·licite i obtinga autorització expressa.\nArticle 7. S'atindrà al que disposa la secció segona, Règim dels Béns Immobles d'Interés Cultural, del capítol III, títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, aplicable a la categoria de monument.\nArticle 8. Els usos permesos seran tots aquells que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudiment patrimonial del Bé i contribuïsquen a la consecució d'estos fins. L'autorització particularitzada d'ús es regirà segons allò que s'ha disposat per l'article 18 de la Llei 4/1998.\nEntorns de monuments\nArticle 9. De conformitat amb el que disposa l'article 35 de l'esmentada Llei, en els entorns dels Monuments -encara quan siguen dotats d'una planificació patrimonialment validada- qualsevol actuació requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura, excepte en els supòsits previstos en l'article 4 de la present normativa, que també s'aplicarà en estos àmbits.\nArticle 10. En la mesura que no es proveïsca a estos entorns del planejament específic a què fa referència l'article 34 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, regirà, amb caràcter transitori, la normativa determinada en el present decret per al Conjunt Històric.\nArticle 11. S'atindrà al que disposa la secció primera, Dels Béns de Rellevància Local, del capítol IV, títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià, aplicable als Béns de Rellevància Local.\nArticle 12. Els usos permesos seran tots aquells que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudiment patrimonial del Bé i contribuïsquen a la consecució d'estos fins. L'autorització particularitzada d'ús es regirà segons allò que ha disposat l 'article 50 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.\nArticle 13. Totes les actuacions i obres que suposen l'alteració del subsòl del conjunt quedaran subjectes al que disposa el títol III de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià, i requeriran la intervenció arqueològica prèvia.\nArticle 14. La contravenció del que preveu la present normativa determinarà la responsabilitat dels seus causants en els termes establits en la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, i la resta de lleis que s'apliquen.\nErrades: 10 (no és la casa dels Montserrat, correspon a la casa dels Espígols)- Casa Montserrat (al costat Casa Miralles)


A l’exposició Com un arbre nu (fins al mes d’abril al Centre d’Arts Santa Mònica), que repassa la trajectòria de Lluís Llach, hi ha moltes fotografies del cantant: més jove, més arrugat, amb cabell llarg,...\nTinc una amiga que anava per mestra. Ho tenia claríssim, va estudiar magisteri i, de fet, va exercir de mestra per poc temps. Després, els seus pares es van morir abans d’hora i ella va decidir que es feia...\nLa boira és de les coses que més temo quan condueixo. Després d’una estona llarga –potser són vint minuts, però em semblen hores– conduint garratibada, agafant el volant com si hagués de fugir-me de les...\nAmb quina frase voldries que et rebessin al paradís? La pregunta em ronda pel cap des que vaig veure la pel·lícula La verité. Un periodista li pregunta això a Fabienne, una de les grans estrelles del cinema...\nEl segell Univers, del Grup Enciclopèdia Catalana, ha tingut la bona pensada de publicar en català –amb traducció de Mar Vidal– una novel·la deliciosa, que m’està fent companyia aquestes dies de festa. Es...\nNADAL LITERARI | 24/12/2019\nLa senyora Dalloway va dir que ella mateixa compraria les flors. Es va recordar de la frase de la novel·la de la Virginia Woolf i se li va escapar el riure. Sí, esclar, la Clara també havia decidit que...\nRebo a casa el llibre d’en Raül Romeva, Des del banc dels acusats, amb una nota seva on expressa el seu desig que ens puguem retrobar ben aviat davant del mar badaloní. M’ho diu perquè li he explicat per...\nAquesta setmana vaig acompanyar la presentació en societat (i mai més ben dit) del llibre La vida amarga de les flors. Viatge al cor de la família Millet (Angle Editorial), escrit a quatre mans per Pat...\nFa uns dies vaig visitar la Dolors Bassa per segona vegada a la presó. Si la primera vegada (l’estiu del 2018), em neguitejava el fet d’entrar en un centre penitenciari i mantenir una conversa amb un vidre...\nGabriel Rufián, preguntat al programa Salvados sobre si se sent espanyol, va respondre: “Jo no renuncio a Machado, no renuncio a Cervantes, ni a Rosalía, ni a Alejandro Sanz, per a mi això és...\nAquesta setmana ha fet quaranta-quatre anys de la mort de Franco. Del rostre compungit d’Arias Navarro a la tele. Dels inesperats i ben rebuts dies de festa a l’escola. De l’expressió atònita dels meus...\nFa uns dies vaig sopar al Semproniana –i que bé que s’hi menja!– amb cinc dones que no coneixia de res. Són amigues des de petites i aquest any arriben al mig segle de vida. Quan una d'elles ha celebrat...\nHi ha coses que hem fet desenes de vegades a la nostra vida, que les repetim cada any com un ritual i que, malgrat tot, un dia semblen diferents i ens provoquen sensacions inèdites, com si fos la primera...\nEn aquestes dues setmanes, he vist alguns capítols de la sèrie Modern love, que m’han emocionat; han ingressat la meva amiga C. a l’hospital amb una obstrucció intestinal i ha acabat sent intervinguda dues...\nSuposo que coneixeu la vella història del català que vol participar en un congrés sobre elefants i, quan li pregunten de què parlarà, diu: de l’elefant i el problema català. Es veu que la broma ve del temps...\n“Dilluns els nois em van dir que volien anar a l’aeroport. Encara són menors d’edat, així que la meva primera intenció va ser escriure una negativa contundent i enviar-los cap a casa. Després vaig pensar...\nM’expliquen el cas d’una dona que va caure malalta de càncer fa uns anys. Gràcies al tractament i a les seves estades a l’hospital –o per culpa seva– va conèixer un home –també malalt– i se’n va enamorar....\nSempre que sento dir que, per a un escriptor, la infància és una capsa plena de tresors, una font d’inspiració inesgotable, em tremolen les cames. Perquè inexplicablement jo, que soc una persona nostàlgica...\nM’escriu la Margarida Ponsatí, professora d’estudis catalans de la Universitat Estatal de Moscou. Està impartint un seminari de traducció literària del català al rus amb la traductora Nina Avrova i han...\nEl mes de setembre ens ofereix matins radiants. Intento esprémer-los des de primera hora caminant a la vora del mar. Silenci, patins de vela a la llunyania. Per enèsima vegada reconec i agraeixo el...\nDiu Milan Kundera que la saviesa de la novel·la procedeix de tenir una pregunta per a tot. Un món totalitari és un món ple de respostes i de certeses. En aquest món no hi cap la novel·la. La novel·la està...\nAquest estiu del 2019 potser el recordarem com l’estiu que, esperant per embarcar al Prat, o fullejant el diari en el vol cap a Atenes, o acabats de baixar de l’avió a Nova York, vam començar a entendre que...\nL’estiu del 1969, quan l’home va arribar a la Lluna, jo tenia vuit anys, el meu germà Gabriel en tenia dotze i la meva germana petita només cinc. El dia 21 de juliol, al migdia, mentre dinàvem, van trucar a...\nEra l’any 2007. Havia marxat de casa dels seus pares a començament de juny. Va estrenar la seva independència –després de diverses nits insomne– pujant el matalàs al terrat, perquè aquell piset sota...\nL'estiu sense juliol\nA la Garrotxa els estius són curts. Tradicionalment –abans que el temps es tornés boig i tots parléssim de canvi climàtic–, el juliol era el mes que feia més bo. A mitjan agost ja començava l’època de...\nEl seu fill petit va néixer el vint-i-set d’agost del 1997. El part va anar com una seda i tres dies després la van enviar cap a casa. “Sense punts!”, repetien la mare i la sogra, admirades, i ho explicaven...\nL'estiu dels canvis\nTot i que acabava de fer vint-i-nou anys, a la Sònia ningú li podia treure la sensació que aquell mes de setembre era com si acabés de néixer. Estava encetant una nova vida i tot just estava a les...\nCONTES D'ESTIU | 26/07/2019\nA començament de juliol del 1992 els amics i coneguts, els veïns i els companys de feina, tothom, estava pendent del cel. Els creients resaven i els supersticiosos feien juguesques. La ciutat era un clam...\nEl seu germà gran li havia dit que l’estiu abans d’entrar a la universitat seria el millor estiu de la seva vida. Ell en deia “el parèntesi feliç”: has deixat enrere els anys del batxillerat, amb tantes...\nQuan els meus pares van decidir estiuejar a la Garrotxa, la feina del meu pare recomanava que el descans fos al juliol. Més endavant, quan hauríem pogut canviar-ho, ja era tard. Ens havíem fet amics dels...


Llibre en el qual Dn. Pio de Andreu i Fontdevila, decano de la ciutat de Gerona, notá las diadas de molts actes i recollí las notícias de sa casa i patrimoni / - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Llibres i col·leccions > Llibres > Llibre en el qual Dn. Pio de Andreu i Fontdevila, decano de la ciutat de Gerona, notá las diadas de molts actes i recollí las notícias de sa casa i patrimoni / > hx\nauthor       = "Andreu i Benages, Esteve Thomas d' and Andreu i Fontdevila,\nPius d' and Biblioteca de Catalunya. Ms. 2867",\nen el qual Dn. Pio de Andreu i Fontdevila, decano de la\nciutat de Gerona, notá las diadas de molts actes i recollí\nlas notícias de sa casa i patrimoni /</a> Esteve Thomàs\nd'Andreu i Benages, i Pius d'Andreu i Fontdevila",\nnote         = "Escrit entre 1700 i 1800",


El Madrid s'enfonsa després de tenir dos gols d'avantatge i Casillas esclata - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Madrid s'enfonsa després de tenir dos gols d'avantatge i Casillas esclata\nEl capità blanc, que va tornar a tenir una actuació poc encertada, critica l'actitud mostrada per l'equip\nefesant sebastià 01.09.2014 | 00:00\n"L'equip ha estat negatiu en tot, horrible, no hem estat bé. Amb 0-2 no es pot escapar el partit d'aquesta manera, no és el camí, ni l'actitud que hem de seguir. Portem un escut al pit que cal defensar sempre". Les paraules d'Iker Casillas, molt dures, demostren l'estat en què es troba el Reial Madrid després de perdre ahir a Anoeta un partit que guanyava per 0-2 al minut 11. Els blancs, ahir de rosa, sense Cristiano Ronaldo i ja amb les baixes de dos pesos pesants dels últims anys com Xabi Alonso i Di María, van demostrar una fragilitat que ja han repetit en alguns passatges de l'inici de la temporada. Una Reial Societat en quadre i tocada anímicament per la derrota a Eibar i per l'eliminació europea davant del Krasnodar li va passar pel damunt des de la mitja hora.\nAixò que les coses no podien començar millor per a l'equip de Carlo Ancelotti. Als cinc minuts de partit, Sergio Ramos va aprofitar una autopista a l'àrea local en un servei de cantonada per superar de cap Zubikarai. El mateix central sevillà va llançar una falta tot seguit, que va picar al travesser. El Madrid estava llançat, la Reial, arraconada i el segon gol va arribar després d'una gran jugada de Gareth Bale, que es va escapar hàbilment d'Elustondo i va anotar novament. A més, el Madrid hauria pogut fer el tercer en una errada de De la Bella que no va aprofitar Marcelo.\nAquí es va acabar la jornada de treball del Reial Madrid, que va pensar que amb el 0-2 ja n'hi havia prou. La Reial va treure la força i va anar a buscar Casillas, que va dir tot el que va dir al final del partit, però que va demostrar, novament, que els seus millors dies ja han passat. Una acció entre Carvajal i Zurutuza, que podia haver estat penal, va encoratjar els aficionats realistes, que van empènyer el seu equip. Així, la passivitat defensiva blanca va provocar l'1-2, d'Iñigo Martínez en un córner, que va tornar a posar dins del partit els donostiarres.\nEl Madrid estava adormit i la Reial Societat ho va aprofitar per empatar just abans del descans. Va ser en una gran centrada de De la Bella que va aprofitar Zurutuza, arribant des de darrere, per rematar de cap a la xarxa i endur-se una bona trompada de Marcelo.


El Club de Pilota d’Alfara del Patriarca creix amb nous jugadors\nInicio L'Horta Nord Alfara del Patriarca El Club de Pilota d’Alfara del Patriarca creix amb nous jugadors\nEl Club de Pilota d’Alfara del Patriarca creix amb nous jugadors\nCampionat de pilota celebrat recentment a Alfara.\nEl Club de Pilota d’Alfara del Patriarca està immers en un procés d’expansió i apogeu, gràcies a la incorporació de nous jugadors del municipi que entrenen dues vegades a la setmana, fent gran la seua afició i estima pel esport autòcton.\nEl pròxim dissabte 14 de febrer tindrà lloc la presentació dels tres equips que enguany s’han conformat per a participar al Campionat de Galotxa del Corte Inglés.\nL’esdeveniment tindrà lloc al carrer Major de la localitat, entre les 10 i les 14 hores, en un ambient festiu que els membres del Club de Pilota d’Alfara del Patriarca volen compartir amb la seua població.\nAl llarg del matí es disputaran partides per dalt la corda entre els diferents equips del club. A més, la recent creada Escola Municipal de Pilota també participarà a la jornada amb una exhibició esportiva dels xiquets i xiquetes que hi formen part.\nArtículo anteriorPaiporta tendrá una nueva zona de juegos infantiles en el Sector 2\nArtículo siguienteSanta Marta, los Santos Juanes y 300 vecinos de Puçol, juntos para hacer realidad la escuela de Parakou


SOBREPASSEM ELS 200.000 EUROS ACONSEGUITS. A DIFERÈNCIA D’ALTRES SINDICATS, NO COBREM PERCENTATGES - Benvingut/da a la web oficial del Sindicat de Mossos d'Esquadra\nby SME | juny 17, 2021 | COMUNICATS-JURIDIQUES\nMés de 200.000 euros aconseguits per als nostres representats i representades en conceptes d’indemnitzacions, és la xifra que els nostres serveis jurídics han aconseguit en aquests últims tres anys. Tot això sense comptabilitzar els diversos procediments que encara estan en tràmit, tant en via administrativa com en via judicial.\nA més a més, a diferència d’altres sindicats, sense demanar percentatges de diners a canvi. Simplement, pel fet d’estar afiliat a l’SME i comptar amb els nostres serveis jurídics.\nUnes indemnitzacions que des del primer moment se n’hauria de fer càrrec l’Administració, però que al final no és així: ha de ser l’SME qui, mitjançant els seus serveis jurídics, aconsegueixi aquestes compensacions pels agents afectats/des.\nVergonyós com el Departament d’Interior es treu de sobre una feina que hauria d’assumir i que en canvi la deixa en mans dels sindicats. Portem massa anys en aquesta situació i, per sort, cada vegada més a prop de què l’SME aconsegueixi que sigui l’Administració qui es faci càrrec d’aquesta funció.\nMentrestant, seguirem defensant-vos aferrissadament com ho hem fet fins ara.


Què pot fer la logopèdia pels pacients de Parkinson? - Regió7\nQuè pot fer la logopèdia pels pacients de Parkinson?\nAjuda a mantenir una comunicació interpersonal efectiva i una correcta alimentació i hidratació, entre altres objectius, per tal de garantir qualitat de vida\n08·05·22 | 06:25 | Actualitzat a les 14:37\nEl Parkinson és una malaltia neurodegenerativa que afecta el sistema nerviós de manera crònica i progressiva. Sovint s’inicia al voltant dels 60 anys, encara que també pot aparèixer de forma precoç abans dels 50. El Parkinson s’ha definit clàssicament com un trastorn motor amb característiques com la lentitud de moviments, el tremolor en repòs i la rigidesa, però també es donen símptomes no motors com trastorns cognitius i afectius, entre d’altres. A cadascuna de les diferents fases de la malaltia i a cada persona que la pateix, poden aparèixer o agreujar-se diferents símptomes de l’àrea de logopèdia, com aquells relacionats amb la respiració, la veu, la parla, l’expressió facial, el llenguatge, l’escriptura i/o la deglució.\nPel que fa a la respiració, la rigidesa pot afectar el sistema respiratori, per exemple, causant cicles respiratoris superficials i irregulars o un descens en la força dels músculs implicats en aquest acte. Això dificultarà determinades funcions, com ara bufar o fonar amb un volum de veu adequat. La veu, a banda de poder veure’s afectada per aquestes alteracions en el sistema respiratori, també pot trobar-se dificultada per un augment de la tensió laríngia i una disminució de l’amplitud dels moviments de la musculatura de la laringe. Això pot ocasionar un descens en el volum de la veu, entre altres alteracions vocals, que poden dificultar la interacció comunicativa de la persona afectada i fins i tot veure’s reduïda la seva participació social.\nA causa de la rigidesa, la lentitud i el tremolor de la musculatura implicada en la parla, aquesta àrea també es poden veure afectades la velocitat, el rang, l’estabilitat, el to o l’exactitud dels moviments per a la seva execució. La rigidesa i la lentitud de la musculatura orofacial poden provocar hipomímia, que fa referència a la pèrdua d’expressió facial. Això pot ser mal interpretat per part dels altres com una manca d’interès, una expressió seriosa o inclús com un element depressiu.\nLa deglució de les persones amb malaltia de Parkinson també es pot veure compromesa a causa de la rigidesa, la lentitud de moviment, la reducció de la quantitat de moviments i el tremolor que poden afectar la musculatura labial, lingual, mandibular, faríngia i laríngia. Això pot dificultar el fet d’empassar adequadament, la qual cosa, alhora, pot provocar deshidratació, desnutrició i pneumònies per aspiració.\nEn relació amb els trastorns del llenguatge, tant la comprensió com l’expressió es poden veure limitades. Per exemple, hi poden haver dificultats en el control dels torns en una conversa, una limitació en l’expressió de continguts, opinions o emocions, així com dificultats en la comprensió de metàfores i ironies, entre altres. Tot això dificulta el fet de seguir el fil de la conversa, cosa que pot limitar poder conversar eficaçment.\nPer últim, pel que fa a l’escriptura, en alguns casos les persones que presenten alteracions en la coordinació motora dels músculs implicats en els moviments del canell i dels dits poden tenir dificultats per escriure. El més freqüent és la micrografia, que és una característica que afecta la mida de la lletra, disminuint-la considerablement i algunes vegades resultant illegible.\nEls i les logopedes hem de vetllar pel benestar biopsicosocial, afavorir el desenvolupament i garantir una millor qualitat de vida de les persones que atenem. En aquest cas, si pateixes malaltia de Parkinson i tens algun dels símptomes descrits anteriorment, la logopèdia et pot ajudar a mantenir una comunicació interpersonal efectiva i una correcta alimentació i hidratació, entre altres objectius, per tal de garantir qualitat de vida.\nCristina Fernández-Getino Sallés. Logopeda, Màster en Neurologopèdia i Màster Universitari en Nutrició i Salut. Logopeda de la CU+ i professora del Grau de Logopèdia UVic-UCC-UOC


query_builder 27 juliol 2012 13:03\nProtecció Civil manté l'advertència d'un augment significatiu de les temperatures aquesta tarda a l'interior i comarques de Lleida\n· Protecció Civil continua recomanant evitar fer activitats físiques d’esforç a l’aire lliure a les hores centrals del dia, i protegir als col·lectius més vulnerables\nProtecció Civil de la Generalitat (DGPC) ha rebut aquest matí un avís del Servei Meteorològic de Catalunya (SMC) informant que es manté per avui, entre les 14 i les 20 hores, la previsió d’un augment significatiu de les temperatures especialment a les comarques centrals de Catalunya i a Lleida.\nLa previsió indica que a partir del migdia, és possible que les temperatures màximes siguin especialment superiors a les habituals en aquestes dates a les comarques següents: Anoia, Bages i Solsonès (Catalunya Central); Garrigues, Noguera, Pla d'Urgell, Segarra, Segrià i Urgell (Lleida).\nPer aquest motiu, la DGPC ha recomanat als municipis que reforcin les mesures de prevenció pel que fa al risc d’incendi forestal i a la protecció dels elements més vulnerables (gent gran, nadons, malats crònics,...). De la mateixa manera la DGPC recomana a la ciutadania que s’informi de com fer front a aquest augment significatiu de les temperatures. Per fer-ho, poden consultar els consells d’autoprotecció al següent enllaç:


Notícies - L'alcalde acusa Núñez de fer demagògia sobre l'actuació de l'Ajuntament en la protecció de Torre Negra\nL'alcalde acusa Núñez de fer demagògia sobre l'actuació de l'Ajuntament en la protecció de Torre Negra\nel 27/mar/09 Miquel Herrada Política PDF\nL'alcalde acusa el grup Núñez i Navarro de fer demagògia quan acusen l'Ajuntament de perseguir els propietaris de Torre Negra i haver permès, en canvi, la urbanització d'altres sectors del municipi igualment significatius. En una entrevista a Cugat.cat, Lluís Recoder ha retret al principal propietari de Torre Negra que no expliqui tota la veritat sobre el seu projecte d'urbanització de la zona.\nEn una carta del lector publicada aquest divendres a 'La Vanguardia', Josep Lluís Núñez afirma que mentre l'Ajuntament parla d'especials circumstàncies per protegir Torre Negra, ha permès que s'urbanitzin sectors 'tant o més significatius'. En una entrevista a Cugat.cat, l'alcalde, Lluís Recoder, ha rebutjat aquest argument, que ha qualificat de 'demagògic'.\nAixò és fer demagògia. A la Costa del Golf s'hi han fet 27 cases, no és comparable amb el projecte de construir-ne 2.800 a Torre Negra.\nA més, l'alcalde assegura que el principal propietari de Torre Negra, el grup Núñez i Navarro, no explica tota la veritat quan defensa que el seu pla urbanístic preveu cedir un centenar d'hectàrees del sector al municipi per tal de protegir-les.\nAquesta generositat és a canvi d'edificar 2.800 pisos. S'ha de parlar clar. Cadascú defensa els seus interessos, que no són coincidents.\nL'alcalde ha recordat que 'la immensa majoria' dels santcugatencs defensen la protecció de Torre Negra i que el creixement de la ciutat cap a l'AP7, amb els nous barris de Can Mates i Vulpalleres, es va planificar amb el consens dels grups polítics del consistori.\nLluís Recoder, a l'estudi Ramon Barnils de Cugat.cat


261 - Santa Tecla\nAquesta setmana em esta a la diada castellera de les festes d'inici de Santa Tecla a Tarragona. També hem estat a les diades castelleres del Poble Nou a Barcelona, Terrassa, Vic, Vilafranca. També destaquem el 3d8 de Granollers i Sant Cugat d'aquest passat cap de setmana. A l'espai del t'en recordes anirem al 2004 a Tarragona on la Colla Jove Xiquets de Tarragona va descarregar el 4d9 amb folre. Com sempre termòmetre casteller i agenda.\n260 - Festa Major de Sabadell\nAquesta setmana el Va de Castells ha estat a la festa major de Sabadell, con la colla local va fer el seu primer intent del 3 de 9 amb folre. A banda em estat a les diades castelleres de Les Borges del Camp, La Pobla de Montornès, Vilanova del Camí i Olot. A l'espai del t'en recordes recordarem el primer castell de 8 dels Margeners de Guissona. Com sempre altres espais com el termòmetre casteller i agenda.\n259 - Diada castellera de Sant Fèlix\nAquesta setmana hem estat a les diades castelleres de la Festa Major de Vilafranca, on sobresurt l'extraordinària diada de Sant Fèlix. A més, també parlarem de la diada de Festa Major de Torredembarra i el viatge dels Castellers de Sants a l'Ínidia. Finalment, com sempre, repassarem el termòmetre i l'Agenda.\n258 - Diada castellera del Catllar\nEn el Va de Castells d'aquesta setmana ens acostarem a El Catllar on es va viure una diada històrica, però també anirem a l'Arboç i Igualada per repassar les diades de Festa Major d'aquestes poblacions. L'espai del te'n recordes ens portarà al Sant Fèlix de 1988 i acabarem fent un repàs al temometre i l'agenda.\n257 - Diada de la Bisbal del Penedès, Sant Magí a Tarragona, Les festes de Gràcies a Barcelona, el Cos del Bou a Tarragona, Mollet del Vallès\nEl Va de Castells ha estat a la diada castellera de la Bisbal del Penedès, Sant Magi a Tarragona, Les festes del barri de Gràcia de Barcelona, el Cos del Bou a Tarragona el dia 15 i passarem per Mollet del Vallès. A banda també tindrem el termòmetre castellera, l'espai del t'en recordes ens portarà al Sant Fèlix de 1983 i acabarem amb l'agenda.\n256 - Diades de Firagost, Cal Figarot, Festa Mejor Llorenç del Penedès i Altafulla\nAquesta setmana al Va de Castells hem estat a les diades castelleres de Firagost a Valls, a Cal Figarot a Vilafranca, a la Festa Major de Llorenç del Penedès i a Altafulla. Al Te'n recordes veurem la primera actuació de tres 4 de 9 descarregats a la diada de Sant Fèlix del 1993.\nCom sempre termòmetre casteller i agenda.\n255 - Festa Major de Vilanova i la Geltrú. Diada de Martirs a Vilafranca. Diades dels Pallaressos i la Fatarella.\nAquesta setmana hem estat a la diada de festa major de Vilanova i la Geltrú, a banda també veurem la millor diada de la hisòria dels Castellers de Barcelona a la diada de Martirs Street a Vilafranca del Penedès. També veurem la diada dels Pallaressos i l'actuació dels Castellers de Sant Pere i Sant Pau a la Fatarella. A Banda tindrem el termòmetre casteller, Gent de plaça i recordarem la primera torre de 8 amb folre que van fer els Sagals d'Osona que van fer a Vilafranca fa 10 anys.\n254 - Diades castelleres El Vendrell, Salt i Vilallonga del Camp, sorteig ordre actuació diada de Sant Félix\nAquesta setmana hem estat a les diades castelleres de El Vendrell, Salt i Vilallonga del Camp. A banda també parlarem del sorteig d'ordre d'actuació de la diada de Sant Fèlix. A l'espai del t'en recordes recordarem el primer 3 de 9 amb folre dels Capgrossos de Mataró. Com sempre veurem altres espais com gent de plaça i l'Agenda\n253 - Diada de les Santes a Mataró, diades a la Riera de Gaià, Esplugues i Berga\nAquesta setmana el Va de Castells es centra a la Diada de les Santes a Mataró, on cal destacar la primera Torre de 9 amb folre i manilles i el 9 de 8 amb una sola anxeneta dels castellers de Vilafranca. A banda hem estat a les diades castelleres de les vivendes de la Vella a Valls, a la Riera de Gaià, Esplugues i Berga. Com sempre, espais com el termòmetre casteller i l'agenda.\n252 - Diada d'Altafulla, Torredembarra, Barcelona, Calafell i Premià de Mar\nAquesta setmana el Va de Castells ha estat a les diades castelleres de Altafulla, Torredembarra, Barcelona al Raval i Poble Sec, a Calafell i Premià de Mar.\nAl Te' n recordes, recordarem la primera torre de 8 neta dels Castellers de Vilafranca, l'any 1999.\nCom sempre, també tindrem l'espai del termòmetre casteller i l'agenda.


La Manresa del sector Na Bastardes: entre la postguerra i el pop art urbà - Regió7\nLa Manresa del sector Na Bastardes: entre la postguerra i el pop art urbà\nL'enderroc de la casa que hi havia al xamfrà de la Baixada dels Jueus ha obert una nova perspectiva a la zona\nEls darrers anys, Manresa ha esdevingut l'escenari de diversos rodatges cinematogràfics. Els cineastes que busquin un escenari que es mogui entre la postguerra marcada per les ciutats amb edificis enderrocats i els darreres de les cases que han quedat dempeus protagonitzant els carrers, i el pop art urbà, ja triguen a rodar una pel·lícula al sector Na Bastardes, al Centre Històric.\nNo es pot negar que el vial que connecta el carrer de Vallfonollosa amb la Plana de l'Om presenta un aspecte molt més polit que fa uns anys. Després de molt temps parlant-ne, l'Ajuntament va enderrocar fa un parell d'anys l'edifici (de la seva propietat) que feia xamfrà entre el Na Bastardes i la Baixada dels Jueus, que estava en molt mal estat. En va conservar una part de les parets de pedra inferiors, on va fer un banc al perímetre. A la vorera hi ha unes pilones de ferro per evitar que hi aparquin els cotxes.\nAmb la casa a terra, el vial ha guanyat amplitud, la qual cosa s'agraeix, sobretot en un sector que n'està especialment mancat, i també ha guanyat unes vistes privilegiades dels darreres de l'edifici consistorial i de les altres cases del costat.\nUns murals dedicats als continents embelleixen la baixada dels Jueus, que va a parar al Na Bastardes des del lateral dret de l'edifici consistorial, a la plaça Major. També hi ha un altre mural, aquest d'estil més grafiter, al pany de paret que hi ha just a l'altra banda de vorera del Na Bastardes, on van fer l'enderroc esmentat.


Et convido a que vinguis a passar una agradable estona fent un taller i gaudeixis aprenent alguna tècnica nova o perfeccionant les teves habilitats. Si vols apuntar-te reserva la teva plaça com abans millor, perquè ara l’aforament és limitat a 4 persones.\nImportant: per garantir la seguretat de tots, serà obligatori l’ús de mascareta durant la classe, així com el rentat de mans amb gel desinfectant i/0 aigua i sabó.\nTots els estris seran desinfectats abans i després del taller.\nPROPERAMENT S’ACTUALITZARÀN ELS TALLERS DE JUNY I JULIOL\nIniciació a diferents tècniques de lettering, principis bàsics de traç, composició i color.\nTALLER LLIBRETA DOBLE\n1 PLAÇA LLIURE\nTALLER INFANTIL ESPECIAL SANT JORDI\n2 PLACES LLIURES\n(Hi haurà diferents activitats per triar)\nTALLER ÀLBUM DE FOTOS D’ORIGAMI\n(segons el «blizzard book» de Hedi Kyle)\nTALLER SUMINAGASHI O MARBREJAT JAPONÈS\nTALLER CARTONATGE: CAPSA AMB SAFATA\nDISSABTE 13/11/21 de 10:30h a 13:00h\nENQUADERNACIÓ À DOS RAPPORTÉ\nPreu: 28 euros amb el material inclòs\nSistema d’enquadernació amb llom doble, de línies rectes i elegants, amb obertura a 180 graus.\nDISSABTE 20/11/21 de 10:30h a 13:00h\nENQUADERNACIÓ ÀLBUMS DE VIATGE\nEn aquest taller farem un llibre pre o post viatge, amb butxaques, plecs, quaderns i tot el que necessitem per a guardar els nostres records, des de fotos fins a entrades de museus, petxines o flors premsades, mini sabons d’hotel o monedes exòtiques.\nDIVENDRES 26/11/21 de 17:00h a 19:00h\nESPECIAL FESTES DE SANT ANDREU TALLER INFANTIL\nPreu: 15 euros amb el material inclòs\n5 places lliures\nDISSABTE 10/4/21 de 10:30h a 13:00h – 1 PLAÇA LLIURE –\nDISSABTE 15/5/21 de 10:30h a 13h – COMPLET-\nENQUADERNACIÓ DE FINESTRA\nImpartit per La Frivé (Carla Busquets)\nPreu: 25 euros amb el material inclòs\nUna enquadernació refrescant, amb cosit vist al llom i amb infinites combinacions possibles, que s’obre totalment plana. Apte per a tots els nivells.\nDISSABTE 8/5/21 d’11h a 13h – COMPLET –\nTALLER SEGELLS DE FOTOPOLÍMER\nImpartit per Les Tampons de Roser enllaç al web\nPreu: 35 euros amb el material inclòs\nHa provat mai la tècnica del fotopolímer? Tant si has fet segells de forma tradicional com si és la primera vegada, segur gaudiràs aprenent aquesta altra manera de crear els teus propis segells i les possibilitats que ofereix en quant a nivell de detall i imatge. En acabar el taller t’enduràs la teva pròpia peça acabada.\nDISSABTE 22/5/21 de 10:30h a 13:30h – COMPLET –\nENQUADERNACIÓ D’ESTIL MEDIEVAL\nFes la teva llibreta inspirada en les enquadernacions medievals, amb cobertes de fusta, vetes de pell i cosit vist al llom.\nDISSABTE 29/5/21 de 10:30h a 13h – COMPLET –\nMARC DE FOTOS AMB QUILLING XXL\nDivertit taller on veuràs les possibilitats que ofereix el cartró d’embalatge. A mig camí entre el reciclatge i la filigrana de paper, el cartonatge i l’escultura, al taller podràs fer un marc de fotos amb el format que més t’agradi i posar la teva foto preferida 🙂\nDISSABTE 5/6/21 de 10:30h a 13:00h – COMPLET –\nMARBREJAT DE PAPER\nPreu: 25 euros material inclòs\nSegur que has vist paper decorat amb aquesta tècnica guarnint els llibres antics i sempre t’has preguntat com es creen aquestes aigües sobre el paper…Doncs no esperis més i apunta’t per aprendre’n tu mateix/a!\nTALLERS ANTERIORS (tardor hivern 2020-2021)\nDATES: 28 de novembre de 10:30h a 13:00h COMPLET\nSistema d’enquadernació de línies rectes i elegants, amb obertura dels quadernets a 180 graus. Ideal per a començar a escriure les teves memòries del confinament.\nDATES: 5 de desembre de 10:30h a 12:30h 3 PLACES LLIURES\nPreu: 35 euros material inclòs\nImpartit per Les tampons de Roser https://lestamponsderoser.com/\nEn japonès, s’anomena Furoshiki la tela quadrangular que serveix per embolicar tot tipus d’objectes per al seu transport. En aquest taller crearem els nostres segells i estamparem la tela per a fer els embolcalls més ecològics dels regals de nadal!\nGARLANDA D’ORIGAMI ESTAMPADA\nDATES: 5 de desembre de 17:00h a 19:00h 1 PLAÇA LLIURE\nEn aquest taller aprendrem a fer els nostres propis segells i els aplicarem en la creació d’una bonica garlanda d’origami ideal per a decorar la llar en les festes nadalenques.\nQUILLING DE NADAL\nDATES: 12 de desembre de 10:30h a 13:00h 3 PLACES LLIURES\nAprèn l’antic art de la filigrana de paper, utilitzada tradicionalment en els ornaments eclesiàstics i objectes personals de la noblesa, i crea delicades decoracions nadalenques. Avís: tècnica addictiva! 🙂\nENQUADERNACIÓ AMB ESCARTIVANES COMPOSTES\nDATES: 19 de desembre de 10:30h a 13:30h COMPLET\nPreu: 28 euros material inclòs\nDescobreix el món de les escartivanes, peces auxiliars que podràs combinar i aplicar a molts tipus d’enquadernació. Una eina imprescindible!\nESPECIAL CASTANYADA: GRAVAT I ESTAMPACIÓ\nDissabte 31 d’octubre d’11h a 13h: 2 PLACES LLIURES\nPreu: 35 euros amb material inclòs\n*per aquest taller només es podran descomptar 10euros dels vals de regal\nDATES: Dissabte 19 de setembre de 10:30h a 13:30h COMPLET\nDissabte 17 d’octubre de 10:30h a 13:30h COMPLET\nDissabte 21 de novembre de 10:30h a 13:30h 1 PLAÇA LLIURE\nDATES: 24 d’octubre de 10:30h a 13:00h COMPLET\nPreu: 22 euros amb tot el material inclòs\nAprèn a combinar diversos elements per crear una composició tridimensional que podràs modificar i personalitzar.\nENQUADERNACIÓ DE CENTPEUS\nDATES: 26 de setembre de 10:30h a 13:00h 3 PLACES LLIURES\nPreu: 25 euros amb tot el material inclòs\nCosit original i efectista no apte per a impacients!\nSUMINAGASHI O MARBREJAT JAPONÈS\nDATES: 3 d’octubre de 10:30h a 13:00h 2 PLACES LLIURES\nDeixa’t hipnotitzar per aquesta tècnica centenària de decorar el paper. Descobreix quins eren els seus usos tradicionals i practica la teva concentració fent els teus dissenys fantàstics i irrepetibles a partir de tinta flotant.\nLAMINACIÓ DE TELA + ENQUADERNACIÓ PAMFLET\nDATES: 12 de setembre de 10:30h a 13:00h 3 PLACES LLIURES\nHi ha teles precioses que segur t’agradaria utilitzar per a les tapes de les teves enquadernacions. Tanmateix, cal laminar-les abans per tal de poder-les utilitzar per forrar els cartrons. En aquest taller aprendràs a laminar la tela i podràs aplicar-la en l’enquadernació d’un petit quadernet pràctic i original.\nDivendres 14/08/2020 de 17:00h a 20:00h (3h)\nENQUADERNACIÓ ÀLBUM DE FOTOS\nPreu: 29 euros material inclòs\n3 PLACES LLIURES\nEls àlbums de fotos s’han d’enquadernar de manera diferent a la resta de llibretes degut al gruix del material que hi posem a dins. En aquest taller aprendràs a fer un àlbum de fotos des de zero, cosint les pàgines interiors i decorant-lo com més t’agradi.\nDissabte 15/08/2020 de 10:30h a 13:00h (2.5h)\nENQUADERNACIÓ LLIBRETA CONCERTINA\nUna enquadernació versàtil que podràs fer servir per escriure, enganxar-hi material, dibuixar i que a més et permet fer diferents apartats dins el mateix llibre. D’estructura molt atractiva per la multitud de combinacions possibles de colors i materials.\nDivendres 21/08/2020 de 17:00h a 19:30h (2.5h)\nUn llbire que es desplega 360º i on cada secció és una petita escena tridimensional. Juga amb les fotos, el collage, el dibuix per crear la teva successió d’imatges. Un llibre expositor, un llibre d’artista. Vine a redescobrir aquesta enquadernació clàssica entre les clàssiques, una de les preferides de La Frivé 😉\nDissabte 22/08/2020 de 10:30h a 13:00h (2.5h)\nSUMINAGASHI O MARBREJAT DE PAPER JAPONÈS\nDivendres 28/08/2020 de 17:00h a 20:00h (3h)\nFes la teva capsa joia de diversos pisos i decora-la com més t’agradi. En aquest taller podràs introduir-te en el cartonatge o bé perfeccionar els teus coneixements creant una capsa elegant i funcional.\nDissabte 29/08/2020 de 10:30h a 13:00h (2.5h)\n13/06/2020 de 10:30h a 13:00h\nQUILLING O FIL·LIGRANA DE PAPER\nTot i que pot semblar una tècnica moderna, el cert és que aquest art aristocràtic ja es practicava fa centenars d’anys. Al taller veurem quines són les bases del quilling i com podem aplicar-les.\n20/06/2020 de 10:30h a 13:00h\n27/06/2020 de 10:30h a 13:00h\nDECORACIÓ DE PAPER AMB LA TÈCNICA DEL MIDÓ\nEn aquest taller veurem una de les formes tradicionals de decorar el paper, nascuda al centre d’Europa al segle XVI. Aconseguirem un paper amb estampats lliures i amb textura, que es poden fer servir per a guardes, per enquadernar, per retallar, fer postals, dibuixar-hi al damunt, emmarcar i penjar a la paret, embolicar un regal especial…\n04/07/2020 de 10:30h a 13:00h\nENQUADERNACIÓ AMB NERVIS INSERTS\nAdaptació de les enquadernacions clàssiques amb nervis gruixuts i inserts a les cobertes. Farem un llibre amb tapes de fusta on predominaran les textures, els materials, i on la música del llaüt ens transportarà a un scriptorium medieval 🙂\n11/07/2020 de 10:30h a 13:00h\nTÈCNIQUES POP-UP NIVELL 1\nClasse d’iniciació a les tècniques pop-up per a crear estructures tridimensionals desplegables en paper. Veurem i farem formes bàsiques que podrem fer més complexes mitjançant la combinació i la repetició. (cubs, piràmides, plecs i talls bàsics)\n18/07/2020 de 10:30h a 13:30h\nCARTONATGE: CAPSA DE DOS PISOS AMB CALAIX\nAprendrem les bases per a crear una capsa amb tapa i calaix\n(la foto és orientativa)\nDISSABTE 18/9/21 de 10:30h a 13:00h\nPreu: 28 euros amb tot el material inclòs\nTreballs realitzats per alumnes en tallers anteriors\nEn aquest taller veurem quins són els cosits japonesos tradicionals i els usos que se’n feien, i triarem el que més ens agradi per cosir la nostra llibreta.\nDISSABTE 25/9/21 de 10:30h a 13:00h\nPAPERS ESTAMPATS AMB ENGRUT\nAquest mètode utilitzat des de fa segles és ideal per a la decoració de papers, ja sigui en enquadernació o per altres finalitats artístiques. En acabar el taller t’emportaràs una bona col·lecció de papers pintats on la gestualitat i la matèria són la clau d’aquesta bonica tècnica.\nDISSABTE 16/10/21 de 10:30h a 13:00h\nTècnica artística, mètode d’endevinació, sistema antifrau…El Suminagashi o marbrejat japonès ha tingut aquests usos i d’altres des del segle XII, data dels primers exemples que es conserven. Art i meditació units en una tècnica fascinant que podràs repetir a casa tantes vegades com vulguis.\nDISSABTE 23/10/21 de 10:30h a 13:00h\nCAPSA BOMBONERA/ CAPSA AMB CALAIX\nTria entre una capsa amb estructura mòbil de tres pisos o una de més convencional amb un calaix. Aprèn quines són les bases per a construir capses des de zero.\nDISSABTE 30/10/21 de 11:00h a 13:00h\nESPECIAL CASTANYADA TALLER INFANTIL


7 restaurants que et poden sorprendre a Mataró\nEls millors restaurants de cuina americana a Mataró\nEls millors restaurants de Llavaneres\nEls millors restaurants de Caldes d'Estrac\nEls millors restaurants de Sant Vicenç de Montalt\n7 restaurants per descobrir.\nSalva Fernàndez 7 de octubre de 2021 (10:00 CET)\nRestaurants amb poques valoracions, però molt bones, i als que cal donar una oportunitat.\nTripAdvisor és una de les múltiples plataformes que serveix per conèixer quins restaurants són els més destacats d’una localitat. A vegades costa saber l’ordre que se segueix, perquè alguns amb més puntuació total estan per sota que d’altres, i això es deu al concepte de rellevància que també va comptant canvis i valorant de forma més predominant les últimes opinions. Més enllà d’algorismes, del que es tracta al final és de menjar bé i descobrir nous racons. Per això, a Capgròs volem destacar set sorpreses que es poden trobar a la capital del Maresme.\nLa selecció s’ha fet seguint dues petites normes: buscar restaurants en el llistat de Mataró de TripAdvisor que tinguin poques valoracions (menys de 50), però siguin molt bones. Aquells primers usuaris i comensals que han provat sort i els ha convençut. Potser són els restaurants referents del futur, qui sap. Aquesta és una primera selecció de set, que en podrien ser més. Anotar, reservar i provar!\nUn dels restaurants que destaca a prop del top 30 de Mataró és el Mueta, ubicat a la Via Europa. Un espai de tapes i platets que aposten pel producte fresc, de temporada i elaborat al dia. Ente els comentaris, es destaquen els detalls en l’elaboració de cadascun dels plats, un espai petit i acollidor i una carta que potser no és molt extensa, però sí variada. La qualitat i el bon servei formen part de la identitat d’aquest restaurant.\nUn arròs de la Mueta\nAl carrer Barcelona ha obert un nou espai de cuina índia i mediterrània que vol fer-se un lloc al cor de Mataró. Amb 23 opinions, aquest restaurant compta ja amb 4,5 estrelles i es troba en el lloc 33 de la llista de Mataró. Un estil de cuina fusió amb plats i productes típics de l’Índia, però sense perdre l’essència mediterrània. Compten amb menú degustació per poder fer un tastet de tot el que poden oferir, que és molt i variat.\nUna proposta de Omhu\nA l’Avinguda Maresme es troba el Quieiva, un establiment que amb 43 opinions es col·loca en el lloc 36 de TripAdvisor, oferint menjar típic de la cuina mediterrània, espanyola i també amb opcions vegetarianes i acreditat com a Sense Gluten 2021 per l'Associació Celíacs de Catalunya. Amb un rang de preu assequible –entre els 10 i 15 euros- i un espai que els comentaris destaquen ideal per a menjars i sopars informals. Les braves, algunes tapes i les coques són aclamades, a banda de les opcions (vegetarianes, sense gluten...) i el bon tracte del servei.\nQuieiva, un espai sense gluten\nLes hamburgueseries són legió a Mataró, i aquí podeu trobar-ne les millors, però n’hi ha una al Camí Ral que es troba en el lloc 43 i que de moment manté les cinc estrelles amb 18 opinions. És un espai que encara no té prous puntuacions de menjar, servei, qualitat-preu, però que en els comentaris es destaca la carn de les hamburgueses i el seu sabor (fetes a la brasa). L’ambient familiar també agrada entre els primers que s’han animat a puntuar-los.\nUna de les hamburgueses de Genuinos\nUn dels trets diferencials que es pot trobar a Mataró és la presència de Ca La Ceci, un restaurant d’autèntica cuina peruana que compta amb 33 opinions i es troba en el lloc 45 de la llista de Mataró. Ubicats a l’Avinguda Maresme, si hi ha una cosa que destaca especialment respecte la resta d’establiments i propostes de la cuina d’Amèrica del Sud és el seu ceviche, del qual se’n parla meravelles. Una bona qualitat-preu, altres propostes de la cuina peruana que val la pena descobrir i un ambient familiar.\nEl ceviche és l'estrella\nAmb 17 opinions, posició 49 de restaurants de Mataró i ubicat al carrer Nou, tenim el Petit Apetit Bistro, un espai de cuina mediterrània, contemporània i fusió que de moment manté el cinc de cinc de puntuació. Diverses opcions sense gluten i vegetarianes, plats espectaculars com l’hummus de llenties, amb propostes innovadores i bona varietat de producte tot i no tenir una carta molt extensa. Els comentaris parlen per sí sols: un lloc per descobrir.\nUn dels plats del Petit Apetit\nTanca la nostra llista el Bunker Mataró, 51 en el top amb 15 opinions i un 5 de 5 en puntuació. I aquí se’ns permetrà el toc més personal, ja que és un dels restaurants on l’equip de Capgròs va a fer l’esmorzar habitualment –cosa de tenir-los davant- i que vam descobrir a posteriori com un espai per dinar i sopar de primer nivell. Entrepans variats i saborosos, una bona varietat de tapes molt ben presentades i de qualitat i, sobretot, una selecció de carns i propostes a la brasa sorprenent. El toc argentí es nota en la qualitat i saber fer dels plats principals. Un lloc que és molt més del que sembla a primera vista.\nLa carn, un espectacle a Bunker Mataró