El monarca va ser hospitalitzat la setmana passada, però Zarzuela diu que ja no hi és\nBarcelonaJoan Carles I, el rei emèrit exiliat als Emirats Àrabs, va ingressar la setmana passada a la clínica Cleveland d’Abu Dhabi després d’haver-se contagiat de covid-19, segons ha pogut saber l’ARA. Es desconeix l’estat en què es troba actualment. Consultada per aquest diari, la Casa del Rei ha explicat que "no té informació" sobre el rei emèrit. El govern espanyol també assegura que desconeix com està Joan Carles I. "Aquest assumpte el gestiona la casa reial i no hi ha informació que puguem traslladar".\nFa tan sols nou dies, la cadena Cope assegurava que el rei volia tornar a Espanya per passar el Nadal "amb les seves filles", però aquest dijous la mateixa emissora ha informat que Joan Carles I ha decidit no tornar a Espanya "per raons relacionades amb la pandèmia del covid-19".\nDesprés que l'ARA publiqués la notícia, la Casa del Rei ha emès un comunicat. "La Casa de Sa Majestat el Rei desmenteix que Don Joan Carles estigui ingressat", assegurava el text. Tot i així, la Casa del Rei no ha volgut especificar si el monarca s'havia contagiat de covid-19 ni tampoc si havia estat ingressat en dies anteriors. Quan aquest diari ha insistit en preguntar-ho, l'única resposta ha estat el silenci.\nNo se sap com el rei emèrit va contraure el virus. Des que es va exiliar a principis d’agost, Joan Carles ha residit a l’Hotel Emirates Palace, un establiment de luxe que és a 10 quilòmetres del lloc on el van ingressar. La Cleveland és una reputada clínica, filial de la que té el mateix nom a Ohio, als Estats Units. El complex sanitari que hi ha a Abu Dhabi es va construir en col·laboració amb Mubadala, el fons sobirà d’aquest emirat.\nEl rei emèrit té un llarg historial mèdic als seus 82 anys. En total, s’ha sotmès a 17 operacions, moltes de les quals com a conseqüència de lesions que ha tingut a causa de la seva activitat física. Però entre aquestes operacions també s’hi inclou una intervenció al pulmó (l’any 2010 li van extreure un nòdul en aquest òrgan vital en una operació realitzada a Barcelona) i una operació de cor en la qual li van posar tres bypass. Aquesta última intervenció coronària va ser l’agost del 2019.\nEn aquell moment ningú es podia imaginar que, tan sols un any després, el rei abandonaria Espanya pels casos que s’estaven coneixent i que el situaven com a protagonista de múltiples irregularitats fiscals.\nJa fa quatre mesos que el pare de Felip VI es va traslladar als Emirats Àrabs Units, on gaudeix de l’anonimat absolut. En aquests més de 120 dies que porta a Abu Dhabi només se n’ha filtrat una imatge: la de quan va aterrar a l’aeroport, publicada pel diari digital Nius. Res més se n’ha sabut des de llavors, excepte que no té vida social i que truca sovint als seus amics d’Espanya. La seva filla, la infanta Elena, el va visitar recentment. Les persones que més el coneixen asseguren que el seu desig és tornar com més aviat millor al país on va regnar fins al 2014.\nTot i així, encara és una incògnita si aquest retorn es produirà o no. La setmana passada, Joan Carles I va pagar 678.000 euros a Hisenda per regularitzar l’ús indegut que van fer de targetes black tant ell com alguns dels seus familiars. Alguns mitjans han informat recentment que el rei emèrit estava preparant un discret retorn a Espanya, després d’haver-ho intentat almenys quatre vegades des que va marxar (fins i tot es va especular que volia tornar el 12 d’octubre). D’altres mitjans han assegurat que la Casa del Rei ho trobava prematur.\nAquesta notícia s'ha actualitzat a les 11h per afegir el tercer paràgraf, on s'explica el comunicat emès per la Casa del Rei després de la publicació de la notícia de l'Ara.\nrei emèrit Casa del Rei Felip VI Covid-19 Joan Carles I


Essaig.cat - Tota la informació d'Algaida, Pina i Randa -Crònica del cap de setmana d’arts plàstiques Algaid’Art 2021\nLa festa de les arts plàstiques d’Algaida Algaid’Art ha tornat a celebrar-se aquest cap de setmana, dissabte a vespre i diumenge matí, com era habitual el segon cap de setmana de setembre. Els canvis hi han vengut motivats a causa de la pandèmia que ja va obligar l’any passat a suspendre l’Algaid’Art.\nPer aquesta edició de 2021 s’ha comptat amb la participació de prop de 80 artistes repartits en mostres individuals i col·lectives. Els visitants han pogut gaudir d’un extens recorregut pel nucli urbà amb un total de 17 espais dels quals 11 són públics i 6 d’iniciativa particular que participen per primera vegada a aquesta mostra. A cadascun dels espais hi havia un ram de flors seques a càrrec de Floaevent.\nAixí a la zona d’aparcament de sa Plaça, hi havia l’obra d’Ángel Zabala: Animals (figures d’animals fetes amb reixeta), que el matí de diumenge s’ubicaren dins l’Ajuntament.\nA la Rectoria s’hi podrien veure les obres d’Antònia Torres: Marenostrum (entrada), la pintura de Dolors Martí i Ana Contreras Aixemeno (interior), La pintura a l’oli sobre taula de Núria Sastre Llinàs al menjador. Al primer pis fou l’espai de Rafel Llaneres Ramon (dibuix i aquarel·la) i Antònia Planes Mulet (pintura). I al parti de la rectoria hi trobàrem les obres de Biel Ramis (art i pedra).\nA la plata baixa de la Casa de la Vila, es va poder gaudir de l’Exposició i venda d’obra gràfica solidària de més de 30 artistes solidaris a benefici de Ciudad Antigua, Fundació Vicente Ferrer, Caputxins de Palma i Projecte Home. Al primer pis, fou la zona de Joan Pascual Roca: Imaginatio Mare i a la sala de plens exposició de pintura a càrrec de Catalina Fiol, Catalina Marta Florit, Maria Fullana, Susana Molina, Maria Ramis, Juana Roig, Coloma Sastre, Maria Rosa Serrat, Margalida Tomàs i Maria Tous.\nAl local de l’antiga clínica veterinària en Miquel Oliver “Quitxero” esposà “Arrels, dimonis, i…” mentre que a la placeta de l’església es va poder veure una exposició del III Certamen de Fotografia Serra de Tramuntana: Les rutes culturals,\na càrrec del Consorci Serra de Tramuntana Patrimoni Mundial.\nA l’Espai V5 Arquitectes, la pintura de Laura Miralles Capellà i a la tenda World Light Decoració hi havia una col·lectiva a càrrec dels artistes: Jordi Traveria, David Monrros, Alejandro Luciani i Gina Luciani\nSeguint amb el recorregut a Cas Peixet-Borràs, a dins la casa s’hi pogueren gaudir les il·lustracions de M. Magdalena Trobat Coll i les obres de cera calenta de Jana Válková: Des de l’ànima. Mentre que a la portassa hi trobàrem un conjunt d’obres en acrílic, llapis i escultura de Bartomeu Puigserver Bestard.\nAl celler de Can Borràs, fou un espai dedicat a la pintura dels artistes Jaume Alós i Viçens Mateu. Al carrer de l’Amargura, 20, Pepa Bonnin exposava Tornar (brodat damunt paper i joies), mentre que a Can Rapinya\nna Cati Bonet exposava Enllaunats\nA saPeixateria. Espai d’art, s’hi va poder veure una col·lectiva dels joves artistes d’Algaida, Pina i Randa: Caterina Ballester Salas, Pere A. Mulet Miralles, Paula Pont Figuerola, Magda Puigserver Danti, Pilar Salas Barceló, Llucia Santa Cruz Ramis.\nA la portassa situada al C/ de Sant Joan, 9 fou l’espai de Nyam nyam! a càrrec de Maria Antònia Gomila Fullana, Antonio Herreros Bermúdez i Sergio Cerisuelo Martorell. Arribats a sa plaça al Can Sant Cafè, hi trobarem la pintura de Sylvia Baker de Perkal. A la Portassa de Can Suredí Na Catia Perelló hi exposava Marines. I Al Pati de Can Bosso al carrer Pare Bartomeu Pou Francesc Ramis Oliver hi exposà la seva obra dedicada als ODS: Pau i Acció pel clima.\nI el darrer espai expositiu fou el casal de joves amb obres de Guillem Josep Gelabert Vanrell i la sala d’exposicions del casal Pere Capellà on s’hi va poder veure una obra col·lectiva sobre L’art de la Taula Periòdica; Les dones i els seus elements. Es tractava d’una exposició colectiva de 32 artistes de les Illes Balears: Mariano Mayol, Maribel Escandell, Marian F. Moratinos, Nuria Roman, Alexandra Castillo Campoy, Isabela Lleo, Adrián Cardona, Toni Salom, Jorge Cabral, Carolina Amigo, Ramon Company, José Carlos Bonet Vallribera, Javierens, Marc Jesús, Verni, Joan Costa, Ana Uceda, Luis Maraver, Zulema Bagur, Julia Fragua, Anna Carreras, Concha Sampol, Cris Pink, Miquela Vidal, David Campaner, Maria Puerto, David Martín, Tatiana Sarasa, Yolanda Adrover, Lluís Pons Orfila, Carles Guasch i Toni Planells “untaltoni”. Una producció de la Universitat de les Illes Balears, comissariada per Antoni Torres Martorell.\nEn el moment de les fotos, tots els artistes es mostraven satisfets per l’acollida de gent que va assistir a les mostres, sobretot el dissabte a vespre. El poble tornà a respirar aquelles ganes de cultura que els algaidins sempre demostram quan es preparen activitats culturals com aquesta nit de l’art algaidina, reconvertida en cap de setmana per mor de la covid.\nNota de redacció: Hem intentat fotografiar tots els artistes i/o les seves obres. Si algun artista no s’hi ha vist reflectit volem deixar constància que no ha estat per voluntat de deixar a fora i el convidam que ens faci arribar unes fotografies i amb molt de gust l’afegirem a aquesta crònica.


Un descobriment accidental: la cassola de la Bassa de Fonteta (Forallac, Baix Empordà) - Museu d'Arqueologia de Catalunya - Seu Girona\nUn descobriment accidental: la cassola de la Bassa de Fonteta (Forallac, Baix Empordà)\nA vegades, un descobriment accidental suposa l’inici del coneixement d’un món fins aleshores amagat i obre noves perspectives a la recerca arqueològica. Això és el que va passar el juliol de 1981 a Fonteta. En el marge d’una bassa d’extracció d’argila, una esllavissada va deixar a la vista part d’un vas de ceràmica feta a mà i alguns fragments d’ossos humans. Una acurada excavació va permetre identificar una tomba individual ubicada en una escletxa de la roca, amb un aixovar funerari format per diversos vasos ceràmics, uns amb nanses tubulars i altres amb decoració incisa, objectes d’os i lítics. La peça més destacada era la cassola que avui presentem, amb una vora plana reentrant, quatre nanses en forma de tub i un vessador sota la vora. A l’interior s’hi havien conservat llavors de figa carbonitzades.\nLa tomba fou datada en el neolític mitjà. Però hi havia quelcom totalment diferent dels aixovars dels sepulcres de fossa característics d’aquest període a casa nostra: les nanses tubulars són l’element distintiu de l’anomenat grup Montboló, aleshores tot just identificat a la Catalunya Nord i les ceràmiques amb decoració incisa caracteritzaven la cultura Chassey, del neolític mitjà francès. Aquesta combinació d’elements nordpirinencs Montboló-Chassey era identificada per primera vegada al sud del Pirineu. La tomba de la Bassa era, en el moment del seu descobriment, un jaciment únic.\nAvui, tant a nord com a sud del Pirineu català tenim ben identificada la coexistència de ceràmiques Montboló i Chassey en hàbitats a l’aire lliure, en coves sepulcrals i en necròpolis i caracteritza els darrers moments del neolític mitjà inicial, que es data entre 4500 i 3900 aC.\nI a casa nostra, tot va començar un dia de l’estiu de 1981 a Fonteta.


Revisió del 06:12, 22 juny 2016\n1.644 octets eliminats , fa 3 anys\n- contingut propi d'una web corporativa\nLa idea de Softcatalà va néixer l'estiu de 1997. El [[2 d'octubre]] de [] es va donar a conèixer amb el [[navegador web|navegador]] en català 4.04, fruit de gairebé un any de treball, que és la traducció al català del conegut navegador de la casa [[Netscape]], el Communicator 4.04, en versió per a [[Windows]] en 32 bits.\n== Missió i valors ==\nLa missió de Softcatalà és fomentar la presència i ús del català a les noves tecnologies.\nEls membres de Softcatalà comparteixen en el seu quefer diari els principis següents:\n* '''Transparència'''. Softcatalà considera que la transparència és un requisit indispensable quan es treballa des del voluntariat i per tal d'augmentar la fluïdesa de comunicació entre els diferents membres.\n* '''Obertura'''. Softcatalà és una comunitat oberta a tothom que vulgui col·laborar, ja sigui a títol individual, institucional o des del món empresarial, respectant sempre els valors i les normes de convivència fonamentals.\n* '''Meritocràcia'''. Softcatalà és una comunitat on la gent es valora per la seva feina i esforç envers la seva missió.\n* '''Independència'''. Softcatalà és independent d'empreses, governs i institucions i pot actuar, doncs, de manera coherent amb els seus valors.\n* '''Excel·lència'''. Softcatalà posa el major èmfasi possible en la qualitat i correcció de tot allò que desenvolupa.\n* '''Unitat de la llengua catalana'''. La tasca de Softcatalà va adreçada a tot l'àmbit lingüístic i utilitza la variant estàndard general de la llengua catalana. Aquesta variant és la determinada per l'[[Institut d'Estudis Catalans]] (IEC), la màxima autoritat acadèmica, científica i legal reconeguda per al conjunt dels Països Catalans. Tanmateix, això no exclou la utilització de formes igualment reconegudes com a estàndard per l'IEC, però d'àmbit restringit, com poden ser totes aquelles formes recollides a les popularment conegudes com a "[[Normes de Castelló]]".\n== Àrees de treball ==\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/17114346»


Andorra Lírica incorpora a 'Molinos de viento' el baríton David Costa i Emma Regada a l’escenografia - Altaveu el diari digital d'Andorra\nAndorra Lírica incorpora a ‘Molinos de viento’ el baríton David Costa i Emma Regada a l’escenografia\nÉs el darrer espectacle de la temporada i es representarà els dies 14 i 15 a l’Auditori Claror de Sant Julià de Lòria\n09/05/2022 (17:09 CET)\nSalvador, Codina, Belles i Regada durant la roda de premsa de presentació de 'Molinos de viento'. B.N.\nL’opereta ‘Molinos de viento’ tancarà la temporada d’Andorra Lírica amb dues representacions els dies 14 (20.30 h), i 15 (18 h) a l'Auditori Claror de Sant Julià de Lòria. Les dues grans novetats de l’espectacle que s’ha presentat aquest dilluns és la presència del baríton andorrà David Costa i l’escenografia de l’escultora Emma Regada.\n'Molinos de viento' és el 24è espectacle d’Andorra Lírica i la seva quarta sarsuela. Hi col·laboren com a l’anterior muntatge, alumnes del conservatori del Liceu de Barcelona i de l’Institute of Barcelona. També hi prendrà part l’Esbart Laurèdia. La trama transcorre a Flandes a principis del segle XX i segueix l’impacte que causa entre la població d’un petit poble de pescadors dels Països Baixos, l’arribada del iot de l’hereu al tron anglès, el príncep Albert. “Ja ve sent tradició que l’estrena de grans espectacles sigui aquí a Sant Julià”, ha recordat la cònsol menor, Mireia Codina durant la roda de premsa de presentació de 'Molinos de viento'.\nEl director d’escena, Jofre Belles ha explicat que s’ha volgut fer una història més actual amb una escenografia minimalista. Hi destaca la participació del baríton andorrà, David Costa que està acabant la seva formació a Florència després d’una estada a París. Costa va formar part dels Petits Cantors. L’altra novetat és l’escenografia que va a càrrec de l’escultora Emma Regada. És titulada en Belles Arts per la Universitat de Barcelona i màster en Formació Artística. És una de les fundadores del grup de performance Nus-Nu. Actualment treballa en el seu taller particular d’Andorra on realitza escultures i diversos projectes artístics i de direcció d'art.\nEntre d’altres projecte, ha estat la directora d’art del curtmetratge ‘The bride’ (2017) i ha estat guardonada amb el premi a la Millor artista de la II edició de Jardins d’Art d’Ordino (2017) i el primer premi en la categoria de vídeo-art al VI Concurs Sergi Mas (2012). Ha participat també en diversos simposis d’escultura a Andorra i Finlàndia.\nLa soprano i ànima d’Andorra Lírica, Jonaina Salvador ha volgut remarcar el paper de Regada que treballa per primer cop amb Andorra Lírica, el que “ens ha permès fer una posada en escena força moderna, diferent al que estem acostumats a veure a la sarsuela”. La pròpia Regada, ha comentat que “es tracta d’una escenografia en què la llum i l’ombra son els protagonistes”. Regada treballa bàsicament amb ferro i a través de petites línies i dibuixos fets amb aquest material, aconsegueix que la llum es projecti i es pugui seguir tota la història.\nSalvador també ha volgut destacar, entre d’altres, l’aportació del conservatori del Liceu que “ens deixa jove talent que està al final de la seva formació i que a partir de la nostra temporada pot tenir un trampolí cap a la seva vida professional”. 'Molinos de viento', és una peça originària de Luis Pascual Frutos amb música del mestre Pablo Luna que es va estrenar al teatre Cervantes de Sevilla l’any 1910.


» Inici » La UIB » Estructura » Serveis i oficines de la UIB » Servei de Biblioteca i Documentació » Què t'oferim? » Serveis oferts » La Biblioteca de l'Investigador » Treball Acadèmic » Presentació\nObjectiu: orientar els estudiants en l'elaboració d'un treball acadèmic, d'una manera bàsica, útil i complementària a les pautes que estableixin els professors responsables de dirigir aquests treballs.\nQuè entenem per treball acadèmic?\nÉs un text escrit, concebut per transmetre coneixements en l'àmbit científic, i en particular en l'universitari. Darrere de tot text acadèmic hi ha sempre un treball de recerca. S’hi usa un llenguatge cientificoacadèmic i un registre formal. El text està estructurat en parts ben definides que formen una unitat coherent, ben articulada amb connectors lingüístics.\nEn l'àmbit estrictament universitari, existeixen tres tipus de textos acadèmics: el treball de fi de grau (TFG), el treball de fi de màster (TFM) i la tesi doctoral. La diferència entre els uns i els altres és el grau de profunditat de la investigació que hi ha darrere de cada treball.


El Grec torna l'import de més d'un miler d'entrades pel col·lapse de la venda online\nEls espectacles més demandats van ser 'A tocar', de Baró d'Evel, i els concerts d'El Pot Petit, Manel i Stay Homas\nAgencies 15/06/2020 - 23.29 Actualitzat 06/07/2020 - 09.47\nCua al Palau de la Virreina, divendres, quan la venda virtual d'entrades va deixar de funcionar\nEl Festival Grec ha retornat a 1.174 espectadors l'import de les entrades que van adquirir divendres virtualment i a les quals no es va assignar localitat, degut a una "disfunció" de la pàgina, que va col·lapsar per l'alta demanda que s'hi va concentrar.\nSegons ha avançat l''Ara' i ha confirmat l'ACN, en detectar aquest error el festival va procedir a retornar els imports i dissabte tothom ja els havia rebut.\nMolts havien donat per fet que havien adquirit l'entrada, perquè se'ls van cobrar, i ara veuen com bona part dels espectacles ja han exhaurit localitats.\nEls que van generar més problemes de compra simultània van ser 'A Tocar', de Baró d'Evel, la música d'El Pot Petit, Manel i Stay Homas, o la proposta de La Veronal.\nSegons expliquen des del festival, en el primer dia de venda d'entrades, un cop detectada la "disfunció" en el web, "es va procedir a retornar automàticament els imports cobrats per error del sistema a aquells usuaris que havien pagat i que no tenien localitat assignada".\nDivendres, el web de venda d'entrades del festival va registrar un pic de 16.000 usuaris intentant adquirir entrades alhora. D'aquests, 1.174 s'han quedat sense entrada.\nSegons el Grec, la demanda de compra en el primer dia de venda va ser 7 vegades superior a la de l'any passat.\nDavant la impossibilitat de poder comprar entrades en línia, moltes persones es van dirigir al Palau de la Virreina per adquirir-les a les taquilles del Grec, cosa que va provocar cues de gent que ocupaven fins i tot la Rambla.\nEl web del Festival Grec va restablir la venda d'entrades el mateix divendres al vespre, i hi va introduir millores perquè no es tornés a produir la disfunció del matí.\nAleshores, es va informar que, quant a les incidències registrades per aquells usuaris que no havien rebut el comprovant de la compra, "rebrien en els propers dies una comunicació del festival per tal d'aclarir la situació i resoldre el problema".


Diagnòstic i test de Rorschach - Silvio Sember\nA diferència dels diagnòstics tradicionals, que consisteixen en una mena d’etiqueta, prefereixo aquells que descriuen la personalitat i l’estil propi de cada persona.\nLes etiquetes són parcialment útils, serveixen per exemple als metges per a indicar la medicació que consideren convenient. Però en canvi redueixen la personalitat de qui consulta i la converteixen en un codi numèric. Havent-hi, com hi ha, potents eines per a comprendre la personalitat, em sembla molt convenient tenir-les en compte i utilitzar-les.\nLa principal d’elles és l’entrevista diagnòstica, en la qual a través del diàleg amb la persona podem conèixer-la i arribar a saber què és el que li passa. Un diagnòstic fet d’aquesta forma ens donarà una idea dels problemes als quals s’enfronta la persona, però també de les seves capacitats i potencialitats, en alguns casos ens farà guanyar temps i, en d’altres, prevenir situacions difícils de detectar de bon principi.\nEntre les eines diagnòstiques, a més de les entrevistes, hi ha proves “objectives”, com alguns qüestionaris molt elaborats, i “projectives”, com aquelles que consisteixen en dibuixos o la interpretació de làmines.\nUna d’aquestes darreres és el test de Rorschach, segons el meu criteri la més aguda pel que fa a la interpretació dels seus resultats. Va ser concebuda fa gairebé un segle, i actualment la seva aplicació està fortament desenvolupada per infinitat d’estudis i investigacions, a més d’una potent base de dades informàtica, amb aplicacions que ajuden al seu creixement i validació.\nQuan s’utilitza una d’aquestes tècniques, amb les dades obtingudes moltes vegades s’orienta millor la primera etapa del tractament, ja que es coneixen estils de funcionament psíquic que, d’altra manera, podria passar un cert temps fins que s’evidenciessin. És important aclarir que s’hi recorre quan resulta convenient utilitzar-les, a partir del que s’hagi anat veient a les entrevistes, però no sempre. En aquests cassos prefereixo que el diagnòstic ho faci un altre professional, què ens aportarà dades més objectives que si ho hagués fet el mateix psicòleg que realitza la psicoteràpia.\nAmb les dades obtingudes en aquestes visites diagnòstiques, generalment ja es disposa d’una valoració suficient per a decidir si caldrà fer algun tipus de treball o de tractament psicològic i quin, si es farà una psicoteràpia, una sèrie d’entrevistes per a clarificar un problema concret, etc.


ELS RETALLS EN L’EDUCACIÓ. : Notícies Cullera Televisió : Televisió Online per internet OPINIÓ - Col.laboradors Particulars : index\nArriba setembre i comença un nou curs però este any acadèmic, es recordarà per les retallades que ha patit l’educació. L’ensenyament públic és el que més ha patit els retalls del govern, que passen per un augment d’un 20% de la ràtio d'alumnes per classe, arribant a incrementar-se la l’Educacio secundaria fins 35 alumnes per aula i en batxiller en poden sumar fins 40. Les ràtios es poden modular per dos factors: el principi d'inclusió escolar i les característiques socioeconòmiques del centre.\nPel que fa al professorat l’increment de les hores lectives de 17 a 25 setmanals, és una altra de les mesures aprovades i que no agradat massa als treballadors dels centres.\nEl fet que cada centre puga oferir només batxillerat de ciències o lletres és a dir supressió del batxillerat artístic i social, i l’augment de les taxes, son més que motius suficients per posar en perill l’educaió pública espanyola.\nL’educació pública és un servei bàsic, però no només això, és l’eina que ens permet gaudir d’una igualtat d’oportunitats i que ens fa possible un futur millor. Amb les retallades s’estan hipotecant el nostre present i el nostre futur, perquè un país sense una educació és un país que no té futur.\nPublicat per Col.laboradors Particulars el 2012-09-14 16:48:00


El col·legi Sant Pau de Tarragona estrena rocòdrom | Diari de Tarragona\nEl col·legi Sant Pau de Tarragona estrena rocòdrom\nL'objectiu de l'equipament és per millorar la psicomotricitat dels més petits\n16 de Febrero de 2018 - 16:47 hs\nEl rocòdrom de l'escola Sant Pau de Tarragona està pensat per nens entre 2 i cinc anys.\nEl Col·legi Sant Pau Apòstol de Tarragona disposa ja d’un rocòdrom per als seus alumnes, un nou equipament implementat per l’empresa GeckoWalls, especialitzada en el disseny, fabricació i instal·lació de rocòdroms educatius.\nLa pràctica esportiva iniciada des de ben petits aporta molts beneficis per al desenvolupament corporal dels infants i els hi atorga seguretat en el propi cos. La neuroeducació confirma l’alta correlació entre aprenentatge i moviment.\nCom diu Jerome Brunner en un dels seus estudis de la teoria de l’aprenentatge de la psicologia evolutiva, la pràctica de l’escalada -enfocada com un joc en nens de 2 a 5 anys- aporta uns resultats realment positius en aspectes tan importants com: els patrons bàsics de moviments, el domini progressiu de les accions neuromotores necessàries per a l’adquisició d’aprenentatges, un desenvolupament corporal amb treball lateral y una coordinació motora del cos.\nEl rocòdrom del Sant Pau s’emmarca dins del projecte de les intel·ligències múltiples que porten a terme a l’escola, convençuts que serà una eina molt útil per als docents i sobretot per als nostres alumnes ja que a part de gaudir escalant seguiran consolidant la intel·ligència corporal-cinestèsica i la intrapersonal .


La regidoria d'Acció Social de l'Ajuntament de Vilanova i la Geltrú ha fet una aposta pels grups d'habilitats per a mares i pares, una iniciativa oberta a totes les famílies de la ciutat que té per objectiu aportar eines emocionals i educatives als pares i mares en la relació amb els seus fills i filles.\nAquest dimarts 22 de juny es fa la darrera sessió d'aquest any. Des d'Acció Social es fa una valoració molt bona d'aquest treball, en què ha sorprès molt positivament la capacitat d'aprenentatge de les famílies i d'ajudar-se les unes a les altres. Un total de nou tècnics i tècniques de la regidoria segueixen una formació específica continuada per conduir aquestes sessions, realitzades per primera vegada íntegrament per educadors i educadores i treballadores socials de l'Ajuntament, de manera que el servei es consolidarà com a propi i tindrà continuïtat el curs vinent.\nLes famílies han coincidit que aquest ha estat un any emocionalment bastant dur, per això els grups d'habilitats per a mares i pares han estat un suport important, sobretot per compartir i constatar que hi ha conflictes i neguits que són comuns a molta gent. Les sessions van començar al mes d'abril i hi han pres part prop de 30 famílies, repartides en quatre grups: dos per a mares i pares amb fills de 6 a 12 anys, que s'han dut a terme a la Biblioteca Armand Cardona Torrandell i a l'escola Sant Jordi, respectivament. I dos grups més per a mares i pares amb fills més grans, de 12 a 16 anys, un a la Biblioteca Armand Cardona, i l'altre al CAPI Baix-a-Mar. Respectant les restriccions sanitàries de cada moment, les trobades s'han fet de forma presencial un cop per setmana.\nLes sessions s'han desenvolupat a partir d'una metodologia activa i grupal, amb dinàmiques participatives, i han permès abordar, en un ambient amable, situacions quotidianes de convivència i relació, gestió de les emocions, hàbits domèstics i límits educatius. Les pròpies famílies han anat plantejant les qüestions a tractar. La pandèmia ha fet aflorar amb més intensitat problemes ja existents, aguditzats pel fet de conviure moltes hores en espais generalment petits. Un dels neguits que més s'ha posat sobre la taula han estat les dificultats de comunicació entre els nois i noies i els seus progenitors, en la necessitat d'escoltar el que diuen, i intuir què no diuen per mirar d'interpretar els silencis i les pors. L'objectiu és prendre consciència que cal abordar aquest diàleg amb els fills i filles des de l'afecte i no des de la confrontació; també s'ha insistit en la necessitat de cuidar la relació, treballant les angoixes i donant responsabilitats als nois i noies. En el cas dels adolescents, les famílies constaten que la relació ha d'evolucionar a mesura que els nois i noies van creixent. D'altra banda, s'ha subratllat com a cabdal la necessitat que els pares i mares tinguin cura de si mateixos per poder educar des de l'amor i la confiança, amb la millor predisposició. Una de les dinàmiques de les classes, en aquest sentit, ha consistit en aprendre tècniques de relaxació.\nEls grups han estat espais de trobada i de relació entre famílies, en els quals s'han viscut moments emocionalment intensos, gràcies a la confiança i a les ganes d'aprendre i d'ajudar-se entre elles. Una de les experiències més gratificants ha estat compartir la visió de persones de diferents ètnies, amb costums culturals diversos. A més, la realització dels grups en espais públics com una biblioteca, un centre escolar o un ambulatori ha permès afegir un matís comunitari al projecte, d'obertura a la ciutat i de col·laboració entre diferents equipaments.\nUna de les sessions de cloenda dels grups a l'Espai Far\nConvivència, Educació, Serveis a les persones


Rafael Crespo: “Per a estudiar un postgrau, primer mesura les teues forces, esbrina el que vols fer i en el que vols especialitzar-te” | infouniversitat\nPosted by Redacció on 17 desembre 2015 in Màsters · 0 Comments\nJORGE CHENOVART. Fotos: Miguel Lorenzo. El professor Rafael Crespo ha sigut escollit pel rector Esteban Morcillo com a nou vicerector d’Estudis de Postgrau. Crespo ha sigut degà de la Facultat de Matemàtiques durant deu anys i des del dia 1 de desembre assumeix les tasques que aquest càrrec comporta, com ara la creació de l’Escola de Doctorat, la revisió de les necessitats de la comunitat universitària en qüestions de postgrau o el tracte amb les comissions d’avaluadors externes, entre altres. A la seua experiència com a degà cal sumar-li la d’avaluador extern per l’Aneca, programes de divulgació científica com ara l’Estalmat o cursos a la Universitat d’Estiu. El nou vicerector pensa anar a poc a poc per adaptar-se a un camp en contínua evolució.\n–Com estan sent els primers dies com a vicerector d’Estudis de Postgrau?\n–Com que entre a meitat de legislatura, no és igual que fer-ho a l’inici perquè la gent va amb un programa establit i he d’adaptar-me a l’estructura del Vicerectorat i a un equip amb el qual estem començant a treballar. Crec que serà fàcil perquè he estat treballant com a degà deu anys i he vist com es fan les coses. Conec el funcionament de les comissions i, per tant, puc adaptar-me en poc de temps, encara que necessitaré un procés.\n–Recordem que el Vicerectorat d’Estudis de Postgrau agrupa títols que estan en continu canvi acadèmic. Com arriba a aquest càrrec?\n–Des d’un punt de vista personal, després de deu anys de degà havia demanat un any sabàtic per a aquest curs, i açò suposa una ruptura d’aquest període. Quan el rector m’ho va proposar jo li ho vaig comentar de seguida i em va donar facilitats per a tot allò en què jo ja estava compromés. Afortunadament, el sabàtic ha sigut curt, he hagut de cancel·lar algunes coses i potser he de retardar alguna publicació.\n–Quines són les línies que seguirà els pròxims anys?\n–El Vicerectorat d’Estudis de Postgrau és diferent a altres a causa de la seua grandària i oferta. El fet de ser una universitat gran implica molta oferta i que no hi haja cap branca del coneixement on no es tinga un grau o un postgrau. Això ens obliga a una constant adaptació de l’oferta i a un condicionament mental, és a dir, no ens podem conformar amb el que tenim però tampoc no podem ser intrèpids i oferir qualsevol cosa. La part d’estudis oficials comporta que hagen de complir-se uns requisits a través de l’Aneca i els propis tenen l’avantatge que sí que poden modificar-se. La tercera pota és l’Escola de Doctorat, que fa poc que ha generat el seu estaf i on el personal acadèmic està recentment incorporat. Això suposa iniciar una etapa que es planteja apassionant, ja que ens hem de fixar en el Reial Decret 99/2011 que implica que totes les tesis que estiguen per fer d’altres plans han d’acabar-se. Aquesta universitat, que té quatre-centes cinquanta tesis a l’any, aquest curs en té mil set-centes vint-i-dos. La lectura d’aquestes tesis obliga alguns professors a atendre més del normal, a la formació de tribunals amb personal de fora, a acoblar dates, i tot això és un procés que està portant el servei a un esforç addicional.\n–Parlem dels avantatges de l’Escola de Doctorat.\n–L’Escola de Doctorat agrupa els programes de doctorat que tenen una part d’habilitats i destreses d’inici a la recerca i després l’elaboració de la tesi doctoral. L’important és realitzar la tesi doctoral, les altres qüestions són additaments que estan bé, ja que tenen l’avantatge de facilitar l’elaboració d’una tesi doctoral amb diversos treballs de recerca que s’hagen realitzat durant un cert temps i que no tinguen una relació aparent. L’important de l’Escola de Doctorat és que unifica procediments i avaluacions. Per exemple, si les tesis passen per diferents comissions de les respectives facultats podria haver-hi diferents sensibilitats i formes d’actuar, ja que són molts campus amb àrees molt dispars.\n–Aquesta creació milloraria la valoració de la Universitat de València en termes de postgrau.\n–No tenim una oferta molt gran de postgrau, hi ha una tendència a pensar que en tenim massa, d’oferta, però estem en la mitjana nacional. Una altra qüestió és que tinguem una gran diversificació, això sí que és cert. Si anem a unes àrees, hi haurà gent que pense que n’hi ha poca o molta en funció del seu parer. La recerca és molt global i tenim una universitat amb molts grups de recerca, alguns de gran prestigi, ben considerats a nivell internacional, però pot ser que hi haja uns màsters que satisfan més que altres. Per exemple, les carreres tècniques o científiques com ara Biologia o Biotecnologia estan tenint més eixides, per tant hem d’oferir màsters ací, però qui ens diu que no hàgem d’oferir-ne en Filologia i si és bo per a nosaltres, si tenim especialistes per a donar-los? Quin és el problema? El problema és la quantitat. Quan un màster s’ofereix i no té suficients alumnes, doncs es prenen les mesures oportunes. Hi ha gent que pot queixar-se perquè potser no hi ha un màster similar a Espanya, però té pocs inscrits.\n–Però per a això estan les comissions externes d’avaluació de màsters i programes de doctorat.\n–En el camp del postgrau, la gent es queixa perquè cal dedicar molt de temps a aquesta avaluació, però hui en dia és impossible oferir un màster sense fer avaluacions i a vegades han de ser evolucions prèvies per a saber si hi ha garanties per part del professorat que l’ha d’impartir, si hi haurà alumnat disposat a estudiar-lo, i també si hi haurà instal·lacions.\n–Entrem en la qüestió econòmica?\n–Clar. Quan la Universitat es va plantejar el Grau en Veterinària sabia que havia de fer alguna cosa important, però si no tenim un hospital no es pot avançar. Hi ha universitats privades que ho fan, però nosaltres som una universitat seriosa i des d’una universitat pública, que és empresa i pública, insistisc, hem de buscar l’eficiència energètica i donar comptes a la societat. Hem de ser capaços d’avaluar bé abans, durant i després. Jo vaig prendre el càrrec el dia 1 i el dia 2 estava atenent un comité que avaluava un màster. Ja estava actuant. La setmana que ve tenim l’avaluació de graus a Burjassot i també de màsters. Aquestes persones externes han de saber que se segueix tot rigorosament.\n–Hi ha un control excessiu?\n–És un control sa. És necessari que vinga un comissionat i diga que tenim aquests punts forts i aquests punts febles per a poder millorar-los.\n–Com afecta la pujada de taxes dels últims anys la realització d’un màster o d’un postgrau?\n–Aquesta qüestió comporta que la Universitat no puga ser monolítica i haja d’actuar en conseqüència. Si vinguera un 3+2 (tres anys de grau i dos de màster), serien tres anys a preus públics i dos anys a preu actual? Els màsters oficials tenen obligatòriament seixanta crèdits. Per això el preu no és baladí, perquè reduiria el nombre de gent que s’hi apunta. Un màster de dos anys que et coste sis mil euros és per a pensar-s’ho perquè hi ha situacions tan curioses com ara que fer un màster a Espanya et coste més de dos mil euros i si te’n vas a Berlín el mateix màster et pot costar sis-cents euros. De manera que et preguntes si et paga la pena anar-te’n i invertir fora, conéixer una altra cultura o millorar l’idioma. Imagina’t que amb dos-cents euros puc allotjar-me amb algun conegut i prenc vols barats per a tornar a Espanya i m’ix millor de preu. Si a Espanya s’encareixen els màsters, no tindrem alumnes i això significa no tindre tants professors i les jubilacions s’amortitzen. Se sap que es pot perdre un vint o un trenta per cent de la Universitat si s’aplica un 3+2 en les condicions que acabe de dir.\n–Si li dic que vull estudiar un postgrau, em recomanaria un màster oficial o un títol propi?\n–Aquesta pregunta tindria moltíssim sentit si hi haguera màsters oficials que feren el mateix que un títol propi. Els oficials tenen un funcionament amb un recorregut, mentre que els propis cobreixen aspectes del moment, no necessiten tants crèdits, podem fer un de propi de menys crèdits que t’especialitze. Imaginem un supòsit: tenim unes tècniques per a infermers i infermeres perquè treballen en certes àrees amb cirurgians, per a això no és necessari un màster oficial. Un ha de fer el que li agrade, perquè quan algú em pregunta què pot estudiar el seu fill, jo li dic sempre que estudie el que vulga i després ja veurem si troba eixides. El grau hauria de ser més generalista del que és, però el màster propi i l’oficial són el que són. Per a estudiar un postgrau, primer mesura les teues forces, esbrina què vols fer i en el que vols especialitzar-te.\n–La investigació en altres idiomes és cada vegada més freqüent.\n–La llengua franca és l’anglés. Els nostres alumnes als instituts saben tan poc anglés que el Govern no s’atreveix a donar-los el B1 una vegada acaben el batxillerat o la selectivitat, quan el normal seria tindre’l després d’estudiar tants cursos d’anglés. Nosaltres hauríem de caminar cap a un estadi on una persona que acabe el batxillerat tinga el B1 per definició, però per a això ha d’haver-hi un nivell de docència que siga clar. L’equip rectoral de la Universitat ofereix idiomes actualment en condicions econòmiques favorables per aprendre’ls. Jo li recomanaria a qualsevol estudiant que es traga el B2 com més prompte millor.\n–Amb les llicenciatures no hi havia tanta pressió amb els idiomes.\n–Cert. Em passava molt de temps conscienciant les famílies que els seus fills feren l’Erasmus. La gent ix per la nit ací i allà, però aprendre alguna cosa fora en una altra situació i en una altra llengua és molt important. En aquest sentit, el problema de les llengües no se soluciona només amb grups d’alt rendiment, sinó que els estudiants han de parlar en anglés. Seria perfecte que si un treball de finalització de grau representara dotze crèdits, si es fera en anglés en foren quinze, encara que no està permés. El doctorat pot fer-se de manera bilingüe, les necessitats es creen; si proliferen acadèmies, que ho facen. A mi em fa vergonya veure que no tenim una gran escola d’idiomes, continua sent igual a quan jo estudiava la carrera fa dècades. Un contrapunt, estem parlant d’anglés, però no sols és important aquest idioma, l’alemany és important perquè allí hi ha llocs de treball. Aprendre llengües és positiu per a nosaltres des del punt de vista cultural, i recordem que els xiquets comencen a parlar i a construir amb subjecte, verb i predicat sense ensenyar-los gramàtica.\nTags: Rafael Crespo\nPrevious Post Centre de Càlcul: seixanta anys d’innovació tecnològica al servei de la comunitat universitària Article següent Javier Gilabert: “Cal invertir més en ciència”


AVALEM JOVES PLUS | Ajuntament de Tavernes de la Valldigna\nPROGRAMA INCENTIUS A LA CONTRACTACIÓ DE PERSONES JOVES QUALIFICADES PER ENTITATS LOCALS, EN EL MARC DEL SISTEMA NACIONAL DE GARANTIA JUVENIL\nResolució de 5 d'agost de 2019, de la directora general d'Ocupació i Formació de LABORA Servef\nL'Ajuntament de Tavernes de la Valldigna , a través de la Regidoria de Foment Local , amb l'objectiu de millorar l'eficàcia de les polítiques d'ocupació i formació en el municipi de Tavernes de la Valldigna , realitza 7 contractacions de persones joves qualificades mitjançant contracte en pràctiques, a jornada completa, durant dotze mesos.\nLa subvenció obtinguda per al programa és de 126.901,42 €\nPERFILS EMCUJU 2019\n- Classificar, els documents i avisos que cal fer arribar als ciutadans o institucions, en matèria d'urbanisme.\n- Detectar, avisar i incoar els corresponents expedients per les sol·licituds d'actuacions urbanístiques, infraccions o irregularitats urbanístiques i de les Obres i Serveis Municipals.\n- Funcions de desenvolupament de tasques de gestió administrativa i suport de nivell intermedi comuns a l'actuació de l'Administració; tramitació i ordenació dels procediments administratius en les dependències d'urbanisme, medi ambient, activitats i altres. Materialitzar documental, informàticament i planimétricament tots els treballs que se l'encarreguen referents directa o indirectament a l'Urbanisme; Obres i Serveis Municipals; Subvencions i altres Dependències Municipals.\n- Assessorarà, emetrà informes especialment en matèria d'urbanisme, obres, activitats, segregació i unes altres.\n- Portarà els expedients d'infracció urbanística i els de legalització d'obres; redactarà Memòries i Projectes en la seua matèria; visitarà les construccions, instal·lacions i obres, calcularà les corresponents exaccions, i en resum realitzarà per a l'Ajuntament- i a més de les anteriors- totes les tasques pròpies de la seua titulació i especial habilitació en urbanisme amb una labor complementària de col·laboració interdepartamental.\nTÈCNIC/A SUPERIORS EN RECURSOS HUMANS, EN GENERAL\n- Realitzar gestions administratives, encarregar-se de la presentació de documents per via telemàtica dins del termini i en la forma escaient, supervisar el compliment de terminis en procediments administratius, etc.\n- Realitzar les gestions administratives de personal, d'acord amb la normativa laboral vigent, a més de prestar el suport necessari al departament de Recursos Humans.\n- Coordinar als diferents departaments de l'Ajuntament que puguen intervindre en qualsevol etapa d'una licitació.\n- Col·laborar en la redacció del contracte de subministrament de roba de treball i equips de protecció individual.\n- Estudiar els processos i activitats dels Serveis i departaments municipals.\n- Proposar la distribució del personal per a l'optimització dels recursos existents.\n- Estudiar els models de dades, els fluxos i circuits d'informació, els procediments i documents, i proposar alternatives de millora.\n- Estudiar i dissenyar nous Sistemes d'Informació, de comunicació i de gestió que permeten millorar tant els serveis interns, cap als usuaris, com els serveis externs, cap als ciutadans.\nADVOCATS EN GENERAL\n- Vigilància del que es disposa en les ordenances municipals, els acords de la corporació municipal i els decrets de les citades autoritats.\n- Vigilància de llicències municipals i autoritzacions d’ ocupació del domini públic, comprovació de llicències i autoritzacions per a venda no sedentària, control de servei de transport urbà, vigilància d'escolaritat i cooperació a la representació corporativa.\n- Classificar, notificar, o entregar els documents i avisos que cal fer arribar als ciutadans o institucions, utilitzant, si és necessari, vehicles, i emplenant la diligència normalitzada corresponent i traslladar entre els llocs a persones ,documentació, missatges, encàrrecs, notificacions de l'Ajuntament, Jutjat de pau o altres Entitats.\n- Realitzar els treballs administratius de suport necessaris per a la realització de la seua funció: vals, parts de presència, informes, parts de treball, denúncies, atestats, etc.).\n- Col·laborar en la preparació dels treballs al seu càrrec (recollida de dades, procediments, elaboració d'informes, etc.), aportant els seus coneixements tècnics.\n- Recopilar informació històrica de fonts de confiança, tals com registres, diaris, arxius de notícies i fotografies per a la seua anàlisi i interpretació.\n- Organitzar la informació obtinguda i validar la seua autenticitat i significat.\n- Investigar esdeveniments històrics.\n- Rastrejar desenvolupaments històrics en un camp específic (social, cultural, polític o diplomàtic).\n- Consultar i col·laborar amb grups, organitzacions i fundacions per a incentivar la preservació d'activitats històriques.\n- Assessorar particulars i institucions sobre l'autenticitat històrica d'artefactes, materials, tradicions i registres.\n- Coordinar activitats amb els treballadors a càrrec de la classificació i arxiu dels registres.\n- Traduir o sol·licitar la traducció dels registres quan siga necessari.\n- Editar les publicacions i exhibicions històriques.\n- Entrevistar per a recopilar informació sobre la vida de persones específiques.\n- Documentar i organitzar informació per a publicacions en llibres o documentals.\nTÈCNIC/A EN EDUCACIÓ INFANTIL\n- Organitzar jocs i activitats educatives individuals o col·lectives destinats a afermar i promoure el desenvolupament físic i mental i el comportament social de xiquets/tes i joves.\n- Organitzar tallers, jornades, conta contes i activitats itinerants dirigits al públic infantil i familiar amb la finalitat de fomentar la lectura i la creativitat en els xiquets/es.\n- Coordinar, controlar i avaluar els programes i projectes desenvolupats.\n- Preparació de la documentació necessària per a sol·licitud de subvencions i ajudes.\n- Programació, campanyes, anàlisis i atenció al públic en la seua matèria.\n- Actualització i posada al dia dels recursos disponibles per als usuaris dels serveis.\n- Desenvolupar programes, projectes i plans d'actuació referents al propi àmbit professional, tant per petició, com per iniciativa pròpia.\nMESTRE/A D'EDUCACIÓ PRIMÀRIA\n- Ajuda als professionals i tècnics municipals en l'exercici de la seua funció.\n- Realització, classificació i arxivament d'expedients relacionats amb els temes esportius i recreatius.\n- Control de la neteja, seguretat i ordre en el seu departament.\n- Redacció d'informes que se li sol·liciten.\n- Vetlar pel bon desenvolupament de les accions esportiu recreatives.\n- Assessorament del desenvolupament esportiu i recreatiu a la Corporació i membres que el sol·liciten, així com a la resta de departaments en què es faça necessària tal informació dins de la seua específica competència.\n- Desenvolupar programes, projectes i plans d'actuació referents al propi àmbit professional, tant per petició, com per iniciativa pròpia:\n- Conèixer i posar en pràctica recursos (materials, tècnics o personals) que impliquen la consecució d'objectius.\n- Reunions de coordinació, seguiment i valoració.\n- Disseny i execució de les avaluacions.\n- Fomentar el treball en equip, la cooperació i el consens.\n- Potenciar les habilitats humanes i creatives de l'equip.\n- Actuar en la resolució de conflictes.\n- Fomentar les potencialitats de cadascun.\n- Assessorar, orientar, aconsellar, supervisar, adaptar, reconduir, motivar, i en general estar alerta tant de l'equip de treball, com de l'activitat i fonamentalment de les persones que gaudeixen de l'activitat.\n- Dur a terme les activitats.\n- Promocionar l'esport entre els xiquets i xiquetes amb discapacitat com a vehicle socioeducatiu i font de salut.\n- Proporcionar a xiquets i xiquetes amb discapacitat un bagatge psicomotriu a través d'una formació bàsica esportiva que potencie al màxim les seues habilitats i qualitats físiques, socials, emocionals i intel·lectuals, contribuint així a la seua formació integral com a persones.\n- Realitzar activitats dirigides a la progressió de les habilitats dels xiquets/tes, amb la intenció que reconeguen l'esport com una manera d'aprendre coses noves, de fer salut i de construir.\n- Realitzar el seguiment, control i coordinació dels serveis contractats en l'àrea de medi ambient: educació mediambiental en col·legis, vigilància i prevenció d'incendis, control de procesionaria, brigada forestal,\n- Atendre personal, telemàtica i telefònicament als usuaris: legislació, denúncies ambientals, informació sobre tràmits, etc.,\n- Realitzar el seguiment i coordinació del voluntariat ambiental,\n- Coordinar amb la brigada forestal la localització i neteja d'abocadors il·legals.\n- Sol·licitar, gestionar i justificar subvencions.\n- Elaborar i actualitzar el pla d'inundacions.\n- Dissenyar i organitzar campanyes d'educació ambiental (dia de l'arbre, *escola de la natura, etc.).\n- Atendre avisos i denúncies, realitzant si escau inspeccions.\n- Elaborar el pressupost anual de medi ambient.\n- Assistència a reunions externes (planeja d'emergència, simulacres, etc.).\nResolució de 8 d'agost de 2019, de la directora general d'Ocupació i Formació de LABORA Servef\nL'Ajuntament de Tavernes de la Valldigna, a través de la Regidoria de Foment Local, amb l'objectiu de millorar l'eficàcia de les polítiques d'ocupació i formació en el municipi de València, realitza 8 contractacions de persones joves mitjançant un contracte temporal per obra o servici, a jornada completa, durant dotze mesos.\nLa subvenció obtinguda per al programa és de 140.708,50 €\nPERFILS EMPUJU 2019\nADMINISTRADOR DE SISTEMES DE XARXES\n- Treballs d'instal·lació, configuració i manteniment de sistemes microinformàtics.\n- Donar suport a la persona usuària en el maneig de les aplicacions sobre els sistemes microinformàtics i formar part del servei de suport informàtic de l’ ajuntament.\n- Instal·lació, configuració i verificació dels equips informàtics i programari de base inicial. L'administració de les xarxes d'àrea local (LAN); la detecció i solució de problemes que es puguen plantejar durant l'activitat dels equips.\n- La realització del pla de manteniment preventiu per a optimitzar el rendiment i garantir el correcte funcionament dels sistemes microinformàtics.\n- El seguiment de control del funcionament dels sistemes centrals.\n- La generació d'informes de rendiment, disponibilitat, estat i incidències dels sistemes.\n- L'execució, control i generació d'informes de còpia de seguretat dels sistemes, d'arxivat del sistema SAP.\n- Disseny i programació de nous desenvolupaments de programa.\n- Manteniment del programa desenvolupat a l'Ajuntament.\n- Realització de les tasques d'administració de sistemes informàtics relacionats amb el desenvolupament de les aplicacions.\n- Investigació i documentació per a la implantació de nous serveis i sistemes, així com el seu manteniment.\n- Control de la integritat de les dades emmagatzenades.\n- Atenció i formació a usuaris.\n- Col·laboració amb el superior jeràrquic en la gestió administrativa del servei.\n- Elaboració d'informes, documents, etc. relacionats amb el servei.\n- Realitzar a més totes aquelles tasques anàlogues i complementàries que li siguen encomanades pel seu superior relacionades amb el seu lloc.\nEDITORS MUNTADORS/ES D'IMATGE\n- Classificar els arxius fotogràfics.\n- Retocar les imatges amb programes digitals, produir imatges digitalitzades noves o retocar els negatius.\n- Relacionar els temes a partir dels textos que tinga.\n- Analitzar els textos i traure les idees principals a il·lustrar.\n- Dur a terme cerques en organismes oficials.\n- Depenent del tema, veure l'adequat d'una possible producció fotogràfica a mesura.\n- Seleccionar les imatges més pertinents temàticament.\n- Seleccionar les imatges amb un criteri tècnic en el que a qualitat es refereix.\n- Assegurar-se que un altre/a company/a no està utilitzant l'acarona fotografia en un altre projecte.\n- Gestionar els drets de la imatge.\n- En alguns casos valorar els costos respecte al pressupost inicial que es tinga.\n- Dissenyar i maquetar treballs en programes de disseny gràfic i preparar els treballs per a la impressió.\n- Realitzar i col·laborar amb el disseny gràfic per a la difusió, presentació i identificació dels actes que s'organitzen pels diferents serveis, a través dels equips i instruments aplicables disponibles en la seua àrea d'adscripció.\n- Elaborar i participar en l'elaboració de cartells, fullets, portades, credencials, tríptics, díptics o invitacions, conforme a les sol·licituds dels diferents serveis.\n- Dissenyar i produir la senyalística i els rètols de les oficines i vehicles municipals, per a mantindre la imatge gràfica institucional.\n- Auxiliar en l'elaboració de propostes per a les pàgines web municipals.\n- Col·laborar amb els seus superiors en la preparació dels treballs, indicant els recursos més adequats per a la realització d'aquests.\n- Arxivar i custodiar el material reproduït per a la seua utilització i aprofitament.\nTECNIC/A ADMINISTRATIU/VA EN GENERAL\n- Fer tasques administratives de tràmit i col·laboració.\n- Funcions de desenvolupament de tasques de gestió administrativa i suport de nivell intermedi comuns a l'actuació de l'Ajuntament; aquelles que s'exerceixen fonamentalment en les àrees de tramitació i ordenació dels procediments administratius; gestió de recursos humans; economicofinancers; activitat contractual; activitat patrimonial; activitat subvencionable; participar en el desenvolupament local i de polítiques sectorials de les diferents dependències la competència de les quals corresponga a l'Administració Local entre les quals destaquen les polítiques socials, mediambientals, econòmiques, culturals, recreatives, esportives, turístiques i altres.\n- Tramitar expedients i processos administratius, formulació de diligències, actes, provisions, compareixences i oficis de mer tràmit, formulació de requeriments, citacions, notificacions i comunicacions; i extensió de les oportunes diligències i actes administratius d'anàloga naturalesa.\n- Controlar els expedients i processos.\n- Registre, tramitació i control de terminis de les sol·licituds de subvencions sol·licitades per l'ajuntament.\n- Col·laborar en la racionalització d'estructures i sistemes de treball i en la formalització i simplificació d'expedients, processos i impresos.\n- Informar i atendre el públic, tant presencial com telefònicament.\n- Utilització de l'aplicació corresponent en cada unitat.\n- Dur a terme les gestions necessàries per a resoldre les qüestions que se li plantegen o encarreguen en el seu àmbit competencial utilitzant el mitjà procedent en cada cas (documental, telefònic, electrònic, presencial).\nTÈCNIC/A EN ELECTRICITAT\n- Col·laborar amb els seus superiors en la preparació de treballs, indicant els recursos, tant materials com humans, més adequats per a la realització d'aquests.\n- Efectuar el recorregut de la zona que se li assigna per a l'observació, inspecció, detecció de determinada activitat, estat de béns o prestació de serveis a l'Ajuntament. Comprovar, segons procediments establits pels seus superiors.\n- Informar els seus superiors, amb procediments senzills clarament establits, aquella activitat, estat de béns o serveis que no s'ajusten al que es preveu establit.\n- Interpretar i especificar sobre pla, clàusula de contracte o normativa la infracció o situació a resoldre concreta, realitzant per a això el seu tràmit administratiu previst de redacció de parts de treball o acta.\n- Distribuir adequadament les tasques entre l'equip al seu càrrec (ajudants, operaris, etc.) segons les competències de cada categoria, evitant lliscaments de funcions.\n- Controla els materials, maquinària, eines i vehicles al seu càrrec.\n- Fer els treballs administratius de suport necessaris per a la realització de la seua funció (vals, parts de presència, administració del personal, parts de treball, parts de consum, ordres de treball, sol·licituds de compra, etc.).\n- Col·labora amb el seu superior en la preparació dels treballs al seu càrrec (recollida de dades, procediment, elaboració d'informes, etc.)\n- Realitza a més totes aquelles tasques anàlogues i complementàries que li siguen encomanades pel seu superior relacionades amb la missió del lloc.\nMECÀNIC/A DE MANTENIMENT D'EDIFICIS I EQUIPAMENTS URBANS\n- Informar i atendre el ciutadà o a la resta d'empleats, segons siga procedent, per a resoldre aspectes de la seua competència.\n- Cuidar i mantindre les eines, el material i la maquinària utilitzats.\n- Utilitzar els ordinadors i aplicatius informàtics i tecnològics necessaris per al correcte compliment del lloc de treball.\n- Assistir a quantes reunions de treball siga convocat durant la seua jornada de treball.\n- Tractar de resoldre quants problemes sorgisquen en el seu àmbit de gestió i responsabilitat professional, posant en coneixement del seu superior les incidències produïdes.\n- Col·labora amb els seus superiors en la preparació de treballs, indicant els recursos, tant materials com humans, més adequats per a la realització d'aquests.\n- Efectuar el recorregut de la zona que se li assigna per a l'observació, inspecció, detecció de determinada activitat, estat de béns o prestació de serveis a l'Ajuntament.\n- Comprovar, segons procediments establits pels seus superiors, que aquesta activitat o servei s'ajusta a les condicions establides.\n- Interpretar i especificar sobre pla, clàusula de contracte o normativa, la infracció o situació a resoldre concreta, realitzant per a això el seu tràmit administratiu previst de redacció de parts de treball o acta.\n- Fer tasques i activitats complementàries i auxiliars pertanyents als oficis, però que són necessàries per al complet acompliment del seu ofici.


Caixa Capital Risc » Smartvel reforça el seu capital amb la participació d’inversors internacionals per impulsar el seu creixement\nSmartvel reforça el seu capital amb la participació d’inversors internacionals per impulsar el seu creixement\n12.11.2018 · Categoríes: Caixa Capital Micro II, Tecnologies digitals\nSmartvel, startup espanyola proveïdora de solucions de contingut de destinacions per al sector turístic, ha tancat la seva segona ronda de finançament per valor de 1,05 milions de dòlars que permetran a la companyia tecnològica seguir avançant pel camí de ràpid creixement que manté gràcies a la seva innovadora tecnologia basada en Big Data, capaç de recopilar contingut turístic actualitzat de qualsevol destinació del món.\nEn l’operació, a més del suport de Caixa Capital Risc i Alsa, empreses que van invertir en fases més iniciales, i que han incrementat la seva participació, han participat prestigiosos inversors en el món empresarial com Fides Capital, Faraday Venture Partners o Pinama Inverstartups. També han participat inversors internacionals de primer nivell de la talla de Max Burger, a més d’altres inversors independents.\n“El més valuós d’aquesta ronda és la talla dels inversors, amb trajectòries d’èxit en la consolidació de companyies que han estat capaces de canviar la dinàmica de moltes indústries i avui estan valorades en milions de dòlars. Estem segurs que gràcies a ells podrem arribar a convertir-nos en un referent en solucions de contingut en el sector turístic a nivell internacional “, apunta Íñigo Valenzuela, CEO d’Smartvel.\nLa tecnologia de Smartvel que es basa en tècniques de Big Data i Machine Learning, és capaç de recopilar, classificar, monitoritzar, enriquir, traduir i geolocalitzar de manera eficient i actualitzada tots els esdeveniments que ocorren en qualsevol destinació en el món. Amb tot aquest contingut rellevant per al viatger, Smartvel ha desenvolupat una sèrie de solucions fàcilment integrables en els canals digitals dels seus clients – principals jugadors en el sector turístic com Aerolínies, Oficines de Turisme, Cadenes Hoteleres o Agències de Viatge – que els permet mostrar als seus viatgers tot el contingut sobre el que fer en els seus destins, com a eina d’inspiració i d’ajuda a la planificació de la seva estada a destí. Amb això aconsegueixen afegir valor a l’experiència del client en tots els punts de contacte del customer journey, i contribueixen a una millora de la percepció de marca i de la fidelització del client.\n“A Smartvel, volem ajudar les principals empreses del sector a millorar l’experiència dels seus viatgers, aportant valor mitjançant solucions de contingut que permeten als seus usuaris obtenir inspiració i planificar un viatge de manera intuïtiva” assegura Valenzuela. “Ens trobem davant d’un panorama molt canviant en el sector turístic a causa de la irrupció de les noves tecnologies i l’era digital. Les empreses necessiten apostar per noves tecnologies i serveis que afegeixin valor durant tot el cicle del viatger connectat, per poder diferenciar-se de la competència i fidelitzar els seus usuaris” afegeix.\nSmartvel, que recentment va adquirir a l’empresa de màrqueting de continguts britànica Pearlshare, compta ja amb importants clients de la talla de Singapore Airlines, Iberia, La Ciutat de Buenos Aires, Iberostar Hotels, Nautalia, Mahou o Grup Globalia, entre d’altres, i es troba en ple creixement internacional, de manera que aquesta nova ronda suposarà un impuls en els seus recursos per poder seguir invertint en els seus internacionalització durant els propers anys, així com per seguir perfeccionant la seva tecnologia i producte.\nL’opinió dels inversors\nPer la seva banda, Caixa Capital Risc, la gestora de capital risc de CriteriaCaixa, amb més de 175 inversions en els últims anys i que gestiona actualment 195 milions d’euros, comenta: “Ampliem la nostra posició en Smartvel per la forta tracció internacional demostrada , així com per les expectatives de negoci i alt component tecnològic de la solució creada”.\nALSA comenta que “la confiança d’ALSA en aquest projecte està motivada per la nostra Estratègia d’Innovació, que aposta entre d’altres per la participació en Startups com Smartvel amb un elevat potencial de creixement”.\nFIDES Capital, pertanyent al Grup perennius comenta “A Smartvel identifiquem un gran equip liderant un projecte tecnològicament molt sòlid amb un model de negoci testat i en creixement, així com gran projecció internacional”.\nFaraday Venture Partners “Estem encantats de tenir a Smartvel dins del nostre portfoli d’inversions tant pel seu creixement en mètriques fins a la data com l’estat de maduresa de la companyia i per l’equip que la lidera.”


rba salut i gestió: Equilibri Pressupostari a l’ICS? De què estem parlant?\nEquilibri Pressupostari a l’ICS? De què estem parlant?\nEn la pàgina web de l’ICS s’ofereix una informació titulada “Resultats positius en el balanç de la gestió de l’ICS l’any 2017” que requereix una matisació pel que fa als resultats econòmics de l’exercici.\nUna cosa és no superar la despesa màxima autoritzada per a l’exercici, que vol dir pressupost aprovat més dèficit autoritzat, i l’altre que l’ICS hagi assolit l’equilibri pressupostari en aquest exercici, cosa que no és certa.\nL’any 2017 ha estat un any positiu per l’ICS des de la vessant assistencial. Els increments quantitatius de l’activitat desenvolupada tant en els hospitals com a l’assistència primària així ho posen de manifest. Això es desprèn del balanç de gestió de la Institució donat a conèixer aquest dies, del qual se’n fan ressò entre altres el sindicat Metges de Catalunya. Del balanç de l’ICS es desprèn que la millora no ha estat només quantitativa en totes les línies assistencials, sinó també qualitativa i a nivell d’eficiència dels recursos esmerçats.\nEn el balanç es fa una referència positiva a l’esforç dut a terme pels professionals, fet que ha propiciat que el sindicat Metges de Catalunya hagi dit la seva al respecte. El seu secretari Josep Maria Puig ha dit:\nDavid Elvira, director del CatSalut, president del\nconsell d'administració de l'ICS\n“Aquestes dades són fruit només del sobreesforç dels professionals que hi han posat el coll, perquè l’Administració ha estat incapaç de destinar els mitjans necessaris per revertir les retallades. Amb la mateixa plantilla o fins i tot amb menys –l’atenció primària ha perdut 870 facultatius en els darrers set anys–, s’ha fet més feina. No és veritat que l’ICS hagi incrementat el nombre de metges, només ha aplantillat el personal eventual”\nSigui com sigui, el cert és que a l’any 2017, l’ICS ha estat més eficient que l’any anterior. El que ja costa més d’empassar és la afirmació que es fa dins d’aquest balanç de gestió relativa a la situació econòmica. Em refereixo al paràgraf següent:\n“Durant l’any passat... s’ha assolit l’equilibri pressupostari... Pel que fa a la gestió econòmica, per segon any consecutiu els comptes de l’ICS s’han mantingut per sota del nivell de despesa màxima assolible fixat pel CatSalut...”\nI aquí és on ve la discrepància. El procés administratiu de pagament de factures a l’administració pública passa per la fiscalització de les mateixes per part de l’interventor. Aquest, davant de qualsevol factura, el primer que fa és constatar si existeix crèdit pressupostari per poder-la pagar. Només autoritza el pagament si realment la Institució disposa en els epígrafs corresponents del seu pressupost de diners suficients per poder fer efectiva la factura. Si com ha passat tantes vegades no hi ha crèdit per poder-la abonar la factura queda pendent. És el que coneixem com factures al calaix de les que tots hem sentit parlar. El conjunt de factures pendents de pagar a l’acabar l’exercici pressupostari seria el dèficit d’aquella institució.\nAquest dèficit, si no se li fa front, pot anar-se acumulant amb els anys, i la primera conseqüència d’això és el retard en els terminis de pagament de les institucions públiques. Diguem que aquest dèficit el “financen” els proveïdors cobrant en uns terminis cada vegada més dilatats i per tant més difícils d’assumir. Alguns proveïdors, conscients d’aquesta situació es curen en salut, cobrant uns preus que inclouen una estimació del cost de la demora en cobrar. Lògicament això acaba perjudicant a la pròpia institució pública que paga més car el preu dels bens i serveis que compra.\nPer evitar aquestes situacions d’encariment absurd dels bens i serveis, el govern de l’Estat vas donar forma a la Llei de Morositat que ha entrat en vigor a tota Europa, fruit d’una directiva comunitària que obliga a les administracions públiques a pagar en un termini màxim de 60 dies. Aquesta llei comporta sancions per aquelles administracions públiques que no la compleixin, i això afecta de ple a l’ICS, que històricament anava acumulant any rere any, un dèficit més gran o més petit, però dèficit en definitiva.\nPer evitar que aquest dèficit de cada any, comportés l’allargament dels terminis de pagament, des de fa uns anys el govern de Catalunya aprova sistemàticament cada exercici un crèdit extraordinari per l’ICS, més enllà del seu pressupost anual, d’una quantitat que aproximadament equival al dèficit de l’ICS de l’any anterior. D’aquesta manera l’ICS pot pagar les factures al calaix pendents de l’exercici anterior.\nCom a conseqüència d’això, l’ICS disposa cada d’any d’un pressupost assignat pel CatSalut i d’un crèdit assignat per economia i finances. Per tant, quan des de l’ICS ens diuen que han aconseguit l’equilibri pressupostari, això no és cert i requereix d’una matisació. El que han aconseguit, en el millor dels cassos, és fer un dèficit com el de l’any anterior. És a dir, s’han gastat el previst en el pressupost i a més el crèdit extraordinari. Per tant, han fet un dèficit ho mirem com ho mirem. Tant si el dèficit estava autoritzat com si no.\nEn canvi la segona part de la frase continguda al web de l’ICS és del tot correcta: “les despeses de l’ICS s’han mantingut per sota del nivell de despesa màxima autoritzada pel CatSalut”, és a dir, han estat per sota del pressupost assignat més el dèficit autoritzat.\nCrec que en els temps que corren, és molt millor dir les coses pel seu nom, tal com feia Boi Ruiz en la seva etapa de conseller de Salut, reconeixent un dèficit que no pot adjudicar-se a una mala gestió, sinó que és un dèficit estructural i per tant una bona part d’ell està del tot justificat. Si presumim de transparència siguem-ho del tot i comencem per dir les coses pel seu nom, sense subterfugis dialèctics.\nPublicat per Ricard Bosch a 10:57


Escoles Especials: CCOO diem NO a la firma del conveni que és un xec en blanc a la Patronal - educaccio.cat\nEscoles Especials: CCOO diem NO a la firma del conveni que és un xec en blanc a la Patronal\nPer un plat de\nPatronal troba complicitats en les retallades presents i futures als\n-Ens equiparen en les retallades però no en els\nCliqueu aquí per baixar el document en pdf\nLa patronal i els sindicats donen per tancada la “negociació”, és a dir l’acceptació de TOTES les propostes de la Patronal.\nCCOO diem NO a la firma del conveni d’escoles d’educació especial proposat per la Patronal DINCAT I ECOM.\nLa resta de sindicats representatius a la mesa negociadora han donat suport a les patronals i ens convoquen per formalitzar la signatura de conveni el proper dia 7 de novembre.\nAfirmem que, l’acceptació d’aquest conveni permet protegir els titulars de l’impagament del teu sou, i al Govern li deixa mans lliures per modificar lleis o normatives que li permetin pagar menys als treballadors i treballadores de les escoles.\nCCOO ens manifestem en contra de la neutralització de la negociació col·lectiva dels nostres salaris i les nostres condicions laborals.\nNo trobem explicació a quina estratègia sindical obeeix l’acceptació per conveni de retallades de sous tant a personal de pagament delegat com a personal de pagament directe.\nNo estem d’acord amb la inaplicació del premi de fidelitat de manera extensiva a personal en pagament directe i pagament delegat.\nCCOO volem alertar que aquests dies l’Administració està\nimposant una nova retallada a tots els treballadors i les treballadores públics\nde Catalunya. La signatura d’aquest Conveni ens condemnaria a perdre diners i\npoder adquisitiu ara i en el futur. Significa lliurar un xec en blanc que\nacabaren pagant els propis treballadors i treballadores.\nPaga la pena la signar aquest conveni?\nMereix la pena la firma\nÉs que els professionals\nd’aquest sector no hem fet prou i no fem prou per les nostres escoles i alumnat\nque ens mereixem ser espoliats econòmicament i dels nostres drets tant per\nl’administració com per les patronals de iniciativa social?\nI tot plegat per què? Per no\nanar al conveni estatal? Qui obliga anar al conveni estatal?\nPer problemes econòmics\nd’algunes escoles? Qui gestiona i com gestiona les escoles que funcionen\nEls treballadors i treballadores del centre d’Educació Especial…:\nReunits en Assemblea el dia…\n•Defensem la pròrroga del Conveni Col•lectiu vigent.\n•Considerem que la vinculació de les nostres retribucions i les taules salarials del personal docent i tècnic d’Educació Especial als Pressupostos de la Generalitat vulnera el nostre dret a la negociació col•lectiva. Aquesta modificació del Conveni ens aboca a una situació d’incertesa i indefensió davant les retallades que volen aplicar-se en el Pressupostos i que afectaran al sistema de finançament de les Escoles d’Educació Especial.\n•Entenem que la suspensió temporal del premi de fidelitat dels treballadors i treballadores suposa la renúncia a una retribució salarial sense cap mena de contrapartida als treballadors i treballadores i obre la porta a la seva extinció.\n•Diem NO a la firma del conveni d’escoles d’educació especial proposat per la Patronal DINCAT I ECOM.\nNom, cognoms i email de contacte de les persones que donen suport a aquest Manifest\nEs garanteix l’absoluta confidencialitat\nLes teves dades seran incorporades a un fitxer del que és titular la Confederació Sindical de la Comissió Obrera Nacional de Catalunya (CS CONC). També seran incorporades a un fitxer de la Federació d’Educació, sector al que pertany l’empresa en la que treballes. La finalitat del tractament de les teves dades en aquests fitxers és donar suport al Manifest “VOLEM UN CONVENI DIGNE d’Educació Especial”. A més, aquestes dades podran servir per a enviar-te informació sobre temes d’interés sindical i laboral. Pots exercir els teus drets d’accés, rectificació, cancel·lació i, en el seu cas, d’oposició, enviant una sol·licitud per escrit, acompanyada de la fotocopia del teu D.N.I. i indicant “PROTECCIÓ DE DADES”, al domicili de la CS CONC, situat a Via Laietana, 16, 08003 de Barcelona, per al fitxer de la CS CONC i de la Federació d’Educació,. Si tens algun dubte pots enviar un correu electrònic a lopd@ccoo.cat o trucar al telèfon 934.812.700


Sant Julià celebra Sant Sebastià sense escudella però amb assemblea de la Germandat i missa - Altaveu el diari digital d'Andorra\nSant Julià celebra Sant Sebastià sense escudella però amb assemblea de la Germandat i la missa\nL'entitat es reunirà amb la Creu Roja per poder col·laborar amb el centre de dia de la parròquia laurediana\n20/01/2021 (16:41 CET)\nJosep Majoral durant la seva intervenció a l'assemblea de la Germandat de Sant Sebastià. Altaveu\nLa pandèmia ha limitat la celebració dels actes de Sant Sebastià a Sant Julià de Lòria a l'assemblea de la Germandat i la missa, i sense escudella ni repartiment de pans. Durant l'assemblea, el cònsol major Josep Majoral ha informat del lliurament de claus a la Creu Roja per a la gestió del centre de dia de la parròquia. Sant Sebastià és vot de poble a la parròquia.\nJosep Majoral ha donat les gràcies a la Germandat ja que la idea del centre de dia va sorgir de l'assemblea de l'any passat. Des de l'associació s'ha anunciat que col·laboraran amb la Creu Roja d'una manera simbòlica. Es reuniran amb el seu director per saber si poden efectuar alguna aportació. La Germandat renovarà l'any vinent la seva junta directiva i ara busquen un relleu en el lloc d'infermera que va quedar vacant a causa de la mort, l'any passat, de Paquita Fiter.\nLa Germandat de Sant Sebastià va ser fundada l'any 1861 tot i que no va ser autoritzada pel Consell General fins al 1890. Té per objectiu la prestació de socors mutus entre els seus associats, l'assistència dels germans malalts i l'acompanyament dels germans difunts fins a la sepultura. Els darrers anys va impulsar la instal·lació d'una sala de vetlles a Sant Julià de Lòria i la posada en marxa del centre de dia. El seu president és Enric Naudi.


EMPORDÀ LLEURE: Convocatòria de subvencions per activitats que realitzen les entitats juvenils i les entitats que presten serveis a la joventut\nConvocatòria de subvencions per activitats que realitzen les entitats juvenils i les entitats que presten serveis a la joventut\nDes de la Coordinació Territorial de Joventut a Girona, informen que amb data 09/06/11 han sortit publicades al DOGC les basesde la convocatòria de Subvencions per Activitats que realitzen les entitats juvenils i les entitats que presten serveis a la joventut de la Direcció General de Joventut.\nEl termini de presentació de sol·licituds finalitza el 05/07/11.\nDegut als canvis que s’han introduït, us informem a continuació dels que considerem més importants pel que fa al procediment de justificació, recomanant, a més, la lectura completa de les bases de la convocatòria per estar al corrent dels requisits i processos de la mateixa.\nS’ha d’executar TOT el pressupost que consti a la sol·licitud. Per tant, no poden haver desviacions significatives entre el pressupost iniciat i el que finalment s’executi. Si el cost final de l’activitat és inferior al previst, és molt probable que la subvenció atorgada es redueixi de manera proporcional.\nS’haurà de justificar amb factures el 100% del pressupost (i no només la part atorgada per la DGJ).\nLa data límit per a justificar la subvenció és el 22 de novembre de 2011. Tingueu-ho molt en compte quan presenteu la sol·licitud, especialment pel que fa a la necessitat de fer les despeses abans d’aquesta data.\nPer a qualsevol dubte o consideració que cregueu oportuna fer-nos arribar podeu contactar amb Laura Masó al telf. 872975882 o a través del correu electrònic joventut.girona bsf@gencat.cat a la Coordinació Territorial de Joventut a Girona.


2016/2016_10_03_Proposta_llosa_Vall_Hebron.jpg dilluns, 3 d'octubre de 2016\nPersonatges JOAQUIM CAMA, AV Parc de la Vall d’Hebron\nSón 14.000 metres quadrats de terreny municipal a tocar de la ronda de Dalt i davant de l’hospital de la Vall d’Hebron. Ara hi ha un aparcament i l’heliport del centre sanitari. Són usos provisionals. L’Ajuntament i l’hospital treballen per ubicar-hi les consultes externes i altres serveis. L’associació de veïns del barri vol participar en la configuració de l’espai. Per això ha presentat una proposta perquè es converteixi en un campus de la salut que ofereixi, a més, serveis complementaris per a l’hospital.\n“Atendre necessitats que encara no estan satisfetes de l’Hospital de la Vall d’Hebron. Segon, fer divulgació i el tercer punt relacionar salut amb esport.”\nPer exemple consideren que hi hauria d’haver hotels i apartaments pels familiars dels pacients de llarga durada. També un centre de convencions, amb un auditori o una àrea destinada a la pràctica esportiva i la salut.\n“Volem participar, que no se’ns vingui, com sempre es ve, us informem que hem decidit... No, no, veniu perquè amb nosaltres participareu en l’ús definitiu que se li ha de donar a la masia.”\nJa han presentat la seva proposta a l’Ajuntament i a l’hospital de la Vall d’Hebron i estan en espera de rebre una resposta.


L'exposició 'Albada a El Alto. Mirades a l'obra de Freddy Mamani' s'instal·la a La Paz (Bolívia) - Casa Amèrica Catalunya\nL'exposició 'Albada a El Alto. Mirades a l'obra de Freddy Mamani' s'instal·la a La Paz (Bolívia)\n22/07/2021 / Barcelona\nDesprés de ser exhibida durant quatre mesos a Casa Amèrica Catalunya, aquest dissabte 24 de juliol s'inaugura al Centre Cultural d'Espanya a La Paz (Bolívia) l'exposició Albada a El Alto. Mirades a l'obra de Freddy Mamani. Fotografies de Wara Vargas. La mostra convida a recórrer les acolorides construccions de l'arquitecte bolivià Freddy Mamani, artífex de la nova identitat sorgida a El Alto, la ciutat més jove de Bolívia, que ha experimentat una veloç transformació econòmica. L'acte inaugural comptarà amb la participació de Francisco Javier Gassó, ambaixador d'Espanya a Bolívia; Marta Nin, directora de Casa Amèrica Catalunya, i Freddy Mamani.\nEl Alto ja no és una barriada perifèrica de la capital, tampoc és la clàssica ciutat llatinoamericana que té un centre amb la seva catedral i la seva plaça. Té una societat pròpia i complexa, amb tot just 4 generacions en les quals no hi ha un trencament entre el món urbà i el món rural. La mateixa força i convicció que aixequen El Alto és la que sosté les construccions de Freddy Mamani. Entre la claredat i la confusió, i potser al marge de les regles clàssiques de l'arquitectura, quina societat és la que sorgeix a El Alto?\nAmb les polítiques de govern d'Evo Morales, que va arribar al poder l’any 2006 amb un amplíssim suport de miners, cocaleros i associacions de veïns, la redistribució de la renda ha potenciat la creació d'una nova classe mitjana aimara amb un clar orgull indígena. Quan aquesta nova burgesia s'insereix en l'economia de consum, l'arquitectura de Freddy Mamani (Catavi. Bolívia. 1971) és el seu acompanyament fidel.\n"Totes les meves obres tenen la mateixa estructura -explica Mamani-. A la planta baixa hi ha una galeria de botigues i els salons de festa; més amunt un local comercial, un gimnàs, un restaurant o petits apartaments que es lloguen. Normalment aquestes parts són les que es complementen amb més rapidesa per permetre que l'activitat comenci a generar guany mentre el treball continua a la part superior, on es construeix la casa patronal".\nWara Vargas (La Paz. Bolívia. 1977)\nEs va especialitzar en fotografia de premsa a l'Institut de Periodisme José Martí, a Cuba. Durant els últims anys ha treballat per a mitjans de comunicació a Bolívia i ha realitzat regularment exposicions a Alemanya, Estats Units, Colòmbia, Brasil, Uruguai, Mèxic, Itàlia i Espanya. Els seus projectes fotogràfics parlen de les dones i històries de Bolívia, aprofundint en la mística dels rituals tradicionals i els imaginaris que construeixen les identitats contemporànies.\nEl 2020 va publicar el llibre Paredes que hablan, en què registra els espais físics dels soterranis del Ministeri de Govern de Bolívia, on van ser torturades les víctimes de la violència política, i reuneix testimonis de represaliats com Julio Llanos Rojas. Actualment, gràcies a una beca de National Geographic, documenta el treball de llevadores tradicionals a Bolívia.\nVeure video inauguració on line exposició Albada a El Alto. Mirades a l'obra de Freddy Mamani a Casa Amèrica Catalunya (25-2-21).\nWara Vargas fotografia l'arquitectura de Mamani - Diario Página Siete


Agència Tributària:Règim exterior de la Unió\nEmpresari o professional no establert en la Comunitat: tot empresari o professional que tingui la seu de la seva activitat econòmica anés de la Comunitat i no tingui un establiment permanent al territori de la Comunitat.\nEstat membre d'identificació: l'Estat membre pel qual hagi optat l'empresari o professional no establert en la Comunitat per declarar l'inici de la seva activitat\nEstat membre de consum: l'Estat membre en el qual té lloc la prestació dels serveis.\nPodran acollir-se a aquest règim especial els empresaris o professionals no establerts en la Comunitat, que prestin serveis a persones que no tinguin la condició d'empresari o professional establertes en la Comunitat o que tinguin en ella el seu domicili o residència habitual.\nEl règim s'aplicarà a totes les prestacions de serveis que s'hagin d'entendre realitzats en la Comunitat.\n3.Identificació a efectes d'aquest règim\nL'Administració tributària identificarà l'empresari o professional no establert en la Comunitat a efectes d'aquest règim mitjançant un número individual que notificarà per via electrònica.\nLes obligacions formals en cas que Espanya sigui l'estat membre d'identificació són les següents:\nDisposar de número d'identificació fiscal\nPresentar la declaració d'inici, modificació o cessament de les operacions compreses en aquest règim especial (formulari 035).\nLa declaració d'inici inclourà la següent informació:\nAdreces postals i de correu electrònic.\nAdreces electròniques dels llocs d'internet a través dels que operi.\nNúmero d'identificació fiscal al país en què arreli la seu.\nDeclaració de no tenir en la Comunitat la seu d'activitat o algun establiment permanent.\nPresentar una autoliquidació per cada trimestre natural, independentment que hagi subministrat o no serveis coberts per aquest règim (model 369).\nL'autoliquidació es presentarà durant el mes següent al del període a què es refereix la mateixa.\nPortar i mantenir un registre de les operacions incloses en aquest règim especial.\nAquest registre estarà a disposició tant de l'Estat membre d'identificació com del de consum i haurà de conservar-se registre durant un període de deu anys.\nExpedir i lliurar factura per totes les operacions incloses en aquest règim.\n5.Rectificació de les autoliquidacions\nQualsevol modificació posterior de les xifres contingudes en les autoliquidacions presentades s'efectuarà en l'autoliquidació corresponent a un període posterior presentada en el termini màxim de tres anys des de la data en què es va haver de presentar l'autoliquidació inicial que es pretén modificar.\n6.Deducció de les quotes suportades\nEn cas que Espanya sigui l'estat membre d'identificació, els empresaris o professionals acollits a aquest règim especial, que no realitzin altres operacions diferents de les acollides a l'esmentat règim que li obliguin a presentar autoliquidació, del IVA pel règim general:\nNo podran deduir en l'autoliquidació objecte d'aquest règim (model 369), les quotes suportades en l'adquisició o importació de béns i serveis destinats a la realització de les operacions acollides al règim.\nPer les quotes suportades al territori d'aplicació de l'Impost sol·licitaran la devolució pel procediment previst a l'article 119 bis de la Llei, sense que s'exigeixi que estigui reconeguda l'existència de reciprocitat de tracte a favor dels empresaris o professionals establerts al territori d'aplicació de l'Impost.\nPer les quotes suportades en altres Estats membres, sol·licitaran la devolució a través del procediment previst en la normativa de l'Estat membre en què s'hagin suportat en desenvolupament de la Directiva 86/560/CEE, del Consell, de 17 de novembre de 1986, sense que es pugui exigir el reconeixement de reciprocitat de tracte ni la designació de representant fiscal en aquest Estat membre.\nEn el cas d'empresaris o professionals establerts a les Illes Canàries, Ceuta o Melilla:\nSol·licitaran la devolució de les quotes suportades en els altres Estats membres (a excepció de les suportades al territori d'aplicació de l'Impost) a través del procediment previst a l'article 117 bis de la Llei del IVA.\nSol·licitaran la devolució de les quotes suportades al territori d'aplicació de l'Impost a través del procediment previst a l'article 119 de la Llei del IVA.\nEn cas que empresaris o professionals que a més de les operacions objecte del règim especial realitzin altres que li obliguen a presentar autoliquidació del IVA pel règim general, el IVA suportat s'inclourà en aquesta autoliquidació.


Mosaics Torra, es reserva el dret a fer, en qualsevol moment i sense avís previ, modificacions dels continguts i presentació del seu lloc web.\nExcepte en aquells casos expressament descrits en l'Avís Legal i la resta del marc normatiu del lloc web, Mosaics Torra no es responsabilitza dels danys i perjudicis de tota naturalesa que poguessin derivar-se de la falta d'exactitud, exhaustivitat, actualitat, així com d'errors o omissions dels quals poguessin emmalaltir els continguts d'aquest lloc web.\nComunicació i notificacions:\nTotes les comunicacions i notificacions realitzades es consideraran eficaces amb caràcter general quan es realitzin a través de correu electrònic a l'e-mail que hagi pogut subministrar l'Usuari. L'Usuari s'obliga a mantenir informat a Mosaics Torra dels canvis que es produeixin en les dades personals i en l'adreça de correu electrònic d'aquest que el responsable posseeix per a informar-lo dels successos que estimi oportuns. L'usuari reconeix expressament que aquestes dades han estat subministrats per ell mateix i són del tot veraços.\nLes dades d'usuaris no seran transmesos a tercers, fora de les altres empreses del grup CANIGO i s'inclouran en un fitxer propietat de Mosaics Torra per a realitzar comunicacions sobre els productes en els quals s'ha mostrat interès, novetats, i sobre el procés de la seva compra.\nLes dades de clients que realitzin una compra, s'emmagatzemaran indeterminadament per a poder fer ús dels mateix en cas de necessitat de reproducció de rajoles o uns altres (els productes aquí venuts són usats dècades). Els clients tenen dret d'oblit de les seves dades enviant un email a info@mosaicstorra.com demanant l'oblit o eliminació de totes les dades de caràcter personal relacionats amb la comanda (perdent avantatges de reproducció o ajuda en consultes futures).\nMosaics Torra és titular dels drets de Propietat Intel·lectual i Industrial dels continguts d'aquesta web.\nQueda terminantment prohibida la reproducció, la posada a la disposició del públic i en general qualsevol altra forma d'explotació de tots o part dels continguts d'aquesta web, així com el seu disseny. Aquests actes d'explotació només podran ser realitzats mitjançant l'autorització expressa i per escrit de Mosaics Torra.\nMosaics Torra adoptarà les mesures de seguretat adequades a les dades personals que els usuaris facilitin (es guardaran dades de contacte email i postals, nom i telèfon) i posarà els mitjans i mesures tècniques per a evitar la pèrdua, malament ús, alteració, accés no autoritzat i robatori d'aquests.\nEls usuaris i clients podran exercitar en tot moment els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició (ARC) de les seves dades personals, de conformitat amb el que s'estableix en la normativa vigent a través del correu electrònic info@mosaicstorra.com\nEn el cas que en el futur no desitgi rebre informació comercial de Mosaics Torra o de les empreses del grup, podrà indicar-lo donant-se de baixa (enllaç en la part inferior de qualsevol comunicació comercial), o bé enviant un email a info@mosaicstorra.com indicant “BAIXA” com a assumpte.\nResponsable de les seves dades\nMosaics Torra. – info@mosaicstorra.com\nFacilitarem les dades a les autoritats que ho requereixin i a les empreses del grup CANIGO.\nD'on obtenim les teves dades\nQuan ens facilita les seves dades en interessar-se pels nostres productes o en donar-te d'alta com a client.\nQuins són els teus drets i com exercir-los\nTé el dret de rectificació, cancel·lació i eliminació de les teves dades. Pot posar-se en contacte amb nosaltres a través d'info@mosaicstorra.com


Brecor | INTERIORS\nDisseny, qualitat i servei.\nDisseny, qualitat i professionalitat, amb més de 2.800m2 d’ exposició.\nLes nostres exposicions a Blanes i Girona compten amb el reconeixement del sector per l’àmplia gamma de productes i referències, però també per l’exposició d’ambients que et permeten imaginar com quedarà el teu habitatge fins i tot abans de comprar casa teva. Un grup de professionals estudia cada proposta per oferir la millor solució. Un equip compromès en tots els departaments amb una filosofia de treball, honestedat i innovació fan que a MATERIALS BRECOR pensem en el futur.\nTant a Blanes com a Girona les botigues d’Interiors ofereixen la possibilitat d’escollir tots els elements necessaris per a l’acabat final de l’obra.\nEn un entorn contemporani, actual i diferent, es mostren les últimes novetats de les millors marques del sector en bany, ceràmica, cuina, parquets, pedres naturals, i altres materials decoratius.\nPel professional oferim un servei de prescripció pels seus projectes. Un assessorament de continuïtat que dóna la màxima seguretat a trobar sempre el producte que dona forma a la seva idea de resultat final.\nI pel particular, un servei d’atenció personalitzada, amb cita prèvia, presencial o online. El nostre equip de professionals l’acompanya durant tot el procés fins a trobar els materials que s’adaptin a les seves necessitats, tant econòmiques com de disseny.\nRenders per a projectes de cuines i banys\nServei de Prescripció per tallers d’interiorisme i d’arquitectura\nPARQUET I TARIMES


NETEJA A CPDA DE 118,83 HECTÀREES DAVANT POSSIBLES INCENDIS – Ràdio Sant Feliu 107.0 FM\nBy Paul Marca|2015-07-17T13:20:42+02:0017 de juliol de 2015|Sense categoria|Comentaris tancats a NETEJA A CPDA DE 118,83 HECTÀREES DAVANT POSSIBLES INCENDIS\nL’Ajuntament de Castell-Platja d’Aro ha enllestit els treballs de manteniment de les franges de 25 metres de protecció davant possibles incendis forestals a 13 urbanitzacions i a altres zones del municipi. Segons informa el DDG, la intervenció s’amplia de les 60,45 hectàrees dels anys anteriors fins a les 118,83 enguany, afegint-hi també les zones verdes municipals. La tasca, desenvolupada per l’empresa Arico Forest, d’abril a juny a les urbanitzacions sense continuïtat amb la trama urbana, es va executar abans d’iniciar-se el període de màxim risc d’incendi. La part de zones verdes municipals que han quedat pendents, s’executaran a la tardor, han informat fonts municipals. Amb un pressupost de 77.384 euros, els treballs tenen una subvenció de 20.610 euros del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural de la Generalitat de Catalunya.\nLa intervenció s’ha executat a les nou urbanitzacions delimitades en el plànol aprovat pel consistori el febrer de 2004: Mas Ros, Mont d’Aro-Los Pinos, Xicu Moner, Les Suredes, Puig Romaní, Cim d’Aro, Mas Nou-Mas Semí, Can Manel, i Vilar d’Aro. Complementàriament, malgrat no estar-hi incloses, també es fa la mateixa intervenció en altres zones urbanes amb contacte directe amb massa forestal: Politur, Urbanització Dalmau, La Gramoia del Puig i Castell d’Aro. Aquest any 2015 s’han de sumar 58,38 hectàrees de zona verda municipal on es van iniciar els treballs abans de l’estiu i que es clouran a la tardor, quan minvi el risc d’incendi per fer aquestes feines.\nEn tots aquests espais s’hi obre o s’hi manté una franja de 25 metres, que envolta les urbanitzacions, tallant tot el sotabosc i els arbres per evitar la continuïtat vegetal tant horitzontal (entre capçades) com vertical (entre arbustos i arbres). D’acord amb els criteris marcats per la Generalitat, les restes vegetals més petites es trituren i la fusta amb un diàmetre superior a 10 centímetres s’apilona sobre el terreny perquè el propietari en pugui fer ús. Aquests treballs es van realitzar per primera vegada l’any 2007, i se n’ha fet manteniment cada dos (2009, 2011 i 2013), i ara s’actualitzen.\nAquesta acció forma part de l’ampli ventall d’accions preventives davant la possibilitat d’incendis forestals, endegades els últims anys, d’entre els quals destaquen l’Agrupació de Defensa Forestal Gavarres Marítimes, l’Associació de Voluntaris de Protecció Civil de Castell-Platja d’Aro, o l’aprovació i aplicació de l’ordenança municipal de Neteja, tancament de terrenys i solars, i pavimentació de voreres.


Boat & Breakfast Beatrice I Marsala Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nlungomare mediterraneo, Marsala Centre, Marsala, Itàlia, 91025 - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Boat & Breakfast Beatrice I està situat idealment a Marsala; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Boat & Breakfast Beatrice I asseguren una estada plaentera als seus clients. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix visites turístiques.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Marsala, faci de Boat & Breakfast Beatrice I la vostra llar.


Contes del confinament – Premi Pilarín Bayés\nContes del confinament és el conjunt dels 17 contes guanyadors del Premi Pilarín Bayés 2021. L’edició ha tractat l’experiència del confinament i ha comptat amb la participació d’alumnes d’escoles de primària de tot Catalunya en 4 categories: cicle inicial, mitjà i superior, i educació especial.\nTapa blanda: 110 pàgines\nEl confinament ha estat una experiència irrepetible, uns mesos que els nens i nenes d’aquesta generació recordaran per sempre. A través de les seves vivències, retratades en els contes que han participat enguany, descobrim que la imaginació continua sent la millor arma dels infants per combatre les dificultats. Lluny de quedar-se atrapats entre les quatre parets de casa, les històries ens presenten petits científics inventant vacunes, viatges extraordinaris a través de l’ordinador i idees esperpèntiques per fer front amb alegria i creativitat els dies de confinament. La solidaritat, els vincles que ens uneixen a la família o els amics i l’esperança d’un món més sostenible són també part de l’aprenentatge que els autors i autores dels Contes del confinament ens regalen a través de les històries que trobareu en aquesta edició.\nDurant l’acte de lliurament de Premis Pilarín Bayés 2021, i gràcies a la col·laboració amb Catalunya Ràdio, els autors i autores dels contes del Confinament van gravar els podcast dels 17 relats guanyadors.\nAquest curs ha estat una mica estrany. Amb mascaretes, grups bombolla i algun confinament o altre que ens ha complicat la vida a infants, mestres i famílies. Però ja teníem ganes de retrobar-vos i celebrar amb vosaltres la 18a edició del Premi Pilarín Bayés. Una festa ben especial al Museu Nacional d’Art de Catalunya de Barcelona i als Jardins de la Casa Rull a Reus, que de ben segur els infants no oblidaran mai!\nQuè opinen del… confinament?\nAnàlisi de contes sobre el confinament escrits per nens i nenes per al Premi Pilarín Bayés 2021 realitzat per Anna Manso i publicat al Diari ARA.\nDoncs en primer lloc el que ens fan saber és l’estranyesa per una situació fora del normal. Però més que viure-ho com un esdeveniment històric ho expliquen com un fet que interromp el seu dia a dia, que primer es rep com una festa i després es transforma en avorriment, tristesa i enyorament. En una murga, vaja. Però també en preocupació i angoixa, però molt menys del que m’esperava, o no com a conclusió. Aquestes emocions hi són a tots els contes, però fa la sensació que, en general, se sabien protegits. No del tot, perquè la mort i la malaltia d’algun familiar hi apareix, però les històries tenen un final bonic. Fins i tot les històries de dol. Així que si hi ha algun progenitor patidor d’aquests menors d’edat a càrrec preocupat per com estaven per dins, que deixi de patir perquè de la lectura se’n desprèn que se’ls ha ofert un entorn prou segur. Desordenat, diferent, caòtic, fins i tot, però segur. Em pregunto, però, què hauria passat si els contes els haguessin escrit preadolescents i adolescents. Les xifres ens diuen que el resultat no hauria estat tan optimista. Per això també cal posar en valor aquest sentit positiu d’aquests relats escrits des de la infantesa. Així que… visca!\nUn altre fet que es repeteix és el descobriment de l’altre, del veí. L’ús intensiu i obligat de la tecnologia cansa tant que es produeix el miracle de l’alçament de nas. Perquè és això el que expliquen que van fer, van alçar el nas de la pantalla i, patapam, allà, rere les finestres (que no deixen de ser unes altres pantalles), hi van trobar altres persones amb qui relacionar-se! És un descobriment feliç. Hi ha alegria en saber com són les persones que tenen a la vora. Alegria, humor i ganes de connectar. Permeteu-me una dolenteria… al final els adults, alguns, teníem raó! Avorrir-se permet activar la curiositat i posar en marxa noves experiències. Això sí, tot plegat es combina amb un fort enyorament pels amics i pels avis. Sí. Els van enyorar moltíssim. I per això hi ha contes que expliquen les mil aventures per connectar amb els amics a través de l’ordinador o d’una corriola per passar missatges. O per fer arribar l’estima a les àvies i els avis de mil i una maneres.\nAnteriorPrevious project:Contes de la diversitat