PINTORS I ESCULTORS: 2014\n42.- ENS AGRADEN ELS CONTES: "LA BOTONA RODAMÓN" I...\n41.- LA DIADA DE SANT JORDI A L'ESCOLA\n40.- ENS AGRADEN ELS CONTES: " LA LLEGENDA DE SANT...\n39.- FEM LA MONA DE PASQUA\n38.- COSETES DEL SEGON TRIMESTRE\n37.- ENS AGRADEN ELS CONTES: "SANT JORDI I EL DRAC...\n36.- ENS AGRADEN ELS CONTES: "MARIA LLUFA"\n35.- ENS AGRADEN ELS CONTES: SANT JORDI, LA PRINCE...\n34.- ENS AGRADEN ELS CONTES: " SOPA DE PEDRES "\n33. ENS AGRADEN ELS CONTES: " LA CAPUTXETA VERMELL...\n32.- ENS AGRADEN ELS CONTES: "LA GALLINA ROJA"\n31- ENS AGRADEN ELS CONTES: "LA NENA PIRATA"\n30- ENS AGRADEN ELS CONTES: " LA PRIMAVERA HA ARRI...\n29.- EXCURSIÓ A LA GRANJA DE CAN MASÓ\nRACÓ DE JOCS Jocs i activitats interactives relaci...\n28.- ENS AGRADEN ELS CONTES: "BLANCANEUS"\n27- ENS AGRADEN ELS CONTES: " LA BRUIXA BRUIXILDA"...\n26- ENS AGRADEN ELS CONTES: " EN JORDI SALVA A LA ...\n25 - ENS AGRADEN ELS CONTES: " LA RATETA QUE ESCOM...\n24.- ENS AGRADEN ELS CONTES: DE QUÈ FA GUST LA LLU...\n23 - ENS AGRADEN ELS CONTES: EN PATUFET\n22. - ENS AGRADEN ELS CONTES: ELS TRES PORQUETS\n21. - CARNAVAL AL BOSC\nEl dibuix d'en Christian de P-3A ha sigut l'escollit per la tapa de l'agenda d'infantil del proper curs.\nAquí podeu veure els guanyadors de cada cicle.\nQuines agendes més boniques que tindrem el proper curs!\nMoltes gràcies famílies per participar.\nLa mare d'en Pau ha tornat a visitar-nos!\nAquesta vegada ens ha explicat el conte de l' "Erugueta Goluda" en català i en anglès.\nÉs la història d'una erugueta que surt d'un ou molt petitó.\nL'erugueta té molta gana, i cada dia de la setmana troba un menjar diferent: 1 poma, 2 peres, 3 prunes,4 maduixes, 5 taronges, pastís... i el diumenge una fulla. Se'ls menja tots! De tant de menjar s'havia convertit en una eruga ben gran, així que es va construir el seu capoll i s'hi va posar a dins fins passades dues setmanes que va obrir-ne un forat i en va sortir una preciosa papallona molt acolorida.\nLa Sussanna ens ha portat cucs de seda perquè veiéssim com són els ous, els cucs, els capolls que fan i com es converteixen en papallones .\nNosaltres li hem ensenyat com fem les pràxies del " gusanito".\nDesprés hem fet "pinxitos" de fruita i ens els hem menjat.\nTambé ha ensenyat els cucs de seda a la classe dels pintors.\n52.- ENS AGRADEN ELS CONTES: "EL MONSTRE DE COLORS"\nLa mare d'en Jan ha vingut a la classe i ens ha explicat un conte molt bonic. És el conte d'un monstre que un dia al matí es va llevar estrany, confós i atabalat.\nPobre monstre! Estava fet un garbuix d'emocions. Tenia el cos ple de llanes de colors.\nCada color pertany a una emoció diferent:\n- Groc----- ALEGRIA - Blau ---- TRISTOR\n-Vermell --- RÀBIA - Negre--- POR\n- Verd --- CALMA\nL'Olga ens ha ensenyat que les emocions barrejades no funcionen bé però si les endrecem tot funciona millor.\nLa mare de la Damaris ens ha vingut a visitar.\nEntre tots hem explicat el conte dels tres porquets.\nMoltes gràcies Adela!\nHem anat d'excursió a Can Pou a fer una activitat sobre els indis americans.\nHem pintat una ploma,ens han pintat la cara, hem entrat dins una "tipi" què és la casa dels indis.\nUna índia molt simpàtica ens ha explicat coses dels indis i ens ha ensenyat una cançó i una dansa índia, i desprès hem pintat un Tòtem de color verd amb una pintura molt especial que ha preparat ella amb uns herbes màgiques.\nEns ho hem passat molt bé passejant pel bosc i aprenen coses dels indis.\nMoltes gràcies a totes les mares i al pare que ens han acompanyat : La Vanesa, la Tània, la Gemma i en Maxi.\nLa tieta de l’Aitor ha vingut a l’escola amb les seves copanyes de l’Institut S’Agulla.\nLa Sílvia, la Meritxell, la Maria i la Carla estan fent un treball de fi dels seus estudis de T.E.I. i han volgut compartir una activitat amb nosaltres.\nEns han ensenyat a ballar un ball de la Índia que es diu BOLLYBOOD, ens han pintat una piga al front i ens han regalat un braçalet de picarols molt bonic i unes mandales per pintar que donen sort.\nMoltes gràcies i molta a sort a totes!\nLa mama de la Noemi ha vingut a la classe dels pintors a explicar el conte del Peix Irisat. El conte ens ha agradat molt ja que el peix comparteix les seves escates de colors amb els seus amics del fons marí.\nClica aquí`per veure més fotos\nLa mama de la Naiara ha vingut a la classe a explicar-nos el conte d' en Patufet. La Naiara ha estat la seva ajudant especial.\nHa estat molt divertit, i quan ha acabat ens ha pintat la cara de Patufet! Mireu que guapos/es a les fotos!\n45.- ENS AGRADEN ELS CONTES: "ELS MUSICS DE BREMEN"\nUauuuu! totes les dones de la família de la Martina han vingut a l'escola i ens han fet un conte amb ombres xineses.\nHem anat a l'aula d'audiovisuals i allà teniem una sorpresa: un teatrí amb una llum darrera. Què passarà?\nL'àvia Maria, l'àvia Dolores, la tieta Mari i la Núria ens han explicat un conte amb uns titelles molt especials eren de cartolina negra i estaven darrera una roba de color blanc!\nLa Martina tocava el timbal i cantava amb la seva mare. Quan han acabat ens han deixat els titelles i el timbal a tots.\nLa Núria ens ha regalat el teatrí, els titelles i el C.D de la cançó per als nens i nenes de la classe.\n44.- ENS AGRADEN ELS CONTES:"LA CAPUTXETA VERTMELLA"\nLa mare d'en Daniel ha vingut a la classe i ens ha explicat el conte de la Caputxeta vermella".\nEns ha agradat tant que després l'hem representat i ens hem disfressat de caputxeta, de llop, d'àvia i de caçador.\nEns ha regalat uns dibuixos de les titelles del conte perquè les pintessim i el puguem explicar a casa.\nMoltes gràcies Arancha!\n43.- ENS AGRADEN ELS CONTES: "LA CASETA DE XOCOLATA"\nAvui han vingut a la classe l'àvia i la mare d'en Marc. Ens han explicat el conte de "La caseta de xocolata".\nHem pintat una caseta amb xocolata desfeta i amb sucre de colors. En acabar hem pintat al ritme de la música amb les mans sucades en xocolata.\nEn Marc ens ha regalat una capseta de Lacasitos per cadascú.\nHmmmm, quina tarda més dolça!\nMoltes gràcies Paqui i Sandra!\n42.- ENS AGRADEN ELS CONTES: "LA BOTONA RODAMÓN" I "HISTÒRIA D'UN LLAPIS"\nAvui és l'aniversari de la Violeta, ha fet 4 anys! Per molts anys!\nEls seus pares han vingut a l'escola i ens han explicat dos contes molt originals:\n-La botona rodamón.\n- Història d'un llapis.\nHem escoltat els dos contes, hem cantat, i hem ballat "la tetera", "el twist de l'esquelet" i "Bugui, bugui" i per acabar hem menjat galetes per celebrar l'aniversari de la Violeta.\nLa Sandra, la seva mare, ens han fet una botona per la classe dels pintors i un llapis per la classe dels escultors.\nPer celebrar la diada de Sant Jordi a l'escola hem fet un munt d'activitats:\n- Jocs florals: els guanyadors de P-3A Nayara, de P-3B Saray.\n- Gimcana de jocs de Sant Jordi.\n- Teatre conte de Sant Jordi.\n- Tarda del conte amb les famílies.\nEls vostres fills i filles han estat molt contents de que hàgiu vingut a passar una tarda amb nosaltres.\n40.- ENS AGRADEN ELS CONTES: " LA LLEGENDA DE SANT JORDI "\nSant Jordi ha arribat!! La mama d' en Jan va venir a la classe dels pintors a explicar-nos la llegenda de Sant Jordi.\nVa explicar-la amb un conte molt bonic que ella mateixa havia fet. Quan va acabar, va regalar a cada nen/a una rosa molt dolça...! Moltíssimes gràcies!!\nAmb xocolata calenta i una ensaïmada hem fet una mona molt bonica per portar a casa. L'hem decorat amb fideus de colors, unes plomes i conillets o pollets.\nHmmm, què bona!\nNo us oblideu que el dia de Sant Jordi tornem a l'escola, i tindrem moltes sorpreses!\nLa primavera ha arribat i el segon trimestre s'ha acabat.\nAquest trimestre hem treballat mooooolt, però també hem jugat, ens hem divertit i ens hem fet una mica més grans!\nAnar a l'escola és genial!\n37.- ENS AGRADEN ELS CONTES: "SANT JORDI I EL DRAC"\nEls pares d'en Pau ens han portat un drac molt gran per explicar-nos el conte de "Sant Jordi i el drac". El drac tenia molta gana i s'ha menjat tots els animalets que teniem a la classe.\nCom que també es volia menjar a tots els nens i nenes els seus pares ens han regalat unes espases per matar-lo als nens, i a les nenes una vareta màgica per fer-lo desaparèixer fins l'any que ve.\nLa família d'en Mateu: el pare, la mare, en Narcís, la Berta i la tieta Marta ens han portat una marieta molt especial: la Maria llufa!\nLa Carme ens ha explicat el conte, en Narcís i la Marta han inflat uns globus vermells on hem dibuixat una marieta. En Narcís petit era l'eruga i en Mateu l'escarbat.\nA la Maria llufa li van caure els puntets i els hem hagut d'anar a buscar al pati, ara ja els té tots un altre vegada i s'ha quedat amb nosaltres a la classe.\n35.- ENS AGRADEN ELS CONTES: SANT JORDI, LA PRINCESA I EL DRAC\nAvui han vingut a la classe la mare de l'Unai i la seva tieta Emma.\nEns han explicat i hem pogut representar un conte molt tradicional a Catalunya: Sant Jordi, la princesa i el drac.\nEns han portat la cançó per ballar-la, i també ens l'han portat en un full perquè la poguéssim cantar a casa amb la nostra família.\nEl papa d'en Nahuel, ens ha vingut a explicar un conte molt original: primer ens ha donat a cada nen i nena una verdura per ajudar al protagonista del conte a poder fer una sopa. Després, tots junts hem fet una sopa boníssma!\nA més a més, ha cantat unes cançons acompanyat d' una harmònica. Ens ho hem passat d' allò més bé. Moltes gràcies!!\n33. ENS AGRADEN ELS CONTES: " LA CAPUTXETA VERMELLA "\nLa mama de la Itati ha vingut a la classe dels pintors a explicar-nos el conte de la Caputxeta Vermella. En aquest conte el llop també es volia menjar els porquets!! Ha estat molt divertit.\nQuan hem acabat, ens ha pintat la cara de caputxetes i llops. Gràciessss!!\nEn Christian i la Yisel estan molt contents perquè les seves mares han vingut a la classe i ens han explicat el conte de " La Gallina Roja ".\nEns han portat els ingredients que va fer servir la Gallina Roja per fer el pa i ens han explicat com ho va fer.\nTambé ens han regalat unes caretes d'animals perquè les pintéssim a casa.\nDesprès hem ballat "El ball de la civada". I nosaltres els hem explicat a elles el conte de "La papallona".\nEns ho hem passat "xupi"\nMoltes gràcies, Anna i Jessica!\nEls pares i la germaneta de l'Hugo han vingut a la classe i ens han explicat el conte d'una nena pirata.\nLa Laura, la mama de l'Hugo, ens ha fet una espasa de pirata amb globus de colors.\nTambé ens han portat uns dibuixos molt bonics de pirates i com que ens ha agradat tant que hagin vingut a compartir una tarda amb nosaltres hem ballat i hem cantat tots junts.\nMoltes gràcies a tota la família!\nFes clic aquí per veure més fotos\n30- ENS AGRADEN ELS CONTES: " LA PRIMAVERA HA ARRIBAT "\nJa ha arribat la primavera!! La mama de l' Oliver va venir a explicar-nos un conte molt bonic on explicava moltes coses sobre la primavera.\nEn aquest conte hi sortia una papallona,i per això, en acabar, ens va donar a cadascú uns adhesius de papallones de tots colors! També ens va pintar de diferents animals i ens va regalar el conte perquè el tinguessim a la classe. Moltes gràcies!!!\nGRANJA ESCOLA "CAN MASÓ\nA Can Masó la Neus, la Laura, en Josep, en Francesc i en Roger ens han ensenyat moltes coses.\nHem vist i els hem donat de menjar als animals de la granja, hem passejat i hem pujat al burro català.\nEn Francesc ens ha ensenyat els animals de la granja.\nEn Josep i en Roger ens han ajudat a pujar i passejar el burro català.\nLa Laura ens ha ensenyat el seu hortet i la Susana ens ha explicat el conte de la vaca Filopaca i després la història de l'Ui i l'Ai i ens ha regalat un llibret de la història dels eriçons, per la classe.\nDesprès de fer tanta feina hem dinat i hem jugat una bona estona.\nMoltes gràcies a les mares que ens han acompanyat: Cristina, Montse, Sandra i Núria.\nJocs i activitats interactives relacionades amb el mètode d'Educació infantil d'Editorial Cruïlla\nDeixa el teu comentari(2)\nLa mare d'en Leandro ha tornat a la classe i ens ha explicat el conte de la Blancaneus.\nHem convidat als nostres companys "els pintors" i tots junts ens ho hem passat molt bé representant el conte.\nMoltes gràcies Leticia.\n27- ENS AGRADEN ELS CONTES: " LA BRUIXA BRUIXILDA"\nEl divendres a la tarda ens va fer una visita l' Ascenció i ens va portar una sorpresa: venia a explicar-nos un conte!\nEl conte va estar molt bé, i la bruixa que hi sortia i el seu gat eren moooolt divertits!!\n26- ENS AGRADEN ELS CONTES: " EN JORDI SALVA A LA PRINCESA"\nEls pares de la Laia han vingut a la "classe dels pintors" a explicar-nos un conte molt original. Un conte que ja escoltava la seva mare de petita.\nHi sortia de tot; prínceps, princeses,una formiga... i fins i tot un lleó. Ens ha agradat molt!\n25 - ENS AGRADEN ELS CONTES: " LA RATETA QUE ESCOMBRAVA L' ESCALETA "\nAquesta semana han vingut a la classe els pares de l' Hugo a explicar-nos el conte de "La rateta que escombrava l' escaleta. Van explicar el conte de forma molt divertida amb titelles de paper.\nDesprés tots/es ens vam pintar la cara de ratetes! Us deixem les fotos perquè veieu lo guapos i guapes que anaven.\nClica aquí per veure més fotos \n24.- ENS AGRADEN ELS CONTES: DE QUÈ FA GUST LA LLUNA?\nEstem molt contents perquè ha vingut a la classe l'Hugo, el germanet de l'Aitor, la seva mare i la seva seva tieta Sílvia.\nLa Sílvia ens ha explicat un conte molt bonic d'uns animals que volien saber quin gust té la lluna.\nEns han regalat un titella dels animals que surten al conte i nosaltres els hi hem cantat una cançó i després hem ballat plegats.\nMoltes gràcies Sílvia i Raquel.\nLa mare de l'Izan ens ha explicat el conte d'en Patufet amb uns dibuixos molt bonics que ha fet ella. Després ens hem pintat la cara com els personatges del conte i l'hem representat.\nEns ha agradat molt aquest conte.\nEls pares d'en Pau i el seu germanet han vingut a la classe a explicar-nos un conte.\nEn Jordi era el porquet gran, en Pau el mitjà i en Jan el petit, nosaltres els llops i la seva mare era la narradora.\nEns han portat palla, un tronc de fusta i un maó perquè veiéssim com vam fer les cases els porquets.\nEns ha agradat mooooolt! i ens ho hem passat molt bé!\nMoltes gràcies a tota la família.\nclica aquí per veure el conte i fer les activitats


Croniques del Bernat: la policia m'he esta extorsionando...\nPublicat per Bernat Agullo a 22:23\nSubject: Víctimes d'un abús policial del Mossos.\nEl passat 17 de Febrer, passejant el gos per la zona de Can Dragó amb una amiga, la Mercedes, vam ser testimonis d'una detenció força espectacular per part dels Mossos d'Esquadra. Dos agents uniformats portaven un noi pel carrer de molts males maneres, i en entrar-lo a la comissaria del Passeig Andreu Nin li van propinar una puntada de peu al costat.\nLa Mercedes i jo ens vàrem mirar, i sense pronunciar paraula vàrem creuar tots dos el carrer corrents, per tal que la nostra presència dissuadís els policies de seguir emprant una violència gratuïta contra aquest noi. En no ser-nos permesa l'entrada a la comissaria, vàrem romandre a la porta de la mateixa, quostodiats per un mosso que tot moment va mantenir la mà a sobre de la seva pistola.\nUn cops reduït el noi entre més de mitja dotzena d'agents, segons ells per evitar-li mals majors (cosa que els crits del pobre noi no semblaven confirmar) se'l van endur, i va ser quan va començar el nostre calvari.\nVaig veure sortir de la comissaria un agent de paisà (després hem sabut que es tractava del caporal amb número de Targeta d'Identitat Professional número 7382) que portava penjant del cinturó, a més de la seva flamant pistola, un bastó extensible ASP (una porra telescòpica d'acer). Quan el caporal tornava a entrar a la comissaria, li vaig preguntar si ja estava homologat aquest tipus d'armes.\nEl caporal va mirar-nos amb la cara desencaixada i ens va cridar: "¿Quién coño sois vosotros?¿Sois familia del detenido?¡Documentación!".\nJo li vaig entregar immediatament el meu D.N.I. a aquest senyor, però la Mercedes, que no sol portar la bossa per passejar el gos, no duia cap document a sobre. L'agent, per la seva banda, a petició nostra de mostrar-nos la seva T.I.P., ens va ensenyar una placa durant unes dècimes de segon, sense cap possibilitat de poder-nos fixar en el seu número.\nMentrestant, un nodrit grup d'agents ens va anar envoltant. Jo vaig parlar per telèfon durant uns segons amb un amic advocat. Quan vam intentar allunyar-nos del grup per acordar quina actitud haviem de prendre davant la situació, un agent no uniformat (més tard identificat com a agent número 4906) em va agafar de la jaqueta i em va empényer cap a dins de la comissaria d'un fort cop amb els dos palmells al pit, al temps que em cridava "Pallasso!".\nLa Mercedes es va atemorir, i va entrar-hi sota l'amenaça de ser acusada de desobediència.\nJo vaig romandre amb el gos al racó on s'esperen els visitants per ser atesos, i on minuts abans havien arraconat el detingut (potser pel fet que no hi hagi cap càmera de seguretat en aquest lloc), mentre que la Mercedes va ser conduïda pel caporal 7382 i l'agent 4906 a una habitació, segons deien per identificar-la, i on va patir tota mena de vexacions verbals (humiliacions, crits, insults...) i se la va acusar de pertànyer al moviment anarquista (el qual respectem, però no en formem part).\nUna mitja hora després d'haver-hi entrat vàrem sortir de la comissaria dels mossos, sense que sens informés que estiguéssin acusats de res.\nEl dia 22 de Febrer, la Mercedes va rebre una citació a judici de faltes per "desobediència". Segons denúncia dels Mossos, la Mercedes els va dir que eren uns "assassins" i uns "torturadors".\nEl judici està convocat pel proper 28 de Febrer a les 11 hores, al Jutjat d'Instrucció número 30 de Barcelona, al Passeig Lluís Companys 1-5, tercera planta. Us convidem a assistir a la vista pública.


Hotel Azur París França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n5 rue de Lyon, 12è - Bercy - Gare de Lyon, París, França, 75012 - Veure al mapa\nExcel·lent 8,2 (2985 comentaris)\nBarri 12è - Bercy - Gare de Lyon 11th - Bastille - Republique 12è - Bercy - Gare de Lyon 12è - Bercy - Gare de Lyon 12è - Bercy - Gare de Lyon 12è - Bercy - Gare de Lyon 12è - Bercy - Gare de Lyon 12è - Bercy - Gare de Lyon 12è - Bercy - Gare de Lyon 12è - Bercy - Gare de Lyon\nSituat a 12th - Bercy - Gare de Lyon, Hotel Azur és el lloc perfecte per gaudir de París i els seus voltants. L'hotel no està massa enfora del centre de la ciutat: només a 2. Km, i normalment només es triga 60 minuts per arribar a l'aeroport. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Rue Cremieux, Viaduc des Arts, Edifici Direction de l’Action Sociale.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Hotel Azur asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara televisió de pantalla plana, connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, calefacció, servei de despertador per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Hotel Azur és una elecció inteligents per a viatgers a París, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nTots els tipus de viatgers (39) Viatger de Negocis (7) Parelles (23) Viatgers en solitari (8) Grups (1)\nTots els tipus de viatgers (660) Parelles (219) Viatgers en solitari (346) Famílies amb infants petits (26) Famílies amb infants grans (18) Grups (46)


FECIC Internacional - CATALONIA LAND OF MEAT\nLa Federació Catalana d'Indústries de la Carn (FECIC) es va crear l'any 1978 i, en l’actualitat, és l’organització empresarial que representa i defensa els interessos de les empreses del sector carni ubicades a Catalunya.\nActualment, FECIC agrupa a unes 200 empreses que es dediquen tant al sacrifici d’animals de les espècies: bovina, porcina, caprina i equina, com a l’especejament de les seves carns i a la transformació d’aquestes en productes carnis elaborats.\nFECIC Internacional és la divisió que s’encarrega de representar als nostres federats, a nivell Internacional i de donar forma als projectes de Catalonia Land of Meat, mitjançant la coordinació d’accions que aportin un valor afegit als departaments d’exportació de les nostres empreses.\nAmb presència en els cinc continents, la industria càrnia de Catalunya gaudeix de llarga experiència en l’exportació de producte fresc i elaborat i té un elevat potencial d’expansió i adaptació a nous mercats menys tradicionals. FECIC internacional s’encarrega de donar serveis d’assessorament als federats així com de la realització de programes específics en les àrees de formació, d’iniciació a les exportacions i de promoció internacional, gràcies a missions comercials i participació a fires alimentàries de tot el món.


El Barça fitxa l'expert base Malcom Delaney, que va jugar a les ordres de Pesic al Bayern - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Barça fitxa l'expert base Malcom Delaney, que va jugar a les ordres de Pesic al Bayern\nredacció 12.09.2019 | 22:03\nDelaney (esquerra) arriba al Palau per suplir el lesionat Heurtel ARXIu/FCB\nDelaney (esquerra) arriba al Palau per suplir el lesionat Heurtel\nEl base nord-americà Malcom Delaney ha fixat pel Barça amb un contracte d'1+1. El jugador, de 30 anys i 1,91 metres, té experiència a la MBA i a Europa, on va jugar sota les ordres de Svestislav Pesic en la temporada 13-14, al Bayern de Munic. La temporada passada va militar a les files de l'equip xinès del Guangdong Southern Tigers. Delaney arriba per cobrir la baixa de Thomas Heurtel, amb una lesió de llarga durada.\nEl nou jugador blaugrana es va passar quatre cursos a l'equip de l'Universitat Virginia Tech (2007-11) i l'estiu del 2011 va firmar per l'equip francès de l'Elan Chalon, amb el qual va guanyar la lliga i va anotar 15 punts per partit. En la campanya 2012-13 va jugar per al Budivelnik d'Ucraïna. A més, va ser escollit dins del el cinc ideal de l'Eurocup (16,1 punts) i va arribar a semifinals.\nEn la temporada 13-14 va ser quan va coincidir amb Svestislav Pesic al Bayern, amb el qual va disputar l'Eurolliga per primera vegada, amb 13,9 punts. També va guanyar la lliga alemanya (BBL) i va ser escollit millor jugador de la competició i de la final. Del 2014 al 2016 va ser al Lokomotiv Kuban rus i en la segona temporada va jugar la Final Four de l'Eurolliga amb un equip en el qual també hi havia Víctor Claver. Va ser escollit en el millor cinc de l'Eurolliga, amb 16,3 punts i 5,5 assistències, com les estadístiques destacades.\nL'estiu del 2016, Delaney es va comprometre per dos anys amb els Atlanta Hakws de l'NBA i hi va jugar 127 partits amb mitjana de 18 minuts i 5,7 punts. L'última campanya l'ha passat al conjunt dels Guangdong Southern Tigers de la Xina, amb el qual ha jugat 37 partits. Les seves mitjanes al país oriental van ser de 19,4 punts, 6,1 rebots i 5,7 assistències.\nEl Barça, després d'aconseguir la Lliga Catalana davant l'Andor-ra, jugarà un partit amisós, dissabte, a la pista de l'Obradoiro.\nDIRECTE | Segueix l'amistós Llemotges - Baxi Manresa. Bàsquet Manresa\nL'equip llemosí, campió d'Eurolliga, de Recopa i Korac. Esports


La Generalitat veu factible “atreure fons europeus” per fer arribar el tren a l’Alt Urgell i Andorra - Altaveu el diari digital d'Andorra\nLa Generalitat veu factible “atreure fons europeus” per fer arribar el tren a l’Alt Urgell i Andorra\nEl conseller de Territori remarca que en un “context d’emergència climàtica” la UE prioritzarà projectes que, com el ferrocarril, siguin “sostenibles i robustos”\n18/12/2020 (18:08 CET)\nCalvet, durant els parlaments posteriors a la signatura del conveni per l'aeroport Andorra-la Seu.a G. P.\nL’arribada del tren a la Seu d’Urgell i a Andorra és un projecte “complicat” però que podria ser factible gràcies al suport de la Unió Europea. Concretament, als fons que pugui proporcionar l’organisme comunitari. Així ho ha indicat el conseller de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, Damià Calvet. De fet, també ha destacat que pot ser un “bon moment” per plantejar la infraestructura en un context d’emergència climàtic, ja que el tren és un mitjà de transport “sostenible i robust”.\nEn ser preguntat sobre la possibilitat de fer arribar el ferrocarril a l’Alt Urgell i a Andorra, Calvet ha llançat una primera advertència. “És complicat a nivell de territori i econòmic”, ha afirmat. I, tot i això, té clar que tant allargar la línia de Puigcerdà com la de la Pobla de Segur seria “molt bo” per a la regió del Pirineu.\nEl cost seria, per tant, un dels grans hàndicaps. I, tot i això, el conseller ha apuntat que “potser ara és el moment de plantejar el projecte”. I és que, ha recordat, “estem en plena emergència climàtica i, per tant, cal una mobilitat més sostenible”. Aquesta, justament, és una de les característiques essencials del tren.\n“Els projectes ferroviaris són robustos i sostenibles”, ha recordat. Per tant, “podem aprofitar l’oportunitat que ens ofereix Europa, que posa l’agenda verda al centre de totes les decisions”. Al seu entendre, seria possible atreure fons de la UE per realitzar la infraestructura, ja que “es prioritzarà allò que ajudi a solucionar l’emergència climàtica”. Per tant, caldria “aprofitar l’oportunitat i treballar per a l’obtenció dels fons europeus”.


Festa del pare Claret. Padrins lectors, on els alumnes d’ESO llegeixen i expliquen contes als nens i nenes del Parvulari.\ndimecres, 23 octubre, 2019 - 15:15 ESO\nFesta del pare Claret. Padrins lectors, on els alumnes d’ESO llegeixen contes als més petits d’Educació Infantil, els nens i nenes de la Llar d’Infants.\nActivitat de “joc simbòlic” a P3.\ndimarts, 22 octubre, 2019 - 12:45 Parvulari\nEl joc simbòlic és una de les activitats més interessants en l'educació infantil. D'aquí sorgeixen multitud d'aprenentatges: conèixer millor als companys i companyes, reviure lúdicament situacions quotidianes, experimentar els diversos rols que hi ha en el seu entorn...Es treballa la creativitat,...\nHort de P5. Noves notícies!\nJa han començat a brostar les primeres llavors de pèsols, raves, faves... que vàrem plantar!! És sorprenent!! I el planter segueix el seu curs. Estem molt contents!!\nRecordatori de l’activitat “Teixim tots junts” que es farà al col•legi entre dimecres i dijous a totes les etapes i oberta a tothom.\ndilluns, 21 octubre, 2019 - 11:00 El Col·legi\ndilluns, 21 octubre, 2019 - 10:45 ESO\nEl proppassat dimecres, n'Antonio López Barea, del CAP Dr. Sarró de Valls, va fer la xerrada inicial de la matèria de Servei Comunitari , sobre el tema de “La vellesa”. Al col·legi es continua l'experiència del Servei Comunitari , iniciada fa 4 cursos amb els alumnes de 3r d'ESO, que també compta...


Montseval: Estatuetes,verdet i altres coses\nEstatuetes,verdet i altres coses\nA Burkina vaig comprar al SIAO de Ouaga dues estatuetes de bronze que crec que fan encara a ma els artesans, una a una, per l'antic mètode de la cera perduda. Em van encantar pel seu moviment però també, concretament aquestes, per la pàtina verda-blavosa que penso deu ser verdet i que han fet aprofitant la propietat que te el coure però també algun dels seus aliatges com el bronze i llautó. M'agradaria veure com ho fan: potser la propera vegada.\nVerdet:1 m. [LC] [QU] [IQ] Carbonat bàsic de coure, de color verd, que es forma a la superfície dels objectes de coure, de bronze o de llautó que estan en contacte amb l’aire. 2 m. [IQ] [LC] Pigment que s’obté per l’acció de l’àcid acètic sobre el coure i és essencialment un acetat bàsic de coure.\nEl verdet em recorda a la Cosafina, l'avia paterna de les meves filles. Quan la Vera tenia un any, l'estiu, varem deixar-la amb els meus pares una setmana a Torredembarra. Com que a la casa hi havia molts germans, molta gent i molta feina, la Cosafina va anar ajudar, però sembla que va ser pitjor el remei que la malaltia. Una nit que la Vera tenia una mica de febre, rondava com un fantasma per la casa, tota preocupada i a les tres de la matinada va anar a despertar a la meva mare.\nAlgun altre estiu que també ve venir es va obsesionar molt pel verdete que deia ella. L'aixeta del lavabo del primer pis tenia verdet i pensava que era summament verinós i tenia por que les nenes la toquessin. O que ella la toqués sense voler i desprès contaminés a les nenes.\nEn veritat les seves preocupacions de tota mena eren exagerades d’una manera malaltissa. Era mestra però va haver de deixar-ho per que patia massa per qualsevol nen que caigués al pati o que es fes un petit nyanyo. Els darrers anys va millorar molt.\nPublicado por Montse Vallmitjana en 0:20\nEtiquetas: àvies, Circe, mamà, Torredembarra, Vera\nA la cabeza, a corderetas\nTorno de Burkina Faso


Finals de la Copa CEEB - Ceeb\nHome / Esports Individuals / Competició / Finals de la Copa CEEB\nAquest diumenge 7 de maig es disputaran les finals de la Copa CEEB, torneig que s’ha desenvolupat des del mes de febrer fins aquest proper cap de setmana i que dona accés a les finals nacionals que organitza la UCEC (Unió de Consells Esportius de Catalunya).\nEl torneig del KO ha comptat amb més de 70 equips, dividits en 3 modalitats esportives: bàsquet, futbol 5 i voleibol.\nPer la disputa d’aquestes finals, es comptaran amb dues instal·lacions esportives: Col·legi Padre Damian Sagrats Cors i CEM la Mar Bella. A la vegada, hi haurà arbitratge doble en totes les modalitats. Màxima qualitat per la nostra competició.\nMolta sort als equips participants!\nEl Consell visita l’exposició dels 40 anys del CEEB


Informació d'interès per viatgers - Blog - Panda Viatges\nMesures preventives mèdiques\nNormalment quan marxem de viatge ens hem d'informar bé del lloc on anem i els riscos que el país de destinació té. A Europa les mesures preventives són menys, ja que tots els països de la UE són "segurs" en quant a malalties.\nEl problema ve quan visitem països que no són Europeus. Les mesures de prevenció s'han d'activar i ser molt més acurades. El Ministerios de Asuntos Exteriores y de Cooperación posa a la disposició dels usuaris un seguit de recomanacions segons el país a viatjar. En aquest enllaç podeu visualitzar les últimes actualitzacions per ser conscients i extremar les mesures preventives i evitar situacions de risc.\nL'altra cosa que qualsevol viatger ha de fer, sigui quin sigui el país a visitar, és inscriure's al Registro de Viajeros també facilitat per l'Estat Espanyol. Sempre ens agrada pensar que no ha de passar res quan anem de viatge però si fos el cas, amb aquest registre, l'Estat Espanyol podria localitzar el viatger més fàcilment.\nQuan marxem de viatge és fàcil posar-se malalt i més si viatgem amb canalla. Si el país a visitar és Europeu, és gairebé una obligació fer-se la Targeta Sanitària Europea. Aquesta targeta acredita el dret a rebre les prestacions sanitàries que siguin necessàries, des d'un punt de vista mèdic, durant una estada temporal al territori de l'Espai Econòmic Europeu.\nAquesta targeta ens servirà en cas d'emergència mèdica a tots els països esmentats a continuació: Alemanya, Àustria, Bèlgica, Bulgària, Xipre, Croàcia, Dinamarca, Eslovàquia, Eslovènia, Estònia, Finlàndia, França, Grècia, Hongria, Irlanda, Islàndia, Itàlia, Letònia, Liechtenstein, Lituània, Luxemburg, Malta, Noruega, Països Baixos, Polònia, Portugal, Regne Unit, República Txeca, Romania, Suècia i Suïssa.\nA través d'aquest enllaç pots sol·licitar la targeta i amb un màxim de 10 dies te l'enviaran a casa. Es molt fàcil obtenir-la i serveix de gran ajut quan necessites servei mèdic a Europa.\nVacunes i Visat\nEl primer que hem de fer quan volem fer un viatge fora de la UE és assabentar-nos si necessitem Visat per entrar al país o no, en el cas que així sigui s'ha de demanar hora i fer tots els passos necessaris per aconseguir-lo. L'altra cosa a tenir en compte, és que el passaport estigui vigent, ja que el DNI no serveix fora de la UE i en molts llocs europeus tampoc. Si no tens passaport, has de demanar hora en aquest enllaç.\nA continuació cal mirar si és necessari vacunar-se i de què. Un cop sapiguem si ens hem de vacunar hem de mirar molt bé quines vacunes tenim i quines ens falten, però això no és cap problema perquè si demanes hora al centre que et quedi més a prop per vacunar-te, ells amb la llibreta sanitària personal, veuran quines tens i quines no. Per demanar hora, la manera més fàcil és trucar al 061 (CatSalut respon) o al 012 (informació ciutadana) i que allà t'informin.\nSi ens posem malalts fora de la UE\nSi ens posem malalts en un país que no és europeu la cosa canvia. Primer de tot recomanar que quan es fa un viatge llarg es miri les recomanacions per viatgers que l'Estat Espanyol mostra a la pàgina de Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación.\nEl més recomanable quan marxem fora és tenir una assegurança mèdica que cobreixi les despeses mèdiques. Si ets d'una mútua privada, truca uns dies abans per assegurar-te què entra i quants diners cobreix l'assegurança.\nSi no tens mútua privada, l'opció més fàcil és contractar una assegurança mèdica a una asseguradora. Existeixen moltes opcions i de molt bones. Com sempre diem, s'ha de mirar molt bé què entra i sobretot la quantitat de diners que ens cobreix. No és el mateix fer-la servir a un país europeu que un país del sud-est asiàtic com pot ser Indonèsia.


Una de les activitats dutes a terme a La Nit de les Religions i les Conviccions del 2016 a Barcelona.\nBarcelona, punt de trobada de la diversitat de creences\nSisena edició de La Nit de les Religions i les Conviccions\n"Fomentar un punt de trobada i de diàleg entre la ciutadania de Barcelona i les comunitats religioses i entitats de diferents conviccions." Aquest és l’objectiu essencial de La Nit de les Religions i les Conviccions, que el cap de setmana del 18 i 19 de setembre celebrarà a Barcelona la seva sisena edició.\nA més, aquesta iniciativa busca trencar prejudicis i estereotips que són font de diverses formes de discriminació i promoure els valors de la cultura de la pau. Comptarà amb la participació de quaranta centres de culte i entitats de diferents conviccions. S’hi oferiran xerrades, tallers, concerts, representacions i rutes guiades, entre altres activitats.\nLa Nit de les Religions i les Conviccions està organitzada per l’Associació Unesco per al Diàleg Interreligiós (AUDIR), amb la col·laboració de l’Ajuntament de Barcelona i la Fundació “la Caixa”.\nAUDIR és una entitat catalana pluriconfessional que aglutina i mobilitza persones de distintes tradicions religioses que treballen en connexió amb les principals organitzacions internacionals de diàleg interreligiós, per tal d’afavorir el coneixement, el diàleg interreligiós i la cooperació entre les diferents confessions religioses presents a Catalunya, des de la perspectiva de la cultura del diàleg i de la pau.\nLa taula rodona inaugural, que tindrà lloc el dissabte 18 de setembre, a les 12.30, al monestir de Pedralbes (Baixada del Monestir, 9, Barcelona), portarà per títol Diversitat i ciutadania. Hi participaran el filòleg i escriptor Josep-Lluís Carod-Rovira i l’ escriptora i infermera Laila Karrouch. La presentació i moderació anirà a càrrec del periodista David Casals. L’acte finalitzarà amb una actuació del guitarrista Vincent Bottomley, que interpretarà peces musicals meditatives.\nTotes les activitats tenen un aforament limitat. Algunes requereixen d’inscripció prèvia per poder assistir-hi. Cal seguir les instruccions i les mesures sanitàries indicades pels organitzadors. És obligatori l’ús de mascareta.\nEls programes, els horaris i les adreces de totes les activitats es troben detallats al web d’AUDIR: www.audir.org/lanitdelesreligions.


Valentí Oviedo és el convidat del cicle 'Pessics de Vida' de febrer | Col·legi de Periodistes de Catalunya\nInici / Actualitat / Valentí Oviedo és el convidat del cicle 'Pessics de Vida' de febrer\nL’actual director general del Liceu, Valentí Oviedo, és el segon convidat del cicle "Pessics de vida" d’aquest 2021, que organitzen conjuntament la demarcació Catalunya Central del Col·legi de Periodistes de Catalunya i l’Ajuntament de Manresa, a través del Centre Cultural del Casino.\nEl director general de la Fundació del Gran Teatre del Liceu, Valentí Oviedo.\nEl director General de la Fundació del Gran Teatre del Liceu, Valentí Oviedo, és el convidat de la segona entrevista del cicle ‘Pessics de Vida’ d’aquest 2021, que organitzen conjuntament la Demarcació Catalunya Central del Col·legi de Periodistes de Catalunya i l’Ajuntament de Manresa, a través del Centre Cultural El Casino. Oviedo repassarà la seva trajectòria professional i personal en una conversa amb el periodista Joan Barbé.\nL’entrevista es farà el pròxim dimecres 24 de febrer a les 19 h a l’Auditori de la Plana de l’Om en una modalitat que combina l’entrada presencial i la difusió de l’acte en directe per Internet a través del canal de YouTube de Manresa Cultura. L’aforament a la sala és limitat. Per accedir-hi cal disposar d’invitació. Podeu aconseguir-la clicant aquí o a les taquilles del Teatre Kursaal, a partir d’aquest dijous i fins a una hora abans de l’inici de l’esdeveniment.\nValentí Oviedo és també aquest any el pregoner de les Festes de la Llum de Manresa, en un acte que es farà el 19 de febrer, després de ser seleccionat en el procés participatiu impulsat per l’Associació Cultural El Galliner de Manresa, entitat administradora de la Festa.


Dinàmic Enginy, productora de projectes web i audiovisuals - Creació web\nHome Web Creació web\nA Dinàmic Enginy integrem el disseny, el sentit comú, l'estratègia i la tecnologia per a crear webs atractives i efectives.\nTreballem amb el client per entendre el negoci des de dins per projectar-ho cap a fora i establir una estratègia per assolir els seus objectius de comunicació.\nUn web és un element més dins de l'estratègia de comunicació, que pot contemplar: disseny i creativitat d'imatge, màrqueting digital, xarxes socials, blog, continguts i notícies, entre altres aspectes.\nPassos per crear un web:\nDefinir l'ARQUITECTURA i l' USABILITAT\nCrear els CONTINGUTS\nDecidir la TECNOLOGIA i les FUNCIONALITATS\nDesenvolupar el SITE\nProvar-lo i fer-ne un SEGUIMENT\nL'estratègia és necessària per canviar les situacions estancades.\nMira i remena entre els nostres projectes, pots agafar idees.\nFes un cop d'ull als nostres projectes. Són exemples de com\ns'ha plantejat la comunicació en cada cas. Pots agafar idees\nÉs el moment més important del projecte web. El primer pas.\nDe la mateixa manera en què els arquitectes tradicionals dissenyen i coordinen la construcció d'edificis, els arquitectes web dissenyen i coordinen el desenvolupament de llocs web.\nUna mala arquitectura suposa costos extres i endarreriments, perquè els llocs web són una conjunció de diferents elements que cal coordinar.\nL'arquitectura ha de ser senzilla, la justa que es necessita per optimitzar els recursos.\nCal identificar quines seran les necessitats, tant de comunicació com tecnològiques per establir la tecnologia adequada per cada projecte.\nI aquesta feina és important fer-la des de fora, som especialistes en posar el sentit comú a la comunicació.\nAbans de construir cal tenir el projecte creatiu clar.\nFixa't com estan estructurats els nostres projectes.\ni fixa't en com estan estructurats. Tot té una raó\nLa teva identitat visual i desenvolupament de marca necessita estar en bones mans.\nSi es tracta d'una nova marca o una ja existent que li cal una actualització, ajudem a posicionar gràficament la teva identitat com a marca en totes les aplicacions de comunicació: web, aplicacions mòbils, papereria, retolació... I tot el que puguis imaginar.\nSi ho necessites, sabrem com plasmar els valors que us caracteritzen i us fan únics en una proposta visual.\nPapereria i retolació\nImatge a Xarxes Socials\nEls petits detalls són els que diferencien un web d'un altre.\nMira i remena entre els nostres projectes.\nLes webs han de ser maques i entrar pels ulls.\nFins i tot les de les administracions públiques.\nTots els nostres treballs són móns gràfics diferents.\nFes un cop d'ull als nostres projectes. Cada treball és un món gràfic\non es reconeix cada identitat. Imagina't que guapus us veuran!\nCreem webs que resolen les necessitats dels clients de diversos sectors des de 2007: administracions públiques, empreses tecnològiques, establiments turístics, entitats sense ànim de lucre...\nTots ells rics en continguts i en funcionalitats a mida de cada necessitat:\nSistemes de Gestió de Continguts. CMS (Content Management System).\nEn programari lliure, és clar. És la tecnologia que emprem. No hi ha secret. Sempre la darrera versió.\nAmb Joomla, Wordpress i Html5 es pot fer pràcticament tot.\nResponsive Design. El mòbil ja no és una opció. Tots els nostres nous webs ja tenen un disseny adaptatiu.\nEstètica acurada. Webs amb grans imatges il·lustrades de fons. Respiren. S'identifiquen amb el client.\nCatàlegs de venda, formularis de reserva i de contacte.\nPlataformes de comerç electrònic i passarel·les de pagament segur amb el teu banc o via Paypal.\nViralització en xarxes socials i gestió de comentaris de clients.\nFidelització d'usuaris i sindicació a continguts.\nConnectem el web amb els teus serveis bancaris\nHem desenvolupat projectes amb diferents modalitats d'ecommerce.\nFes un cop d'ull als nostres projectes i agafa idees.\nParadoxalment, els continguts sovint són els grans oblidats d'un web, quan en realitat són el més important.\nUn cop definida l'arquitectura de la informació i de la manera com s'estructurarà el web. Cal desenvolupar-los.\nTreballem amb el client per adaptar a mida els missatges a transmetre al llenguatge més adequat a cada aplicació:\nProduïm continguts de text, enriquits amb gràfics , imatges i audiovisuals .\nTraduïm els continguts qualsevol idioma per arribar a tots els mercats\nContinguts multiformat: web, intranet, aplicació mòbil, newsletter i xarxes socials.\nContinguts multidispositiu: smartphone, pc, tauleta, mac, etc.\nTreballem en diferents plataformes tecnòlogiques: Joomla, Liferay, Wordpress, Plone, etc.\nPubliquem i dinamitzem els continguts per xarxes socials i canals de màrqueting.\nEns agrada crear continguts.\nLlegeix alguns dels que hem fet.\nFes un cop d'ull als nostres projectes i al que es\ndiu en ells. Segur que n'hi ha algun contingut que t'atrapa!\nL'audiovisual està substituint als texts a Internet.\nSerà el format de contingut predominant a la Internet del futur.\nSiguis empresa, institució o un usuari particular, cal integrar el vídeo a les estratègies comunicatives i donar-li un paper preferent.\nSón particularment efectius per atraure les audiències a les xarxes socials.\nLa producció dels nostres vídeos per web segueixen aquests principis:\nLa paraula segueix essent important. Les idees han d'estar escrites.\nL'audiència en altres idiomes es pot limitar amb l'àudio o el text.\nEls vídeos no són continguts aïllats. Són el punt d'atracció als altres continguts.\nL'audiovisual ha d'estar adaptat a la narrativa d'Internet.\nEls vídeos són lineals, la narrativa d'Internet és fragmentada i aleatòria. Vídeos han de ser curts i inserits en altres continguts.\nAdaptació dels vídeos a tots els dispositius.\nT'ensenyem alguns dels nostres treballs audiovisuals:\nCurtmetratge "L'espectadora emprenyada"\nEspot del 2n Festival Gollut produït per Dinàmic Enginy, amb la col·laboració d'Albert Batlle i Pilar Vilarrasa.\nFilmet seleccionat al Festival Subtravelling de TMB produït per Dinàmic Enginy.\nPremiat al Festival Enmut 2011. Produït per Dinàmic Enginy\nEsborrat pel feixisme. Teaser del documental d’investigació produït per Dinàmic Enginy.\nAquest audiovisual explica com una entitat sense ànim de lucre gestiona el Cinema Catalunya de Ribes de Freser.\nNumintec. Smart Communications, Customized Cloud Solutions. Vídeo animació presentació de l'empresa\nInvoxCONTACT. Animació senzilla que va fer guanyar el premi BDigital a la Innovació Tecnològica a Numintec per davant de TV3 i Olivetti.\nVídeo de Team Building. Fotografies i producció, Dinàmic Enginy\nPresentació web idigital. Guió del vídeo, Dinàmic Enginy. Producció del vídeo, Lavinia TV.\nNewsletter, Social Media i Blocs\nLes xarxes socials han canviat els fonaments de la comunicació.\nLes notícies no es difonen en un mitjà de comunicació en concret, sinó que els consumidors se les troben en la seva vida diària.\nAra, també cal difondre els missatges al nostre públic potencial directament als seus comptes en xarxes socials o directament al seu email -via newsletter-.\nCal canviar la manera d'invertir en publicitat.\nPer fer això és de vital importància el nostre espai web corporatiu. Ha de ser la nostra identitat, la nostra marca i ha de ser un referent a Internet pels nostres clients i el lloc perquè el nostre públic potencial ens pugui trobar.\nEl bloc i newsletter associats al web, són els mitjans per apropar-nos-hi més. Ja que sovint és la part del nostre web que aporta les novetats i notícies més interessants que atrauen al client potencial al nostre producte.\nA Dinàmic Enginy, creem i dinamitzem webs corporatius.\nArribem on són els teus clients\nMira els nostres projectes, tots generen notícies.\nFes un cop d'ull als nostres projectes. Tots generen notícies pròpies.\nLes mous tu o ho fem nosaltres per tu?


Missa en record de Mossèn Pep Claparols - Ajuntament d'Avinyonet de Puigventós\nEstàs aquí:Home L'Ajuntament Agenda Missa en record de Mossèn Pep Claparols\nDissabte, 02 Setembre 2017 19:00 - 20:30\nEl passat dia 16 d'agost ens va deixar, als 77 anys, Mossèn Pep Claparols i Moret, que havia estat rector de les parròquies de Santa Teresa de Blanes i Santa Maria de Figueres i actualment exercia a Avinyonet de Puigventós, Cistella, Vilanant, Vilarig, Vilafant i Santa Llogaia d’Àlguema.\nNascut a Banyoles el 20 de març de 1940, després de fer els estudis eclesiàstics al Seminari de Girona, va ser ordenat prevere, a l’església de Sant Martí del mateix seminari, el 7 de juliol de 1963. Va fer tres mesos de vicariat a les Preses i posteriorment va ser nomenat vicari de Palafrugell, càrrec que va exercir fins al 1965, quan va ser nomenat vicari de Santa Susanna del Mercadal de Girona. El 1968 va començar una etapa pastoral a Perpinyà, que va continuar el 1973 a París. L’any 1980 es va reincorporar al bisbat de Girona i va ser nomenat primer ecònom i després, el 1985, rector de Santa Teresa de Blanes. Entre el 1988 i el 1990 va ser arxipreste de Tordera i de 1991 a 1995, consiliari de la Joventut Obrera Catòlica (JOC). El 1993 va ser nomenat rector de la parròquia de Santa Maria de Figueres i actualment era rector de les parròquies d’Avinyonet de Puigventós, Cistella, Vilanant i Vilarig, a més de Vilafant i Santa Llogaia d’Àlguema.\nEl funeral es va celebrar el passat divendres 18 d'agost, a les onze del matí, a l’església parroquial de Santa Maria de Banyoles.\nAquest proper dissabte 2 de setembre, a les 7 del vespre, se celebrarà una missa en el seu record, a l'Església parroquial d'Avinyonet de Puigventós, missa a la qual hi estan convidats tota la gent de les seves parròquies (Avinyonet de Puigventós, Cistella, Vilanant i Vilarig, a més de Vilafant i Santa Llogaia d’Àlguema).


Castelló adjudica per 341.000 € la connexió del carrer Carcaixent amb la ronda de circumval·lació - Diari Millars, informació local en valencià.\nEl projecte permetrà millorar la mobilitat i la seguretat viària i adequar el solar que hi ha al costat del col·legi i el centre de salut.\nLa Junta de Govern Local de l’Ajuntament de Castelló ha aprovat hui l’adjudicació de les obres del projecte d’urbanització del tram final del carrer Carcaixent, que executarà l’empresa Omega Enginya i Obres, S.L., per un import de 341.000 euros i un termini d’execució de cinc mesos. Quatre licitadors havien presentat oferta i s’ha adjudicat a .esta mercantil amb una baixa respecte al pressupost de licitació d’un 7,21%.\nEl portaveu de l’equip de govern, Rafa Simó, ha explicat després de la junta que este projecte “permetrà obrir una nova connexió amb la ronda Est, millorant la mobilitat i la seguretat viària de la zona, al mateix temps que suposarà l’adequació de l’entorn del col·legi Blasco Ibáñez i del centre de salut Fernando el Catòlic, urbanitzant un terreny que ara és un descampat”.\nPer a poder iniciar estes obres, l’Ajuntament va gestionar durant el 2019 les expropiacions de sòl necessàries, valorades en 370.000 euros. Quant a la intervenció en si, permetrà prolongar Carcaixent des de l’encreuament amb el carrer Pintor Soler Blasco fins a la ronda de circumval·lació. Són uns 200 metres en línia recta que, a més de reordenar la mobilitat al costat de les dues dotacions públiques i la millora de la seguretat viària, contribuiran a endreçar l’entorn del col·legi Blasco Ibáñez, especialment de l’àrea d’Infantil.\nEl nou Pla General, tant en la part estructural com en la detallada, contempla una intervenció integral d’esta zona de la ciutat amb l’ampliació del sòl dotacional i la creació del futur parc de Almalafa, amb una superfície d’uns 116.000 metres quadrats, una superfície superior als parcs Ribalta, Pont de Ferro i Panderola junts.\nPost més nousVila-real presenta el festival d’estiu Vila-real Renaix per a promocionar els grups locals i dinamitzar l’economia local\nPost més vellsLa Policia Local de Peníscola triplica a l’estiu els efectius durant les hores centrals del dia amb operatius i hores extraordinàries\nBenicàssim anima a la lectura al públic infantil\n009 de maig de 2021


Demostra el teu art a la cuina: concurs #CondisCook | Condislife\nQue la cuina és un art no és cap descobriment. I que a més és un art mediàtic és obvi. Qui no ha vist alguna vegada els famosos programes de cuina de la televisió: MasterXef, TopXef …? La novetat és que gràcies a aquesta moda de l’alta cuina portada a casa, molts hem començat a posar-nos exigents entre fogons … Ara ja sabem que és tan important tenir cura de la presentació dels plats com la selecció d’ingredients de màxima qualitat o els processos.\nI també hem après altres conceptes, com la “mise en place”. Que no és altra cosa que la posada en escena (presentació) dels ingredients necessaris per preparar una recepta.\nNou concurs de cuina\nEstrenem #CondisCook, el nou concurs de cuina a la nostra pàgina de Facebook Condislife, on t’animem a posar en pràctica aquestes i altres habilitats. Fins al 30 de novembre, et proposem que preparis una recepta original (no copiada) amb bolets: qualsevol tipus, en qualsevol format, i acompanyats pel que necessitis per elaborar el teu plat.\nQuè et demanem exactament?\nInventa la teva recepta a base de bolets. Envia’ns els ingredients i l’explicació de la preparació. I dues fotos: una de la presentació dels ingredients que utilitzis, i una altra del plat final. I puja tot això a l’aplicació especial de Facebook #CondisCook que tenim a la nostra pàgina Condislife.\nUn jurat integrat per membres del departament de Màrqueting de Condis i la cuinera Emma Enríquez (a la qual coneixeràs pels clips de cuina Condis del nostre canal Youtube Condislife) triaran cada 45 dies les dues millors receptes de cada període. La millor recepta rebrà com a premi un val de compra per valor de 100 €, a bescanviar en botigues Condis, i a més protagonitzarà el nostre proper videoclip de cuina a Youtube. La segona millor recepta obtindrà un val de compra per valor de 50 €, a bescanviar també en botigues Condis. Entra a l’App #CondisCook i consulta allà les Bases del Concurs detallades.\nAquest primer mes i mig de concurs, fins al 30 de novembre, el producte bàsic de les receptes que entraran en concurs són els bolets. A partir del 30 novembre proposarem altres productes, que podràs consultar en aquest bloc i que també comunicarem a Facebook. Passada la data del 30 de novembre, no s’admetran a consurs més receptes sobre bolets.\nAnima’t i participa! Volem descobrir tots els #MasterXefs anònims que gaudiu a la cuina i feu gaudir a taula. Mostra’ns les teves receptes! A la teva manera: clàssiques, modernes, tradicionals, complicades, senzilles… Volem aprendre amb tu a #CondisCook.


Sant Joan del Codolar. – Cornudellaweb / PrioratDigital / Segle21.cat 1998-2017\nSant Joan del Codolar.\nFoto actual de l’ermita. Foto: Carles X. Cabós\nEn diuen sant Joan, i sovint, també, senzillament, l’ermita. És a la costa, al peu del sotacingles del Montsant, en un indret desolat amb algún gran bloc de pedres després dels cingles, les quals pedres justifiquen l’adjectiu qualificador del nom. Hi ha la capella i la casa de l’ermità. L’indret és ben endreçat, amb xiprers i una plaça espaiosa davant seu. A la paret S.O. de la casa de l’ermità, en un mosaic, hi ha un sonet de Josep Carner. És a uns 760 mts. d’altitud sobre el nivell del mar, a cosa d’una hora o cinc quarts al N.O. de la vila. Algún autor atribueix la construcció de l’ermita al segle XIII. Al llarg del temps, s’hi han fet ampliacions i reconstruccions. Una d’elles va ésser el 1780, segons resa la data esculpida a la clau de l’arc de la porta d’entrada. Una altra fou el 1820, després que els francesos l’haguéssin perjudicada. En 1936, la imatge de Sant Joan fou protegida al museu de Reus i restituida al seu temple un cop acabada la guerra.\nA l’entorn del 1571 es va engrandir, o refer, l’ermita de sant Joan del Codolar, i s’instal.là un nou retaule. El 6 de setembre d’aquest any, el vicari general de Tarragona va autoritzar la benedicció de la nova ermita i el nou retaule, cosa que es va fer, amb tota solemnitat, el dia 21 de desembre, a càrrec del prior i un sacerdot de la parròquia de Cornudella, i en presència d’un jurat, cinc consellers, bona part del poble i l’ermità.\nLa presència d’un ermità a sant Joan ens és coneguda des dels primers moments de l’ermita, entorn de l’any 1500. Franquet, fins a 1600, en documenta set: fra Bertomeu Sabaté el 1500, fra Jaume Desena el 1511, fra Baltasar Font el 1567 i novament el 1571, fra Gregori de la Creu el 1568, fra Melcior el 1596, i Jaume Juncosa el 1600.\nTot i que l’ermita devia pertànyer a Escaladei, depenia directament de la universitat de Cornudella. Així veiem com els ermitans eren nomenats pel consell de Cornudella, i també, segons Franquet, pel rector. Tenien l’obligació de portar hàbit i de residir a l’ermita, mentre que per al seu maniment, eren autoritzats a demanar almoina per tot el comtat de Prades i la baronia d’Entença.\nEl camí de Sant Joan, cap a 1935. (Foto: https://cornudellaseglexx.wordpress.com/1935/12/31/el-cami-de-sant-joan-del-codolar-1935/).\nL’estada d’un ermità a Sant Joan depenia totalment del consell de Cornudella i si bé el càrrec sembla de durada indefinida, de fet podien ser canviats i el seu nomenament i permanència, fa l’efecte que depenien exclusivament de l’arbitri del consell, que sempre preferia conferir el càrrec als qui eren fills de la vila. Un exemple clar de tot aquest procés el veiem en el procés celebrat el 4 de juny de 1675: “saben vostres mersès com determinàrem de traure lo ermità de l’ermita de Sant Joan i anàrem i prenguérem lo inventari ab los senyors pròmens y escrivà, y no hi faltà ninguna cosa. Y si buscàrem un altre ermità o si pendríem lo ermità de Cabasés, que és aquí. Y foren passades les veus que per ara no en prenguem ninguna de foraster, sinó que los senyors jurats vagen si.n trobaràn un ermità que sia fill de la vila”.\nAquest darrer punt era important, i fins i tot es donà el cas de canviar d’ermità perquè n’hi havia un de la vila disponible, com és el següent cas, datat pel dia 7 de juny de 1663: “Y també fou proposat per los senyors de jurats que hun fill de la vila que ha fet d’ermità molt tems, que es nomena Miquel Juncosa, fill de la vila, demana l’ermita de sant Joan y així vostres mercès miraràn si li donaràn l’hermita. Y foren passades les veus y es lo determinat que parlen amb Antòn Franch, armità, y li digan los senyors del jurat que serque altre hermite y que donen la ermita a Miquel Juncosa, fill de vila, per a que sia ermità de l’ermita de Sant Joan”.\nA més el municipi tenia cura dels béns de l’ermita, com hem vist en prendre inventari, i encara hi designava un administrador de les rendes, que era un càrrec renovable anualment i que prenia el nom de “procurador de Sant Joan”.\nText: “Història de Cornudella de Montsant”, d’Ezequiel Gort Juanpere i “Noms actuals i pretèrits del terme antic de Cornudella de Montsant”, de Ramon Amigó i Joan Bta. Espasa. Publicat a Cornudellaweb.com: 2008. Publicat a Cornudella Blog, amb fotos noves: 18/06/2013.\nCarles X. Cabós 18 de Juny de 2013 17 de Juny de 2017 religió, Sant Joan del Codolar\nAnterior Entrada anterior: El primer terç del segle XX a Cornudella.\nSegüent Entrada següent: Siurana opta a ser ‘el millor racó d'Espanya’ en un concurs popular de Repsol


Toni Sala » Blog Archive » Consideracions marginals sobre Porcel (4)\n« Consideracions marginals sobre Porcel (3)\nConsideracions marginals sobre Porcel (5) »\nExpressar l’admiració és complicat. A la llibreria La Pilona, veient que havia sortit en butxaca un volum de Philip Roth, vaig comprar-lo i regalar-li. Porcel em va explicar que un cop, a Amèrica, no recordo bé si va dir amb Aranguren, havien anat a visitar un escriptor, i que li semblava que era justament aquest. Efectivament es va llegir el llibre, i vaig saber per les seves columnes que l’hi havia interessat.\nTornant a Calella – Calella de la costa -, va sortir a la conversa Josep Pla. Jo devia preguntar qualsevol cosa. Porcel va explicar que tot allò de la gasiveria planiana era un tòpic i que a ell sempre l’havia convidat.\nVam passar un altre quilòmetre en silenci, i de cop va saltar:\n– En Pla era un home que tu li hauries agradat.\nQue jo hauria agradat a Josep Pla? Jo més aviat penso que Pla se m’hauria tret de sobre amb un “collonades!” gloriós només de veure’m la cara.\n– Sí, l’hi hauria agradat aquest cotxe, perquè que a la teva edat vagis amb un cotxe així vol dir que ets una persona espavilada.\nJo llavors no sabia res de l’època que Porcel es passejava amb Ferrari per escandalitzar el personal. Algun plaer tenia conduir aquell meu portaavions, i més endavant vaig descobrir-li virtuts inesperades, però en aquell moment ja havia assumit el mal negoci de no haver-me decantat pel Panda Marbella. De totes maneres, saber que el meu Audi era una ferralla agònica sota una mà de pintura no crec que hagués canviat l’opinió de Porcel; al contrari.\nEl Porcel periodístic del començament pren com a model Pla, però no és només això. Porcel i Pla es comuniquen a través del gran corrent materialista de la nostra literatura, el mateix que Pla beu de Ruyra, i Ruyra de Maragall, i fins i tot de Verdaguer.\nMés avall tornaré sobre Porcel i Pla. Ara quedem-nos en Verdaguer. En motiu del centenari de Verdaguer, com tants altres escriptors catalans, Porcel va posar-se a llegir-lo. No costa pensar que devia emmirallar-s’hi de la mateixa manera que de jove va emmirallar-se en Pla. No és la novel·la, que ha de ser com un mirall, sinó l’escriptor sencer. L’escriptor és un mirall. L’escriptor és un xuclador, i Porcel n’era un de voraç. Per això mateix anar canviant de models, per no acabar abduït per la imitació, que és el perill dels escriptors febles, tot i l’espectacularitat dels seus començaments. Més enllà del programa televisiu arran del centenari de la mort del poeta, Porcel devia pensar més d’un cop en Verdaguer pel fet que compartien la peripècia de ser homes nascuts en un cul de món i que gràcies a la literatura s’havien fet un lloc a la ciutat entre els poderosos, una història tan antiga com la literatura mateixa. La diferència entre les dues obres, Verdaguer i Porcel, em fa intuir el desordre tan humà de Porcel, aquesta radicalitat menor – que s’entengui, però, que parlo d’artistes, que són essencialment radicals –, que només va permetre-li alguns assalts a la gran literatura. El tumor cerebral va estroncar-li la desembocadura completa i definitiva que hi va tenir Verdaguer, tot i haver viscut menys anys. També va impedir-li la recapitulació i ordenació de l’obra que la longevitat va concedir a Pla.\nThis entry was posted Divendres, Juliol 31st, 2009 at 7:50 am\tand is filed under Notes sobre literatura. You can leave a response, or trackback from your own site.


Una cafeteria amb productes ecològics, de qualitat i elaborats de forma artesanal\nFlaireu, flaireu! És l’olor que desprèn el mostrari de pastes, pastissos, coques, merengues i pans de tota mena de la cafeteria Moner pel carrer Migdia –una de les quatre que tenen a Girona- i que us obligarà a entrar com a autòmats, seure i demanar. Els productes de primera qualitat us ompliran els sentits: que si un croissant, unes ulleres, una magdalena, un entrepà, un ‘capuccino’, un vienès, un bombó, una xocolata calenta, un suís, una infusió... Temptador, oi? Doncs tot plegat, a més, amb especial cura en l’origen de les matèries primeres (tenen llet de procedència ecològica) i també amb especial atenció pels intolerants (hi trobareu llet de soja, pans d’espelta i ‘kamut’...). Un lloc d’ambient tranquil, apte per a tots els públics.\nDe 8 a 21 h


Les millors furgonetes camper d'aquest estiu - Autocaravanas, caravanas y furgonetas campers nuevas, ocasión y segunda mano\nLes millors furgonetes camper d’aquest estiu\nViatjar en furgoneta camper pot ser una opció de vacances estupenda. L’estiu ja és aquí i el turisme de carretera et permetrà descobrir un ampli ventall de destinacions. Una manera de aventurar-se en un viatge sobre rodes i arribar fins on tu triïs. Improvisa la teva ruta sobre la marxa sense necessitat de deixar les maletes a l’hotel. La teva camper et permetrà descobrir qualsevol zona geogràfica que hagis somiat.\nPel que fa a l’espai, en comprar una furgoneta camper(https://www.m3caravaning.com/ca/furgonetes-camper.html) podràs portar el que necessitis al llarg de tot el teu camí.\nCuinar, conservar els aliments a la nevera o descansar en un sofà convertible en llit són opcions factibles en els models camper més complets. A M3 Caravaning ens dediquem a la venda de furgonetes camper d’aquest tipus de qualitat. L’objectiu és oferir als nostres clients les millors marques del sector. Per això, et volem recomanar algunes de les furgonetes camper noves més destacades del mercat:\nFurgoneta camper Knaus Boxlife 600 MQ\nAquesta és una opció de furgoneta camper perfecta si ets un apassionat de l’esport. Ideal per viatjar en parella, presenta espais d’emmagatzematge ideals per al material esportiu. Molt còmoda i amb uns acabats excel·lents, inclou una cuina totalment equipada, wc químic i dutxa.\nFurgoneta camper nova Weinsberg Carabus 601 DQ\nUna camper per fer grans distàncies amb total fiabilitat. Aquest model és una autèntica casa sobre rodes. Si la comparem amb la resta de camper, la Weinsberg té una alçada superior que li dóna una major amplitud. Destaca per la seva doble llit de matrimoni per descansar amb la màxima comoditat. Una joia de furgoneta que podràs compartir amb els convidats que desitgis que et acompanyin en el teu viatge.\nFurgoneta camper nova Benimar Benivan 116\nAquesta furgoneta camperizada disposa d’un espai de quatre persones per viatjar. Les dues lliteres del darrere dobles permeten pernoctar als viatgers durant la nit. És una de les furgonetes camper noves més atractives del mercat gràcies a la seva estètica i equipament. Una camper familiar que es distingeix pels seients giratoris. Amb ells podràs gaudir d’una partida de cartes o una xerrada divertida amb els teus amics ruters.\nFurgoneta camper Pilot V600S\nUna camper familiar, molt espaiosa i de disseny actual. Amb aquesta camper podràs pernoctar on més et vingui de gust. Tu tries on preparar el sopar a la seva cuina. Incorpora frigorífic, fogons i pica. Inclou també wc químic, dutxa i lavabo elevable.\nPlatja o muntanya? Comença a sentir el contacte directe amb la natura i la llibertat. A M3 Caravaning t’assessorarem en furgonetes camper econòmiques perquè s’ajustin a les teves necessitats. També podràs comprar furgonetes camper de segona mà a uns preus realment interessants.\nDisposem també de l’opció de lloguer de furgonetes camper(https://www.m3caravaning.com/ca/llogar-autocaravana-camper.html) perquè descobreixis el plaer de portar la teva casa a sobre. Llença’t a gaudir de l’estiu d’una forma diferent.\nImprevists de viatjar en caravana, camper o autocaravana\nEncara no saps que fer aquest estiu? Entrega immediata d’autocaravanes, caravanes i campers\nFurgonetes camper i els seus avantatges respecte a les caravanes i autocaravanes\nViajar en caravana, autocaravana y camper, un turismo cada vez más en auge


Eleccions 2020 - Escola d'Enginyeria - UAB Barcelona\nEleccions a la Junta d'Escola Desplegar la navegació\nEleccions Junta d'Escola 2020\nD'acord amb la Junta Electoral i la Junta Permanent de l'Escola d'Enginyeria, el Director ha convocat a data del 14 d'Octubre del 2020 les eleccions per a la renovació dels membres representants dels estudiants de la Junta d'Escola: en aquestes eleccions es renovaran els membres electes representants del sector C (estudiants de grau i màster).\nConvocatòria oficial d'eleccions a Junta d'Escola\nActa provisional de la Junta Permanent de l'Escola d'Enginyeria, en sessió del 8 d'octubre del 2020, aprovant el calendari electoral\nActa de la Junta Electoral de l'Escola d'Enginyeria amb la proposta de calendari\nComposició de la Junta Electoral de l'Escola d'Enginyeria 2020-2022.\nReglament Electoral de la UAB\n2. Censos electorals\nPodreu consultar aquí a partir del 4 de novembre el cens provisional. Us recordem per accedir a la consulta cal que cada usuari s’identifiqui amb els seu NIU i CONTRASENYA. En la mateixa pàgina es pot llegir com es consulta el cens pas a pas.\nLes reclamacions al cens ja es van enviar per correu electrònic escanejant el formulari de reclamacions omplert des del 4 fins al 6 de novembre.\n• Presentació de candidatures: del 5 al 11 de novembre 2020\n• Proclamació provisional de candidatures: 16 de novembre\n• Reclamacions: del 16 al 18 de novembre\n• Proclamació de les candidatures definitives: 18 de novembre\n• Campanya Electoral: del 18 de novembre al 2 de desembre\nTrobareu aquí els Models normalitzats de candidatures: Formulari de Candidatura Individual i Formulari de Candidatura Col·lectiva.\nLes candidatures es poden presentar al despatx de Direcció de l'Escola de l'Enginyeria (seu a Bellaterra o Sabadell), o enviar-se escanejades a dr.escola.enginyeria@uab.cat. El període per presentar candidatures finalitza a les 16:30h del 11/11/2020.\nPodeu consultar aquí la llista definitiva de candidats i la composició de la mesa electoral.\nLes eleccions es desenvoluparan únicament pel sistema de votació electrònica els dies 2 de desembre a partir de les 10 h fins el 3 de desembre a les 16:00 h. Per votar es podrà fer a través d'aquesta web.\nEls resultats provisionals i les estadístiques de les eleccions a representants del Sector C d'Estudiants a Junta d'Escola es podenn consultar aquí:\n• Informe de recompte.\n• Estadístiques de la participació.\n• Acta de la Junta Electoral de l'Escola amb la proclamació provisional de les eleccions.\nAl no haver rebut reclamacions durant el període establert, la Junta Electoral de l'Escola proclama definitivament els representants dels estudiants a la Junta d'Escola el dia 9 de desembre del 2020.\nUs recordem que a partir del dia 4 de desembre podreu obtenir el rebut de votació (el comprovant de que heu votat i de que el vostre vot ha estat inclòs en el recompte de vots) aquí.\nParticipa al canal obert de participació que permet fer arribar totes les opinions sobre el funcionament de la UAB.


Lloguer de cotxes a Fortaleza Aeroport - Llogar un cotxe a Fortaleza\nLloguer de cotxes Fortaleza\nLloguer de cotxes a Fortaleza\nLloguer cotxes en Fortaleza\nEl lloguer de cotxes a Fortaleza és possible si heu reservat el vostre vehicle de lloguer tan aviat com sigui possible. Per descomptat, encara hi ha moltes més opcions al cotxe, de manera que podeu estalviar fins a un 15-40% del preu del lloguer del cotxe. Compareu les companyies de lloguer de cotxes amb el llogar un cotxe a Fortaleza i tria el vehicle adequat per a tu i reserva’t en línia. Feu-ho còmodament des de casa.\nLa majoria de les companyies de lloguer de cotxes ofereixen serveis de lloguer de cotxes Fortaleza, de manera que el lloc de recollida i lliurament de l’automòbil pot ser diferent. Òbviament, s’ha de tenir en compte, i abans de la reserva, cal indicar si volem llogar un cotxe a un altre país.\nLloguer de cotxes a Fortaleza Aeroport\nComparem totes les companyies de lloguer de cotxes a l’aeroport de Fortaleza per a poder donar-te el millor preu. Als aeroports Brasil podem trobar la companyia de lloguer de cotxes seleccionada de manera immediata, de manera que puguem continuar el viatge des de l’aeroport en cotxe. Per descomptat, el cas de llogar un cotxe Fortaleza, de la mateixa manera és possible fins al cotxe que tenim diferents llocs de lliurament lloc acceptació. Així que si el seu lloguer de cotxes a l’Aeroport de Fortaleza, però diguem que ja no podem continuar viatjant amb avió, pot marcar un altre lloc de lliurament del cotxe sense més, que fins i tot durant la reserva en línia ha de assignar.\nEl lloguer de cotxes a Fortaleza Aeroport mai ha estat tan fàcil. Reserva uns pocs clics còmodament des de casa a través d’Internet, de manera que baixar de l’avió ja no han de buscar un cotxe i fer-se càrrec de la reserva, acaba de prendre ràpidament sobre el cotxe abans de la reserva.\nReserva un cotxe en línia amb el servei de lloguer de cotxes barats a Fortaleza Aeroport!\nLloguer de cotxes a l’Aeroport de Fortaleza


M@RC - Capella del Mas Carreras\nAdreça: C/ Reina Fabiola -C/ de Mas Carreres\nL'any 1934 el famós arquitecte Josep Maria Jujol arribà a Roda de Barà per tal de treballar-hi al Mas de Carreras. Els seus treballs més destacats al conjunt es van centrar en la capella, tot i que també hi dugué a terme obres de millor al Mas Carreras, enderrocat l'any 1988. Avui en dia és visitable la capella modernista del Mas, situada a l'urbanització de Barà.\nEstil: Modernisme, historicisme\nLocalització: A l'urbanització de Barà, al costat del club de tennis.\nPortat pel matrimoni Pascual-Carreras, Josep Maria Jujol va arribar el 1934 a Roda de Barà per realitzar obres de millora al Mas Carreras i a la capella familiar. El resultat fou una capella d'estil neogòtic amb elements modernistes. A la façana destaquen els arcs apuntats i amb motius lobulats, i el coronament de l'escultura de la Mare de Déu de Lourdes, en aquest estil neogòtic. A l'interior destaquen els detalls pictòrics, les sanefes, les inscripcions bíbliques i els motius escultòrics i arquitectònics, amb un joc de colors contrastats. En darrer terme trobem l'absis, profusament decorat amb l'alternança de jocs pictòrics blaus, vermells i daurats, quatre petits vitralls, i dominat per una imatge del Jesús de les Benaurances.\nL'any 1934 Jujol arriba a Roda de Barà, per participar en la remodelació del Mas de Carreras i la seva capella. Aquí va entrar en contacte amb el rector de Roda, Mossèn Magí Pujol, qui li encarregà diverses obres a l'esglèsia parroquial.\nCondicions de visita: Consultar ajuntament\nFax: 977 809 071Ajuntament\nCoordenades Geogràfiques G.G. (x,y): [41.173838],\t[1.484504]


Toy Dolls - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEls Toy Dolls en concert a Augustibuller (Suècia) 2007.\n1979 a City of Sunderland\nDes del 1979\nPete "Zulu" Robson\nSunderland (Tyne i Wear), Anglaterra\nToy Dolls és un grup musical de punk rock anglès format l'any 1979.\nEl grup es va formar com a quartet amb Pete "Zulu" Robson com a cantant, Michael "Olga" Algar com a guitarrista, Colin "Mr. Scott" Scott com a bateria, i Phillip "Flip" Dugdale com a baixista. Després d'uns quants concerts, Zulu deixa el grup per formar el seu propi grup i és substituït per Paul "Hud" Hudson a les veus per un concert. Després de la marxa de Hud, Toy Dolls va passar a ser un trio, amb Olga assumint les veus juntament amb la guitarra.\nFins a l'any 2007, el grup havia tingut 14 bateristes diferents i 11 baixistes diferents. L'Olga és l'únic membre original en actiu. Després de l'Olga, el bateria Martin Yule ha estat el membre més durador (de 1987 a 1999).\n1990 22 Tunes Live from Tokyo\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Toy Dolls\nToy Dolls - Lloc web oficial\nBiografia dels Toy Dolls\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Toy_Dolls&oldid=18992934»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 18 oct 2017 a les 02:27.


Beneficis del model de Corresponsabilitat que permet l’RGPD per a les iniciatives conjuntes – Compliance Gap Mitigation\nAmb l’entrada en vigor de l’RGPD es simplifica el model de responsabilitat que fins llavors havia per establir la relació entre varies empreses que desenvolupen una iniciativa conjunta i els interessats en la mateixa; neix el model de corresponsabilitat.\nEs diu que dos o més empreses són corresponsables d’una o més operacions de tractament de dades personals quan determinen conjuntament els objectius i mitjans de dites operacions de tractament.\nBenefici pels interessats:\nAbans era l’interessat qui tenia que gestionar la complexitat de la relació amb moltes empreses: havia d’establir una relació amb cadascuna de les empreses i, a més de signar o acceptar moltes vegades, no estava clar davant de quina havia de presentar una sol·licitud (o si calia sol·licitar-s’ho a totes) i qual era l’abast que podia donar-li a les seves queixes o demandes davant de cadascuna d’aquestes empresa. Ara, tota la complexitat dels processos d’establiment/sol·licitud/queixa/demanda/etc., es a dir, tota la complexitat de la relació entre l’interessat i les empreses que participen en la iniciativa conjunta es transfereix a les empreses. L’interessat es pot dirigir a qualsevulla d’aquestes empreses (o al punt de contacte que hagin designat entre totes) i demanar el que consideri dins de l’abast de la iniciativa conjunta.\nBenefici per a les empreses que volen engegar una iniciativa conjunta:\nAbans cada empresa havia de definir amb molt detall les seves relaciones B2C perquè davant l’interessat cadascuna actuava independentment (no havia cap altre model legal que aquesta responsabilitat individual, personal e intransferible). Era un procés complex i canviant, perquè si en un moment donat les responsabilitats internes de les empreses canviaven, encara que no hagués cap canvi als ulls de l’interessat, cadascuna havia de redefinir la seva relació amb els seus interessats per reflectir dits canvis interns. Ara, les empreses no han de redefinir res amb cadascú dels interessats llevat que els canvis els afectin, i la majoria dels canvis passen a ser problemes B2B (molt menys complexos que els B2C entre d’altres raons perquè el nombre d’intervinents es molt menor).\nLes entitats corresponsables han d’arribar a un d’acord formal (e.g. un contracte), els aspectes essencials del qual han de estar a disposició dels interessats, al que:\ndefineixin el paper de cadascú en les operacions de tractament, és a dir, com tracta cada entitat seves pròpies dades personals i els dels seus socis d’iniciativa, tant per a les seves pròpies funcions com per les obligacions davant els interessats conforme als articles 13-14 de l’RGPD, i\ndefineixin de manera transparent i amb acord mutu l’abast de les seves responsabilitats per les mateixes dades.


Ferran Jimenez - La Tramolla\nNascut a Barcelona al 1982, és actor, director i professor de teatre, especialista intervenció socioeducativa a través del teatre, teatre social i teatre de l’oprimit.\nEstudia interpretació i pedagogia teatral a La Casona (BCN), la Escuela de Teatro de Buenos Aires (Argentina) i Pa’Tothom (BCN). S’especialitza com a actor i director en l’àmbit del teatre social i el teatre de l’oprimit i continua la seva formació amb mestres reconeguts internacionalment com Augusto Boal, Sanjoy Ganguly o Adrian Jackson entre altres.\nVa treballar com a formador pel programa de teatre social de l’associació Pallapupas – Pallassos d’Hospital, va ser promotor i organitzador del Festival Internacional de Teatre Social i de l’Oprimit “Sin Telón” (BCN) i va ser el coordinador pedagògic del projecte de cooperació per al desenvolupament “Teatro del Oprimido para el desarrollo social y comunitario” a Mar del Plata (Argentina).\nL’any 2010 promou el projecte “El teatre com a eina d’integració multicultural i resolució de conflictes” a l’escola pública Can Besora de Mollet del Vallès, que funcionarà fins a 2020. Des de 2014, dirigeix l’escola d’arts escèniques La Tramolla de Mollet del Vallès, espai que ha esdevingut de refèrencia a la ciutat a nivell educatiu, artístic i comunitari. En l’actualitat dirigeix 7 grups de tetre infantil, juvenil i d’adults a La Tramolla i coordina el projecte “Teatre a l’Escola per a descobrir i transformar el nostre món” en marxa a tres escoles públiques de Mollet.\nÉs també formador de formadors en eines de teatre social i de l’oprimit, treballant, entre altres, a la Facultat de Pedagogia de la UAB, a la Facultat de Sociologia de la Universidad Nacional de Mar del Plata i a la Facultat de Pedagogia de la Universidad Nacional del Centro de Buenos Aires.\nDirector del centre, coordinador de l’àrea de teatre i professor dels tallers anuals de Teatre


La família de Vázquez Montalbán dóna el fons de l'autor a la Biblioteca de Catalunya | NacióDigital\nLa família de Vázquez Montalbán dóna el fons de l'autor a la Biblioteca de Catalunya\nEl conjunt està format per l'arxiu personal, més de 600 fotografies, 1.500 llibres i 80 números de revistes, i 136 documents sonors o audiovisuals\nper Redacció , 19 de desembre de 2016 a les 13:14 |\nDues dones observen el fons documental de Manuel Vázquez Montalbán a la Biblioteca de Catalunya | ACN\nEl conseller de Cultura, Santi Vila, ha presidit aquest dilluns l’acte de cessió del fons documental de Manuel Vázquez Montalbán a la Biblioteca de Catalunya. El conjunt estava en possessió de la família, que ha decidit cedir-lo en dipòsit a aquesta institució. El fons personal de l’escriptor, periodista i gastrònom mort l’any 2003 està format per l’arxiu personal, fotografies, llibres, revistes i documents sonors i audiovisuals.\nEntre d'altres, el fons compta amb correspondència amb personalitats diverses; més de 600 fotografies; manuscrits i mecanoscrits de les seves obres de narrativa, poètica, teatral i d’assaig així com discursos o parlaments; articles de premsa de l’autor; crítiques de les seves obres; treballs acadèmics; la seva biblioteca personal (1.500 llibres i 80 números de revistes); i un conjunt de 136 documents de naturalesa sonora o audiovisual.\nEl material ja es troba en fase d’inventariat i catalogació a la Biblioteca de Catalunya, on es planteja una exposició representativa del fons, segons ha avançat el conseller Vila. La directora de la Biblioteca, Eugènia Serra, ha concretat que es farà l’any 2022, coincidint amb el cinquantenari del cèlebre comissari Pepe Carvalho de Montalbán.\nUn arxiu de grans dimensions\nLa cessió s’ha simbolitzat aquest dilluns amb un acte a la Biblioteca en què ha participat la vídua de l’atuor, Anna Sallés, la directora de la institució que acull el fons, Eugènia Serra, i el conseller de Cultura, Santi Vila. Entre els assistents, també el primer tinent d’alcalde de Barcelona, Gerardo Pissarello, i familiars, amics i col·laboradors de Montalbán. Sallés ha explicat que en morir el seu marit no estava en condicions de revisar l'arxiu i que, quan va poder fer-ho, es va adonar de la dimensió del fons i va comprendre que allò era “feina d’especialistes”.\nSallés i la família també van concloure que “valia la pena” que aquest patrimoni estigués a disposició d’una institució pública. “No va ser fàcil”, ha admès, perquè “és com si et tornessis a despendre, una segona vegada, de la persona que se’n ha anat”. Amb tot, durant l'acte s’ha mostrat satisfeta de la decisió i ha agraït especialment el tracte i la confiança que ha rebut de la directora de la Biblioteca de Catalunya, Eugènia Serra. Sallés també ha recordat Francesc Salgado, “el primer que va començar a mirar els papers del Manolo”, i la feina del qual va redundar en un volum sobre el Montalbán periodista. “A partir d’allò tot es va posar en marxa”, ha reconegut.\nLa vídua de Vázquez Montalbán, Anna Sallés, intervé en l'acte de donació del fons documental de l'autor a la Biblioteca de Catalunya Foto: ACN\nCultura i Mitjans, Biblioteca de Catalunya, arxiu, literatura, Manuel Vázquez Montalbán


La gran mentida de la 'superwoman', per Lucía Etxebarria\nLa gran mentida de la 'superwoman'\nUn matí em vaig despertar a les cinc i mitja, abans que sortís el sol. És una cosa que faig sovint per poder escriure i respondre correus. És l’única manera que em pugui concentrar sense l’insidiós sorollet del WhatsApp o el telèfon sonant a tota hora. I no, no puc desconnectar el telèfon perquè tinc una filla adolescent i una mare malalta: he d’estar localitzable.\nLlavors vaig donar un cop d’ull a la llista de coses que havia de fer: tenia una reunió amb el tutor de la meva filla, una altra amb el meu gestor, havia de trucar a l’assegurança perquè una tuberia s’havia trencat i li havia inundat el sostre al veí de baix, havia d’enviar un article... I tenia centenars de ‘mails’ per contestar.\nI vaig calcular, i em vaig adonar que no tenia temps de fer-ho tot.\nPer descomptat que la meva cuina està feta un desastre. Si entre tot aquest embolic a sobre m’he de posar a netejar-la, em tiro per la finestra. I visc en un sisè.\nI no parlem de tots els 'trolls’ d’internet que m’insulten per grassa. Com si una tingués temps de fer pilates.\nAquesta sobreexigència que se’ns imposa a les dones, de ser les millors mares, mestresses de casa, professionals i, a sobre, estar bones, no els hi imposen als homes. Si un home té la casa feta una merda, no passa res. És bohemi i caòtic. Si és gras com ho era Chicote, tampoc. Pot presentar les campanades. Al costat d’una dona prima, per descomptat. Que és bon pare es dona per fet, fins al punt que a Espanya s’estan concedint custòdies compartides a homes que provadament han agredit les seves excompanyes. Perquè, tot i que siguin violents, s’entén que són bons pares. Així, per defecte.\nI em vaig posar a plorar. I vaig penjar una nota en el meu perfil d’Instagram. Explicant com una cosa tan simple com comprometre’m a anar a classes de ioga cada dimecres a les cinc era impossible en el meu cas. Havent de compatibilitzar la feina de casa meva, de la meva filla, de la meva mare malalta, i a més amb una professió en la qual depens de qui et contracti, i en la qual mai pots dir que no a un encàrrec, per molt a última hora que se’t presenti.\nimposa a les\ndones de ser les\ni, a sobre, estar\nbones, no se’ls\nL’allau de respostes a Twitter, Facebook i Instagram va ser aclaparadora. Mares treballadores desesperades que es trobaven en una situació idèntica: queixant-se que ningú entenia la seva realitat.\nMoltes dones de professió autònoma, com jo, vivim en aquest salt de mata constant. Segons el Center for American Progress, “les dones ara constitueixen la meitat de tots els treballadors als Estats Units, on gairebé 4 de cada 10 llars estan constituïdes per una mare treballadora”.\nD’acord amb un estudi realitzat per la firma nord-americana Welch’s, la suma del temps que passen les mares treballadores a l’oficina i el que passen fent tasques domèstiques a casa equival de mitjana, entre 98 i 100 hores a la setmana, és a dir ¡dues feines a temps complet!\nPassem al nostre país:\nLes dades de l’INE demostren que les dones dediquen 26,5 hores a la feina no remunerada (amb les feines de casa, la cura de persones dependents, els nens...) i els homes, 14. Una feina gratuïta, infravalorada socialment. Les mares espanyoles només poden dedicar als seus fills una mitjana de 2,5 hores al dia, i a elles mateixes només 45 minuts. Tots nocturns.\nMoltes dones com jo vivim una sobrecàrrega diària a causa de la ‘doble jornada’, fora i dins de casa. En el meu cas i en el d’altres es converteix en ‘triple jornada’ quan cuidem familiars dependents.\nEl meu problema no és només meu. Qualsevol dona separada, divorciada o mare soltera que a més treballi en una professió autònoma viu el mateix.\nSom les reines del ‘multitasking’. Jo ara mateix estic alhora escrivint aquest article i responent missatges. Vivim esgotades, estressades, i amb l’autoestima per terra, perquè intentant arribar a ser les millors en tot, ens quedem en no res. Ens sentim lletges, grasses, males mares, desastres domèstics.\nEl mite de la ‘superwoman’ ens continua situant en una posició de subordinació. Segueixen més vigents que mai els discursos tradicionals de les cures i de la divisió sexual de la feina. La nostra falsa revalorització, el nostre presumpte apoderament, han sigut un caramel enverinat per a les dones.\n¿A algú li estranya que les dones estiguem inundant les consultes dels psicòlegs perquè patim atacs de pànic i ansietat?\nDona que em llegeixes: de vegades el teu problema no és psicodinàmic, ni sistèmic, ni cognitiu conductual ni biològic.\nÉs simplement social.\nTemes: Conciliació Més Periódico


Aletes gairebé arreu del país | RevistaCastells.cat\nAletes gairebé arreu del país\n10 Gener, 2018\tActualitat, Portada, Portada lateral\nLa immensa majoria de comarques catalanes han vist castells en les dues darreres temporades, però encara hi ha zones on veure castells no és habitual. Al Principat hi ha set capitals de comarca on no s’hi ha fet una actuació castellera en les darreres dues temporades. Capitals comarcals com Vielha o Gandesa fa més de dues dècades que no han vist castells.\nL’àrea d’influència castellera cada cop és mes gran, però els castells no arriben a totes les comarques del Països Catalans. A Catalunya, encara hi ha comarques on els castells no hi arriben de forma regular. Capitals comarcals com Balaguer, Santa Coloma de Farners o Solsona –que va tenir colla castellera fins fa poc– no han acollit cap actuació en els dos darrers anys. Tot i que Bellcaire, a la Noguera, i Blanes, a la Selva, sí que ho van fer l’any passat. Al Solsonès no n’hi hagut cap des del 2015. A Mora d’Ebre i Ripoll, capitals de la Ribera d’Ebre i el Ripollès, no veuen una actuació des del 2013 –encara que a les seves comarques se’n van fer l’any passat–. Municipis com Vielha o Gandesa són les capitals comarcals amb una presència castellera més llunyana en el temps –fa mes de dues dècades–. A la Val d’Aran no hi actua cap colla des del 2002 i la Terra Alta se’n van fer l’any passat a La Fatarella.\nEls castells han estat presents en 41 capitals de comarca dels Països Catalans en les darreres temporades:\nAmposta (Montsià), els Angles (Capcir), Banyoles (Pla de l’Estany), Barcelona (Barcelonès), Berga (Berguedà), les Borges Blanques (Garrigues), Castelló de la Plana (Plana Alta), Ceret (Vallespir), Cervera (Segarra), Falset (Priorat), Figueres (Alt Empordà), Girona (Gironès), Granollers (Vallès Oriental), Igualada (Anoia), Lleida (Segrià), Manresa (Bages), Mataró (Maresme), Mollerussa (Pla d’Urgell), Montblanc (Conca de Barberà), Olot (Garrotxa), Palma (Mallorca), Perpinyà (Rosselló), el Pont de Suert (Alta Ribagorça), Prada (Conflent), Reus (Baix Camp), Sabadell/Terrassa (Vallès Occidental), Sant Feliu de Llobregat (Baix Llobregat), la Seu d’Urgell (Alt Urgell), Sort (Pallars Sobirà), Tarragona (Tarragonès), Tàrrega (Urgell), Tortosa (Baix Ebre), Tremp (Pallars Jussà), Valls (Alt Camp), el Vendrell (Baix Penedès), Vic (Osona), Vilafranca del Penedès (Alt Penedès), Vilanova i la Geltrú (Garraf), la Bisbal d’Empordà (Baix Empordà), Maó (Menorca) i Puigcerdà (Baixa Cerdanya).\nEn canvi, la darrera presència castellera en 26 altres comarques és de fa més de dos anys –la majoria del País Valencià–. L’existència de les muixerangues valencianes ha influït en la no expansió del castells cap al sud: no ha estat així cap al nord del Principat i la Catalunya Nord o a les Illes Balears, per on es van expandir els castells. Ara bé, els llaços de relació entre les noves muixerangues i les colles castelleres pot variar el mapa de places castelleres en un futur breu.\nCapitals de comarca i últim any qu es van veure castelles en elles. Poblacions i any on s’han vist castells per últim cop en aquella comarca.\nCapital (Comarca) any any població de la comarca\nBalaguer (Noguera) 2015 2017 Bellcaire\nSanta Coloma de Farners (Selva) 2015 2017 Blanes\nSolsona (Solsonès) 2015\nValència (l’Horta) 2015\nEivissa (Eivissa) 2014\nMóra d’Ebre (Ribera d’Ebre) 2013 2017 Miravet\nRipoll (Ripollès) 2013 2017 Vallfogona del Ripollès\nMorella (Ports) 2012 2014 Herbés\nBenavarri (Baixa Ribagorça) 2009\nFont-romeu (Alta Cerdanya) 2008 2015 Bolquera\nGandia (Safor) 2008\nAlcoi (Alcoià) 2007\nDénia (Marina Alta) 2007\nL’Alcora (Alcalatén) 2004\nFraga (Baix Cinca) 2003\nVinaròs (Baix Maestrat) 2000\nAlacant (Alacantí) 1998 2013 Mutxamel\nTamarit de Llitera (Llitera) 1997 2000 El Torricà\nVielha (Vall d’Aran) 1995 2002 Naut Aran\nOntinyent (Vall d’Albaida) 1994 2000 Olleria\nGandesa (Terra Alta) 1988 2017 La Fatarella\nXàtiva (Costera) 1979\nBorriana (Plana Baixa) 2007 Vila-real\nVall-de-roures (Matarranya) 2005 Codonyera\nAlbocàsser (Alt Maestrat) 1994 Vilafranca del Maestrat\nla Vila Joiosa (Marina Baixa) 1992 Altea\nNo hi ha constància d’actuacions a les capitals o poblacions de 18 comarques del País Valencià:\nAdemús (Racó), Aiora (Vall de Cofrents), Cirat (Alt Millars), Cocentaina (Comtat), Elda (Vinalopó Mitjà), Elx (Baix Vinalopó), Énguera (Canal de Navarrés), Llíria (Camp de Túria), Oriola (Baix Segura), Puçol (Horta Nord), Requena (Plana d’Utiel), Sagunt (Camp de Morvedre), Silla (Horta Sud), Sogorb (Alt Palància), Torrent (Horta Oest), Villena (Alt Vinalopó), Xelva (Serrans) i Xiva de Bunyol (Foia de Bunyol).\nFoto: 2de7 dels Castellers de Sant Pere i Sant Pau a la Fatarella (Terra Alta)


Cireres, un plaer poètic\nCireres, un plaer poètic – Vadegust\nConsells de compra: trieu cireres senceres, fermes i madures\nCireres | Pixabay\nJaume Fàbrega (Col·laborador) 01/06/2020 8:51 am\nSegons sembla, les cireres són originàries de l’Àsia del nordest o de l’est, com tants de fruits que després es varen difondre arreu. No obstant, actualment de cirerers se’n troben pràcticament arreu del món, tant amb varietats silvestres com cultivades, i tant a la Mediterrània com als països del centre i nord d’Europa, passant pels del con sud d’Amèrica, els Estats Units.\nEl cirerer (Prunus sppp) pertany a les rosàcies, dins una família que inclou, entre altres arbres fruiters, l’abricoquer, el presseguer, la prunera… A Europa és un fruit primaveral i estiuenc. A la Mediterrània hi domina el cirerer dolç (Prunus avium L.), mentre que el cirerer agre o àcid és més propi del Nord i de zones més fredes: Alemanya, nord de França, est d’Europa…\n“Le temps des cérises”, el temps de les cireres, cantava Charles Trenet, cantant nord-català-, però ara, ja pels volts de Nadal, n’arriben d’Amèrica del Sud i, darrerament a Lleida es fan unes cireres premium fora d’estació que s’exporten. A l’antic Iran (Pèrsia), fa milers d’anys, hi creixien els cireres silvestres; del nom iranià “kirash”, passant pel grec i el llatí, en ve el nom del fruit en moltes llengües europees: cirera, cereza (espanyol); cereja (portuguès), cérise (francès), ciliega (italià), cherry (anglès), cireasa (romanès), Kirsche (alemany) etc.\nA França les primeres cireres són les de Ceret, a la Catalunya Nord; la primera collita s’envia al President de la República. A Espanya són famoses les d’Extremadura, a la vall del Jerte, també n’hi ha a Tarragona i igualment a l’Alt Empordà, on tenen lloc fires dedicades a la fruita -Llers, Terrades…-, així com al Baix Llobregat. També hi ha cireres al nord de França, Alemanya, centre i est d’Europa, i els Estats Units. A la Xina el cirerer es cultiva des da fa 2.000 anys, i al Japó, veure florir els cirerers és una tradició nacional.\nCaixes amb cireres a la Fira de Llers | ACN\nAl País Valencià destaquen les de la Vall de Gallinera, muntanyes d’Alacant (amb IGP), que inclou també els termes de Bocairent i Ontinyent. Se’n fan en nuclis esparsos, com ara Castellnou, a l’Alt Palància o Gàtova, al Camp del Túria. Precisament les cireres d’aquests indrets són el leit motif d’una telenovel·la de la tv valenciana Àpunt -de la qual em considero addicte- (també la fan a TV3, però en hores intempestives) anomenada “la Forastera”, amb un actor que per a mi és de culte, Juli Disla (a més, gran autor teatral). El guió parteix d’una recepta tradicional d’una beguda de cireres d’un d’ aquests pobles -a la ficció aplegats solta el nom de Serrabella-, la Serracola, que dóna molt de joc i embolics…\nN’hi ha moltíssimes varietats: blanquinoses (com les “d’en Roca”, a Arenys de Munt; corresponen a la varietat cor de colom, que es troba a Catalunya i el País Valencià, a França Napoléon, etc.), vermelles, negres, “griottes” (agres), morello (també àcides), guindes, “picotes”. A Europa -incloent França i Espanya- és molt corrent la classe “burlat”, la “starking”, etc. També destaquen les ruby, garnet, picota, sumburst… La Marraska és pròpia de Croàcia, i ha donat nom al licor italià Marraschino. Al País Valencià hi ha les de cor de colom, garrafals, mollars, de Sot, “endiablà”, ripolla, tilàgua…\nLa cirera es menja com a fruit fresc, però és la base de postres delicioses. Entre ells el clafotís del Llemosí (“clafoutis”, en francès), la coca de cireres de Reus, les tartes de cireres alemanyes, com la famosa tartà de cireres de la Selva Negra, que se serveix amb cafè en alguns cafès i és deliciosa. Se’n fan gelats, iogurts, xocolates, bombons i caramels . També és present a la cuina.\nL’ànec amb cireres, de la Catalunya Nord, és deliciós. I fins i tot, tes i excel·lents aiguardents i licors o ratafies. Alguns d’aquests licors tenen fama mundial. El kirsch (que vol dir cirera) alemany, el “marraschino” italià o el licor de “ginjas” portuguès.\nLa cirera confitada -vermella o verda- és una base imprescindible per a decorar tota mena de postres , gelats i còctels.\nConsells de compra: trieu cireres senceres, fermes i madures. Les podeu guardar a la nevera, però dins d’un contenidor (sobretot si aquesta és no frost). Cal saber, però, que en general la refrigeració disminueix el gust de les fruites. Pels aficionats a la dietètica, augmenten les defenses, augmenten la visió nocturna, són diürètiques i depuratives, van bé per a l’artrosi. El meu consell: compreu-ne, això sí , de productors dels Països Catalans, simplement perquè són molt bones i estrictament de temporada.\nCLAFOUTIS (PASTÍS DE CIRERES)\nEl mot occità clafotís ve de “claufir” (o clafir), farcir, no pas d’una onomatopeia, com a vegades se sosté a França per desconeixement de la llengua occitana. Aquest mot occità també existeix en català: clafir és omplir atapeïdament, farcir; clafert, vol dir replè, reblert, farcit. El clafotís és, segurament un dels pastissos de fruita més famosos del món.\nDe 400 g a ½ kg de cireres negres\n1/4 de kg de farina (o menys, uns 300 g, unes 3 o 4 cullerades)\n4 o 6 ous (petits)\n¾ de l de llet\n200 g de sucre (una tassa)\n2 cullerades de mantega (o més, fins a 50 g)\nllet (uns ¾ de l)\nEn una conca barregeu la farina i els ous; treballeu-la bé. Poseu-hi la llet que admeti, el sucre, la sal, i la mantega reblanida, fins que quedi una massa més aviat líquida. Deixeu reposar la pasta durant una hora, aproximadament i amb la conca tapada.Escueu les cireres.\nGreixeu amb oli o mantega una llauna o motlle de forma rodona i parets una mica altes i, opcionalment, empolseu-la amb farina i col.loqueu-hi la pasta. Afegiu les cireres (també s’hi poden posar primer; en ser una mica líquida, aquesta baixa). Tot plegat ha de tenir un dit de gruix. Ho entreu a forn mitjà, prèviament encès i calent, durant una mitja hora.(Forn prèviament escalfat a uns 150º). És normal que la pasta faci una butllofa.\nÉs important deixar els pinyols a les cireres, ja que comuniquen a la coca un gust especialment deliciós. Hi ha qui el sucre el barreja amb les cireres, mentre la pasta reposa; després es barregen amb la pasta.\nUn cop fet -es pot menjar tebi- hi ha qui hi posa sucre al damunt.\nMolt sovint s’afegeix a la massa un parell de cullerades d’aiguardent, de rom, etc.\nSeguint el mateix esquema, tant al Llemosí com al Perigord i altres contrades occitanes, el clafotís es fa amb altres fruites: peres, pomes, prunes seques, panses, albercocs, raïm, préssecs, maduixes, móres, pinya o barreges de fruites.\nEm algun lloc de Catalunya -com ara a Reus o a Cadaqués- també es fa una coca de cireres. També hi ha tartes similars a al resta d’Europa, com a Alemanya o Àustria.\nVols saber-ho tot sobre els productes de proximitat i qualitat que tenim al país? Clica aquí per subscriure't al nostre canal de Telegram