Els joves de la tancada a la UdG denuncien que el sistema segueix «expulsant» migrants - Diari de Girona\nEls joves de la tancada a la UdG denuncien que el sistema segueix «expulsant» migrants\nDesprés de quatre mesos de protesta, Treball, Afers socials i Família ha introduït els nois extutelats en programes a Girona, Banyoles i Olot Tot i la «victòria parcial», alerten que vuit d'ells han quedat al carrer en plena pandèmia i que n'hi haurà més\nMostafà Shaimi, amb el micròfon, davant bona part dels participants en la Tancada per Drets. marc martí\nEls 36 joves migrants que es van tancar a la Universitat de Girona van explicar dimarts que veuen com una «victòria parcial» haver aconseguit allotjament i van criticar que el sistema continuï «expulsant» migrants, tot abocant-los a viure al carrer quan compleixen la majoria d'edat. De fet, el col·lectiu que els dona suport va dir que hi ha hagut vuit nois més que han patit aquesta situació en plena pandèmia.\nEl grup que els ha acompanyat en aquest procés va recordar que el lema que els va portar a tancar-se era «Pa, sostre, papers i treball» i, per això, va reclamar que tinguin accés al mercat laboral i se'ls garanteixi el permís de residència. Precisament, «Una vida digna per als joves. Pa, sostre, papers, treball. Tancada per Drets» era el lema de la pancarta que sostenien davant la seu de la Generalitat a Girona, part dels joves migrants que al març van tancar-se a la UdG.\n«Els joves migrants de la Tancada X Drets tenen cobertes les necessitats de pa i sostre, a través de diversos programes de protecció de llarga durada del Departament de Treball i Afers socials, que també inclouen plans de formació», va destacar el col·lectiu. Aquests programes, que inclouen plans de formació, es troben a Banyoles, Girona i Olot.\nPerò, també va criticar que, en paral·lel, continua «el degoteig i l'expulsió» d'altres joves migrants sense referents, que de la nit al dia es veuen abocats al carrer. «Això és una anomalia, i suposa que plogui sobre mullat; perquè mentre la Generalitat dona resposta a aquests joves, al mateix temps n'expulsa d'altres», va lamentar el seu portaveu, Mostafà Shaimi. «Això posa de relleu la necessitat que es posin solucions a aquesta reivindicació no resolta, perquè cap més jove es quedi al carrer», va afegir.\nEl col·lectiu de suport, de fet, va definir la situació de «bomba de rellotgeria» i va treur xifres per evidenciar aquest «risc». Va subratllar que, a dia d'avui, més de la meitat dels joves migrants desemparats que es troben dins el sistema de protecció ja han complert la majoria d'edat. «I els càlculs indiquen que aquest percentatge pot superar el 70% abans de finals d'any», va concretar Shaimi. Per això, van reclamar al Govern que aboqui recursos per sevitar que el sistema continuï «expulsant» aquests joves. I van criticar que, de fet, això s'ha continuat fent tot i la pandèmia perquè, d'ençà del pas a la fase 1 de la desescalada, tenen constància que arreu de comarques gironines hi ha hagut vuit joves a qui «s'ha fet fora» dels centres i s'han trobat al carrer.\nEl «racisme social» els ha complicat llogar pis o habitació\nEl col·lectiu de suport a la Tancada per Drets va lamentar que els 36 joves que ara sí disposen d’alguns recursos, tampoc ho tenen fàcil. D’entrada, perquè a l’hora de buscar pisos i habitacions s’han trobat amb situacions de «racisme social»; és a dir, amb propietaris que s’han negat a llogar-los després de saber l’origen dels inquilins. I això, tot i comptar amb l’aval de la Generalitat i de les dues entitats que s’encarreguen del seguiment dels plans de formació: la Cooperativa Suara i la fundació Cepaim, convivència i cohesió social.\n«Volem denunciar aquest racisme social, que obstaculitza la incorporació de persones que han vingut de fora a la societat», ha denunciar el seu portaveu, Mostafà Shaimi. A més, el col·lectiu va dir que l’allotjament i els plans de formació per a aquests joves són «una primera solució», però que cal continuar avançant per garantir-los permisos de residència i de treball. I aquí, van interpel·lar directament el govern de l’Estat.\n«La Tancada demanava sostre, però també treball i papers; reclamem a l’Estat que, de manera automàtica, concedeixi permisos de residència i de treball als joves d’entre 18 i 21 anys», va afirmar Shaimi. «D’aquesta manera, es permetrà que aquests joves puguin entrar al mercat laboral i construeixin una vida digna i autònoma», va dir.\nPer últim, des del col·lectiu van reclamar a l’Estat que no tingui en compte els antecedents penals a l’hora de renovar documentació i permisos perquè els joves migrants, quan s’han vist abocats a viure al carrer, han «sobreviscut com han pogut, i això vol dir robar un mòbil, ocupar un pis o cometre actes delictius», va admetre Shaimi. «Però nosaltres considerem que aquests joves són, en realitat, les víctimes, perquè han hagut de delinquir per sobreviure», va concloure el portaveu de la tancada.\nFases de la tancada\nL'acció de protesta dels joves extutelats de la Generalitat va començar ara fa quatre mesos, a principis de març, quan -amb el vistiplau de la UdG- es van tancar a la Facultat de Ciències de l'Educació. L'expansió de la covid-19 els va trobar en plena mobilització i, quan a mitjans de març es va suspendre l'activitat universitària, el Departament de Treball, Afers socials i Famílies els va reallotjar temporalment a l'Alberg Cerverí de Girona. Ahir, el grup va agrair l'obertura específica d'aquest equipament per a ells i «l'esforç» de les seves treballadores.\nDes d'allà i en ple confinament, els nois i les persones i entitats que els donen suport han mantingut la reivindicació a través de les xarxes socials. A més, van col·laborar com a voluntaris amb algunes organitzacions socials del territori que ajudaven els col·lectius més desfavorits «per a ser útils», tal com van apuntar.


Us dirigeixo aquestes lletres per demanar la vostra col·laboració per assolir una fita de urgent solució: la rehabilitació de la església de Sant Baldiri, edifici històric i emblemàtic de la nostra ciutat.\nNo podem permetre que la nostra església s’hagi de tancar perquè s’estigui desfent el sostre, l’estructura de fusta de la teulada, el recobriment de la façana, etc. Són moltes les intervencions que són necessàries fer en un edifici que els nostre avantpassats van aixecar amb el conjunt dels seus esforços, no estalviant recursos per aconseguir un edifici de la categoria que hem rebut. Seria una llàstima que haguéssim de tancar el que representa part de la nostra història, les nostres arrels i la nostra identitat.\nVam fer avaluar les intervencions necessàries i l’ordre en què s’han de portar a terme depenent de la seva urgència. La primera de totes és la teulada. La totalitat de l’obre puja a 761.028,53 €. S’ha dividit l’obra en 2 anys i 2 mesos: 2017 i 2018. La fase primera seria la teulada de la Capella del Santíssim o de la Mare de Déu de Montserrat (novembre i desembre de 2016), la segona la de la Nau Central (2017) i la tercera les de les naus laterals (2018).\nLes nostres administracions (Generalitat, Diputació, etc.) s’han pres com a propi aquest projecte, però la manca de recursos i la multitud de necessitats, han fet que aportin la seva col·laboració en el finançament de les obres, però només en part. La resta en toca posar-la nosaltres. La parròquia no disposa de recursos; el bisbat farà un préstec a 20 anys que haurem de pagar entre tots; i em de començar a fer pagaments perquè les obres siguin una realitat.\nSeria una llàstima que després de tanta feina per unir esforços, no ho aconseguíssim perquè faltés la nostra part. És per això que us demanem la vostra col·laboració de dos maneres:\nPosant una guardiola al mostrador del vostre establiment on es facilitaria la possibilitat de les donacions dels vostres clients.\nFacilitant articles per poder sortejar en una tómbola o venuts en un estant a benefici de les obres.\nTot anirà destinant exclusivament a les obres.\nUs demanem disculpes per les molèsties i us agraïm la vostra col·laboració en aquest projecte netament santboià. Restant a la vostra disposició per qualsevol aclariment, s’acomiada atentament,


Centre Parla - Mètode Padovan\nTeràpia de veu\nCoach de dicció\nEl Mètode Padovan de Reorganització Neurofuncional és un mètode global de desenvolupament neuro-sensorial elaborat per la logopeda brasilera Beatriz Padovan als anys 70, a partir del treball de Rudolf Steiner i Temple Fay.\nSegons Padovan, no necessàriament s'ha de treballar el símptoma, sinó que la recapitulació de les etapes neuroevolutives permet una millora de les funcions. La Reorganització Neurofuncional es basa en tres principis fonamentals: Repetició - Regularitat - Ritme. La repetició perquè el Sistema Nerviós necessita aquesta repetició per a gravar la informació nova. Regularitat en les sessions com a essència del treball. Ritme a travès de l'ús de poemes i cançons que acompanyen cada exercici permetent una estimulació auditiva i de la imaginació, com a base del raonament. Aquests tres elements són essencials per a facilitar els aprenentatges i per tant, la readaptació.\nEl treball: A cada sessió es treballa una seqüència específica d'exercicis que repasen les etapes neuroevolutives, als que s'afegeixen exercicis per a la maduració de les funcions de les mans i del sistema visual, finalitzant el treball amb els exercicis de reeducació de les funcions neurovegetatives orals (respiració, succió, masticació i deglució).\nMetodologia: Les sessions de teràpia Padovan requereixen un treball regular de dues sessions setmanals d'aproximadament 50 minuts, encara que la freqüència pot variar depenent de la gravetat del cas.\nA qui pot ajudar aquest mètode? Pot ser aplicat a qualsevol edat, des de nadons a gent gran. És utilitzat per a recuperar funcions perdudes, funcions mai adquirides o preparar l'organisme per a adquirir aquelles per les que té potencial. Es pot aplicar com a mètode curatiu, preventiu o per a mantenir les funcions del Sistema Nerviós. Per tant, és indicat per a persones amb dificultats en la parla i/o el llenguatge (dislalia, TEL, disfèmia- tartamudesa,...), dificultats en l'adquisició dels aprenentatges (lectoescriptura o altres àrees), persones amb patologies diverses (Sd de Down, TEA, retard en el desenvolupament, paralisi cerebral, Parkinson, etc...) i en general a tothom qui vulgui millorar aspectes de la seva vida en general ( en la comunicació, a nivell motriu, corporal, emocional, d’organització, etc).\n“Aquell que segueix el que la sàvia natura ens ensenya, té menys possibilitats d’equivocar-se” - Beatriz Padovan -


CRÒNICA DE L’ASSEMBLEA GENERAL DEL COLPIS | Colpis\nCRÒNICA DE L’ASSEMBLEA GENERAL DEL COLPIS\nVa ser l’última assemblea que va conduir l’actual degana, Anna Parés, que en breu finalitzarà el seu últim mandat al capdavant del Col·legi\nLa sessió va iniciar amb una exposició de la situació actual del Col·legi per part de la degana, Anna Parés. Va explicar que els dotze anys que ha durat el seu mandat poden dividir-se en tres fases: els anys previs a la crisi, el període de la crisi i el repunt dels darrers anys. A continuació, es va presentar la Memòria 2016, en la qual es va detallar l’activitat del Col·legi de l’últim any: actuacions, activitats, convenis, formació, xifres relatives a l’àrea de comunicació… Una de les dades que la degana va voler destacar va ser el número d’ofertes laborals aparegudes a la borsa de treball, que doblava la de l’any anterior (es van publicitar un total de 873 ofertes).\nPosteriorment Jordi Pacheco, tresorer del Col·legi, va presentar els comptes de 2016 i va subratllar que enguany s’ha pogut normalitzar la situació econòmica i s’ha eixugat pràcticament tot el deute que s’arrossegava de feia anys. Així mateix, un cop més el Col·legi presenta superàvit, consolidant així l’estructura i podent afrontar el futur immediat amb optimisme. Tot seguit, es va presentar el pressupost de 2017 i la previsió és que novament es repetirà el present superàvit i que hi haurà la possibilitat de reservar fons per dur a terme certes activitats puntuals.


Economia del Níger - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEconomia del Níger\nEl Níger és un estat africà sub-saharià sense sortida al mar. És considerat per diversos estàndards com l'estat més pobre del món i un perfecte exemple de quart món. L'economia del Níger es basa en l'agricultura, el pasturatge, i en exportacions a la baixa d'urani. La devaluació del 50% del franc CFA el gener del 1994 va fer augmentar les exportacions de bestiar, mongetes verdes, cebes i els productes de la petita indústria cotonera del Níger. El govern confia en l'ajuda bilateral i multilateral - que va ser suspesa seguint el cop d'estat de l'abril del 1999 - per a les despeses d'explotació i la inversió pública. Les perspectives a curt termini depenen de les negociacions amb el Banc Mundial i l'FMI.\nEconomia de Níger\n17.94 miliards (2014)\n1.018,76 dòlars Geary-Khamis (2017)\nagricultura 37,7%, indústria 18,6%, serveis 43,7%\nagricultura 90%, indústria 4%, serveis 6%\nextracció de urani, ciment, maó, sabó, tèxtils, processament d'aliments, productes químics, escorxadors\n1 652 milions (2014)\nmineral d'urani, bestiar, fesol salvatge, ceba\nNigèria 41,4%, França 30,3%, República Popular de la Xina 15,7%, Ghana 5,6% (2014)\n2 269 milions (2014)\naliments, màquines, vehicles i peces, petroli, cereals\nRepública Popular de la Xina 13,5%, França 12,3%, Nigèria 8,3%, Polinèsia Francesa 8,1%, Togo 5,5%, Bèlgica 5,3%, Índia 4,7% (2014)\n2 851 milions (2014)\n1 761 milions (2014)\n2 807 milions (2014)\nMina d'urani en Arlit.\nL'economia del Níger és una de les menors dels països perifèrics i està basada en el pasturatge i l'agricultura. L'explotació mineral de l'urani el converteix en el quart país més productor després del Kazakhstan, Canadà i Austràlia.\nEl nord i l'est del Níger, constituït per l'altiplà del Djad i part del desert de Teneré, és aprofitat per comunitats nòmades per al pasturatge de bestiar boví i caprí. El sud i l'oest, amb majors precipitacions, està constituït per població sedentària dedicada a l'agricultura del mill i el sorgo, que constitueixen l'aliment bàsic de la població. El cacauet es dirigeix a l'exportació. Amb prou feines queden restes de boscos que fins a mitjan segle xx ocupaven la part sud del territori i que van ser talats per usar-se com a llenya.\nL'escassa activitat agropecuària està limitada pels 660 km² de terres amb regadiu i amb el 3,9% de la superfície nacional que és apta per als cultius. A més dels cultius esmentats, el Níger produeix camote, blat de moro, arròs, plàtans i tomàquets.\nEl 2000 el Níger va ser reconegut com un país en vies de desenvolupament altament endeutat o HIPC.\nEdifici de Somair.\nLlocs d'extracció minera del Níger.\n3 Evolució macroeconòmica\n4 En detall\n4.1 Reformes econòmiques\n4.2 Ajuda externa\nEl principal producte miner és des de lluny l'urani, una indústria que ha rebut grans inversions estrangeres, en particular de la companyia francesa Areva, que el 2009 va estar al capdavant d'una inversió de més d'1.500 milions de dòlars per a la construcció de la segona mina més gran del món d'aquest mineral.\nAltres recursos miners són el carbó, el ferro, el fosfat, l'or i el petroli. La indústria està gairebé exclusivament vinculada a l'agricultura en forma de transformació i envasat de productes agrícoles. El 2002 ocupa el tercer lloc com a exportador mundial de mineral d'urani que constitueix el 80% del valor total de les exportacions del país.\nAltres productes minerals són l'estany, el zinc, el molibdè, el ferro i el fosfat de sodi. Les mines de sal de Agadez i Bilma són explotades de forma artesanal per les caravanes que la transporten a les grans ciutats del Níger i Benín.\nLa moneda del Níger és el franc CFA, que el 2005 tenia una paritat amb el dòlar nord-americà de 525,85. La seva renda, de 900 dòlars per capita (2004), és una de les més baixes del món. La inflació ronda el 3% anual (2002).\nAeroport de Niamey.\nEl Níger arrossega un deute públic extern d'1.600 milions de dòlars (2002). Les inversions estrangeres són escasses, excepte les derivades de l'explotació de l'urani. El país està altament endeutat amb el Fons Monetari Internacional i el Banc Mundial.\nLa balança de pagaments és desfavorable, mantenint-se un comerç actiu amb França que importa bona part de l'urani, i amb els països veïns del sud com Nigèria i Ghana. Exporta urani, bestiar i cigrons a França (43,4% de les exportacions), Nigèria (35%), Espanya (4,5%) i Estats Units (3,9%), i importa principalment maquinàries, cereals i petroli provinents de França (18,6% de les importacions), Costa d'Ivori (13,4%), Estats Units (9,6%) i Nigèria (7,6%). Les importacions se centren en maquinària, petroli i cotó.\nAquesta taula és de l'evolució del PIB del Níger als preus del mercat estimats pel fons monetari internacional en milions de francs CFA.\nCanvi al dòlar dels EUA\n1980 530,000 211.23 Francs CFA 46\n1985 647,100 449.37 Francs CFA 69\n1990 675,223 272.26 Francs CFA 61\n1995 938,800 499.09 Francs CFA 87\n2000 1,280,372 710.13 Francs CFA 100\n2005 1,841,244 527.12 Francs CFA 113\nEl Níger és un dels estats més pobres del món, l'economia del Níger està basada de llarg en els cultius de subsistència, bestiar i alguns dels dipòsits d'urani més grossos del món. Els cicles de sequera, les desertificacions, un 3,4% de creixement de la població i la davallada en la demanda mundial d'urani capen una economia marginal. La ramaderia tradicional de subsistència domina una economia que genera poques feines formals.\nLa renda per capita del Níger Arxivat 2012-05-04 a Wayback Machine. va créixer un 10% en els anys 60 aconseguint un pic de creixement en els anys 70 del 187%, però es va demostrar que es devia a polítiques no sostenibles es va reduir en un 27% en els any 80 i del 48% en els anys 90.\nEls sectors agrícoles i ramaders són la base econòmica de la població excepte per al 18%. El 14% del PIB del Níger està generat per la producció ramadera (camells, cabrum, oví i boví), en el que es basa el 29% de la població. El 15% del territori del Níger que és cultivable es troba al sud tocant la frontera amb Nigèria. La freqüència de pluges varia i quan és insuficient el Níger té dificultats per alimentar la seva població i ha de confiar en les compres de gra i les ajudes per resoldre requisits d'aliments. El mill, sorgo i la mandioca són els principals conreus de subsistència del Níger. L'arròs, irrigat per al consum intern tot i ser car, és des de la devaluació del franc CFA més barat que l'importat, cosa que en motiva la producció. Per a l'exportació es conreen mongetes verdes i cebes així com petites quantitats d'all, pebrot, patata i blat.\nLes exportacions de bestiar, tot i ser impossibles de quantificar es calcula que són les segones després de les d'urani. Les exportacions actuals superen de llarg les estadístiques oficials que solen fallar en l'intent de detectar els grans ramats de bestiar que de manera informal creuen Nigèria. Així també s'exporten pells i cuirs i alguns són transformats en artesanies.\nLa persistent caiguda del preu de l'urani ha dut rèdits més baixos per al sector de l'urani del Níger i tot i així encara proveeix amb el 72% dels ingressos estatals d'importació. Es va fruir de guanys substancials en les exportacions i ràpid creixement econòmic entre els anys 60 i els 70 després d'obrir dues grans mines d'urani a prop de la població d'Arlit, al nord. Quan cap a la fi dels anys 80 va davallar l'auge de l'urani es va estancar l'economia i s'ha limitat la inversió. Les dues mines d'urani, (SOMAIR, de superfície i COMINAK sota terra) estan liderades per dos consistoris francesos.\nSe sap que hi ha dipòsits explotables d'or entre el riu Níger i la frontera amb Burkina Faso. També s'han trobat dipòsits substancials de fosfats, carbó, ferro i pedra calcària, i guix. Nombroses companyies estrangeres, incloent-n'hi d'americanes, han aconseguit llicències d'explotació per a l'or a la part oriental, que també conté dipòsits d'altres minerals. Diverses companyies petrolieres han intentat trobar dipòsits de combustibles fòssils fins al 1992 a Djado al nord-est del Níger i a la base d'Agadem al nord del llac Txad però no se'n va trobar. Les reserves de carbó del Níger, de poca energia i contingut elevat de cendres, no poden competir en el mercat internacional. Tanmateix la paraestatal SONICHAR (Société nigérienne de charbon) a Tchirozerine (nord d'Agadez) n'extreu d'un pou obert, per generar electricitat per a les mines d'urani.\nDesprés que la competitivitat econòmica creada per la devaluació del franc CFA contribuís a un creixement anual mitjà del 3,5% en els anys 90 l'economia es va estancar a causa de la reducció aguda d'ajuts econòmics estrangers del 1999, que varen tornar a rebre gradualment el 2000, any de molt males pluges. Reflectint així la importància del sector agrícola el retorn de bones pluges va ser el factor primari de què el creixement del 2001 es projectés en un 4,5%.\nEn els últims anys el govern del Níger ha promulgat revisions dels codis d'inversió (1997 i 2000), del petroli (1992), i mineria (1993), tots ells em termes atractius per als inversors. El govern actual cerca inversió privada estrangera i ho considera la clau per a instaurar el creixement econòmic i el desenvolupament. Amb l'ajuda del Programa de les Nacions Unides per al Desenvolupament (PNUD), ha emprès un esforç de revitalitzar el sector privat.\nEl Níger comparteix una moneda (el franc CFA de l'Àfrica Occidental) i un banc central (Banc Central dels Estats de l'Àfrica Occidental (BCEAO), amb sis altres membres de la Unió Monetària de l'Àfrica Occidental. La Tresoreria del Govern de França suplementa les reserves internacionals del BCEAO per tal de mantenir fixes les proporcions del 100 CFA (Comunitat Financera Africana) amb el franc francès (proporció amb l'euro des de l'1 de gener del 2002).\nEl gener del 2000 el govern acabat de ser elegit va heretar seriosos problemes financers i econòmics incloent-hi una tresoreria virtualment buida, els salaris endarrerits (11 mesos d'endarreriment) i pagaments d'escolarització i un deute incrementat.\nA més de consolidar les finances públiques i els pressupostos el nou govern ha perseguit una reforma econòmica amb la privatització de la distribució de l'aigua, les telecomunicacions i la implementació d'un càlcul de preu del petroli lligat als mercats mundials. S'està treballant en altres privatitzacions d'empreses públiques. En el seu esforç per consolidar l'estabilitat macroeconòmica sota el PRGF, el govern també està prenent posicions per reduir la corrupció com a resultat d'un procés participatiu en el que s'hi ha d'implicar la societat civil. Ha ideat el Pla per a la Reducció de la Pobresa que se centra en millores de la salut, educació primària, infraestructura rural i reformes judicials.\nEls donants més importants del Níger són França, la Unió Europea, el Banc Mundial, el FMI i altres agències de les Nacions Unides (UNDP, UNICEF, FAO, PMA i UNFPA). Entre altres donants importants hi ha els Estats Units, Bèlgica, Alemanya, Suïssa, Canadà i Aràbia Saudita. Encara que l'USAID no hi tingui una oficina els EUA són el principal donant contribuint amb prop de $10 milions de dòlars cada any al seu desenvolupament. Els EUA també són el major contribuent en polítiques de coordinació en àrees com la salut alimentària i el VIH/sida. La importància de l'ajuda externa està demostrada per fet que un el 2002 un 45% del pressupost de l'estat derivava de les ajudes.\nEl 2005 l'ONU va fer un toc d'atenció davant els problemes derivats per les sequeres i les plagues de llagosta que podien dur a la pobresa i fam de milions de persones.\nPIB (ppp): - $9.6 mil milions (9.6 G$) (1999 est.)\nPIB – creixement real:\nRenda, per capita (ppp): - $1.000 (1999 est.)\nPIB – composició per sector:\nserveis: 42% (1998)\nPoblació per sota de la línia de pobresa: No disponible%\ningressos de llar:\n10% més baix: 3%\n10% més alt: 29,3% (1992)\nTaxa d'inflació: 4,8% (1999)\nMà d'obra: 70.000 reben sous o salaris regulars\nMà d'obra – per ocupació: 90% agricultura, 6% indústria i comerç, 4% govern\nTaxa d'atur: No disponible%\nrèdits: $377 milions, incloent-hi $146 milions dels recursos forans\ndespeses: $377 milions, incloent-hi despeses de capital de $105 milions (1999 est.)\nIndústries: urani mineria, ciment, totxo, tèxtil, processament de menjar, indústria química, escorxadors\nTaxa de creixement de la producció industrial: 5,1% (2003 est.)\nProducció d'electricitat: 180 GWh (1998)\nElectricitat – producció per font:\ncombustible fòssil: 100%\naltres: 0% (1998)\nConsum d'electricitat: 363 GWh (1998)\nElectricitat - exportacions: 0 kWh (1998)\nElectricitat - importacions: 196 GWh (1998)\nProductes agrícoles i ramaders: Mongetes verdes, cotó, cacauets, mill, sorgo, tapioca, arròs; boví, oví, cabrum, camells, rucs, cavalls, aviram\nExportacions: $269 milions (f.o.b., 1997)\nExportacions - productes: urani més del 65%, productes ramaders, mongetes verdes, cebes (1998 est.)\nExportacions - clients: EUA, Grècia, el Japó, França, Nigèria, Benín\nImportacions: $295 milions (c.i.f., 1997)\nImportacions - productes: béns de consum, matèries primeres, maquinària, vehicles i parts, petroli, cereals\nImportacions - clients: França, Costa d'Ivori, EUA, Benelux, Nigèria\nDeute extern: $1.3 mil milions (1999 est.)\nAjuda externa: $222 milions (1995)\nMoneda: 1 Franc CFA de l'Àfrica Occidental (XOF) = 100 cèntims\nTaxa de canvi: Des de l'1 de gener del 1999 el CFA està equiparat a l'euro a la taxa de 655.957 francs CFA per euro\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Economia del Níger\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Economia_del_Níger&oldid=29248313»


Publicado 23/09/2021 18:55CET\nUn jurat popular ha declarat culpable d'assassinat a l'home de 63 anys acusat de matar la seua parella d'una punyalada al cor en 2019 en una vivenda de Calp (Alacant). El jurat ha considerat provat que l'home, que estava sota els efectes de l'alcohol en el moment del crim, va ser l'autor de l'agressió però no que la víctima patira maltractaments per la seua banda.\nEl jurat ha considerat provat que l'acusat i la víctima estaven sols en la vivenda, per la qual cosa descarta la participació de la filla i entén que concorren els agreujants de traïdoria i parentiu.\nDavant el veredicte del jurat, la Fiscalia ha formulat protesta per la consideració que l'acusat estava sota els efectes de l'alcohol, i l'acció popular, exercida per la Generalitat, perquè no s'haja considerat que es tracta d'un crim de gènere. L'acusació particular exercida per la filla de la víctima s'ha adherit a les dos protestes. La defensa també ha formulat protesta per no haver-se considerat provat pel jurat l'existència de dilacions indegudes.\nLes acusacions han demanat una pena de 20 anys per un delicte d'assassinat, mentre que la defensa ha sol·licitat cinc en sumar tots els atenuants. Respecte a la responsabilitat civil, Fiscalia i Generalitat demanen 80.000 euros per a la filla de la víctima i l'acusació particular 200.000.


EL RACÓ DEL KUS: En la ciudad (2003)\nAquesta tarda m'ha fallat el plan i al final després de gandulejar pel llit, m'he posat aquesta pel.lícula del Cesc Gay que feia temps tenia ganes de veure. Pel.lícula pels què els hi agradi el cine realista de gent normal, fotografia la vida d'un grup d'amics de Barcelona en la trentena d'edat, vivint en els seus pisos, alguns separats, alguns amb parella, algunes infidelitats i portant una vida social força activa de bars, restaurants, cinema, teatre i música. No és una peli on passin moltes coses, ni on hi hagi grans diàlegs, però agrada per la seva senzillesa, naturalitat, el reflex de la vida quotidiana. Tants cops retratats en el cine vides de gent opulenta o pobre, potser no hi ha gaires altres exemples on es vegi reflexada tan bé la vida d'una classe mitja urbana sense excessius problemes econòmics i en aquesta nova època que vivim on la familia ja no és el centre de tot. La pel.lícula també m'ha fet pensar en com passa el temps i en què estic en una època clara de transició en la meva vida, i aquest cop he vist molt més propera la vida d'aquests personatges en la trentena que la què he estat portant fins ara. Sembla que la vida adulta es comença a obrir camí inexorablement.\nEscrit per sukkus a les 20:32\nJo la vaig veure fa un temps, crec que la van passar per algun canal alguna matinada, d'aquelles que poses la televisió perquè no pots dormir.\nLa recordo com un apeli tranquila, però demolidora. D'aquelles que quan acabes et sents pitjor que al principi; de les que acabes associant a aquell pensament de: Jo no vull acabar així... tot i que saps que, de fet, tampoc està a les teves mans.\nPotser és que el que busquem a la vida és això: equilibrar amb la felicitat de petits instants els "mals moments". És com intentar seguir amb les bogeries de l'adolescència però després d'una avaluació molt més rigorosa de la realitat. Però al final, t'adones que tot plegat és molt més complicat, delicat, pesat i abrumador del que etpensaves: benvingut a la fi dels 20 i el principi dels 30.\nPotser em va deixar més tocat que altres pelis perquè retratava gent molt més propera a la realitat que m'envolta i de la que formo part.\nSí, aquestes pel.lícules en les què et sents més proper són les que t'afecten més, et fan pensar sobre la vida i això és bo. I molt d'acord amb el què dius, com amb un ritme tranquil, et transmet missatges contundents.\nEm sembla una pel·lícula excel·lent. La millor d'en Cesc Gay. Amarga, demolidora i plena de comprensió amb l'ésser humà.\nL'Eudard Fernández, com sempre, immens.\nSant Jordi solitari\nTancament de les centrals nuclears?\nPròxima estació: Hiroshima & Yokohama\nFrases de porta lavabo


Les ambulàncies de Tarragona canviaran a les llums blaves el mes vinent\nUna de les empreses carrosseres ja va mostrar les ambulàncies del SEM amb els rotatius blaus.\nEgara confirma que, al llarg de setembre, es farà el canvi que permetrà als vehicles sanitaris no ser confosos amb camions de la brossa o grues\nActualitzada 23/08/2018 a les 21:21\nLi ha succeït a qualsevol conductor. Circular per un carrer i observar, de sobte, pel retrovisor, unes potents llums taronges en moviment que es van acostant. Serà el camió de la brossa, la grua o bé una ambulància o un camió de bombers en servei urgent? Aquests breus instants de confusió i dubte s’acaben, almenys amb els vehicles de transport sanitari urgent, a les comarques de Tarragona, aquest pròxim mes de setembre. Les ambulàncies del Sistema d’Emergències Mèdiques que operen a la demarcació, canviaran, al llarg del mes vinent, el color taronja dels rotatius, pel blau, fins ara restringit només als vehicles dels cossos policials. D’aquesta forma, a finals de setembre la totalitat de la flota operarà amb les llums que realment pertoquen als vehicles prioritaris.\nL’adjudicatària de la gestió i manteniment de les ambulàncies del SEM al Camp de Tarragona, la UTE Egara, ha confirmat a aquest diari que, en qüestió de poques setmanes, estaran enllestides les tasques, que es realitzaran a la seva base situada al polígon Riu Clar. En total, s’actuarà en les 39 ambulàncies de Suport Vital Bàsic (les normals), en les quatre de Suport Vital Avançat (les UVI mòbil) i en els tres Vehicles d’Intervenció Ràpida (VIR).\nSegons apunten fonts internes del SEM, el procés de canvi de les llums led del pont superior de les furgonetes serà senzill. «Quan es va fer el concurs públic del transport sanitari, molts dels vehicles que van arribar ja portaven preinstal·lada la llum blava perquè el canvi del color dels rotatius era un tema del que feia temps que es parlava», s’exposa. «En el cas de les ambulàncies de Tarragona, totes estaven ja preparades per poder fer el canvi. Només és necessari obrir una petita caixa i tocar un fusible», apunta la mateixa font. A la resta de Catalunya el procés podria prolongar-se una mica més, tot i que segons assegura el SEM, es treballa amb la previsió que al mes de novembre la totalitat de la flota d’ambulàncies urgents tingui les noves llums equipades.\n«Serà més fàcil que s’apartin»\nEl canvi, que també és extensible als vehicles de Bombers i de Protecció Civil, és una històrica reivindicació del personal d’emergències, ja que tot i ser vehicles prioritaris, fins ara compartien el color dels rotatius amb els vehicles tipificats com a lents (tractors, camions de la neteja, grues), el que ocasionava problemes. «Fins ara ens passava que alguns conductors, a vegades, no distingien la diferència entre la nostra ambulància i un camió de les escombraries, ja que eren llums molt similars. És una cosa que no passa amb les llums blaves de la policia, que tothom relaciona ràpidament amb els cossos de seguretat», relata una infermera del SEM. «Ara serà més fàcil que obrin pas i que s’apartin, ens veuran més ràpidament i nosaltres guanyarem en protecció i seguretat laboral quan estiguem actuant a peu de carretera. Serem molt més visibles», celebra la sanitària.\nEls vehicles de Bombers de la Generalitat i de Protecció Civil tenen un màxim de dos anys (fins al juliol del 2020) per adoptar el color blau als seus ponts de llum. Aquest canvi es produeix a partir de la modificació del Reglamento General de Vehículos, possat en marxa pel govern de l’Estat, que va entrar en vigor el passat 31 de juliol. D’aquesta forma la normativa espanyola s’equipara a la de la majoria d’Estats membres de la Unió Europea, que fa anys que usen el blau per a tots els vehicles prioritaris.


La Generalitat es compromet a ampliar l'oferta formativa del CFO la Paperera\nLa consellera de Treball, Mar Serna, signant al Llibre d'Honor de la Ciutat\nLa consellera de Treball, Mar Serna, ha visitat diversos equipaments de VNG\nLa consellera de Treball de la Generalitat, Mar Serna ha anunciat avui, en la visita que ha fet a Vilanova i la Geltrú, "la voluntat de la Generalitat de fer créixer l'oferta formativa del CFO la Paperera". Aquest punt, ha estat un dels temes tractats a la reunió que la consellera de Treball ha mantingut amb l'alcalde de VNG, Joan Ignasi Elena i altres regidors del govern municipal, després de visitar les instal·lacions del centre ocupacional, l'Oficina de Treball de la Generalitat i signar al llibre d'Honor de la ciutat.\nMar Serna ha explicat que tant la Generalitat com l'Ajuntament tenen de temps fins al mes de setembre, amb l'inici del nou curs, per ampliar aquesta oferta formativa. La consellera de Treball, ha felicitat l'Ajuntament per la tasca d'orientació, informació i sobretot inserció laboral dels milers de persones usuàries del centre ocupacional. En aquest sentit, Mar Serna s'ha mostrat sorpresa per l'alt índex d'activitat del CFO La Paperera i sobretot per la titulació d'aeronàutica, una de les ofertes formatives del centre, amb un nivell d'inserció laboral del 100% i amb una demanda superior a les 40 places que ofereix la Paperera.\nL'alcalde de VNG, Joan Ignasi Elena, ha explicat el compromís adquirit per la Generalitat amb el CFO la Paperera i amb tots els programes que s'hi duen a terme. Joan Ignasi Elena ha qualificat la Paperera com "un lloc d'èxit per aconseguir un índex d'inserció laboral molt elevat del conjunt de persones que passen per aquest centre".\nA banda de visitar les instal·lacions del centre de formació ocupacional de VNG, la consellera de Treball i l'alcalde de la ciutat, juntament amb la delegada territorial del govern de la Generalitat a Barcelona, Carme San Miguel i altres regidors del Consistori vilanoví, han visitat l'Oficina de Treball de la Generalitat. La consellera de Treball, Mar Serna, ha anunciat també el compromís del govern català de "traslladar aquesta oficina a un nou espai que millori les condicions dels treballadors i de les persones usuàries d'aquest servei". Mar Serna ha explicat que l'oficina de la plaça de la Vila, està inclosa dins el pla de modernització d'oficines de treball que du a terme el seu departament.


Els polimorfismes dels gens slc6a4 i htr2a influeixen en el resultat del tractament després de la teràpia antidepressiva | la revista farmacogenòmica\nSegona teràpia d’interruptor\nPoblació depressiva d’inici precoç\nSLC6A4 intron 2\nHTR2A T 102 C i C 1354 T\nHTR1B A −161 T, HTR1B C 816 G, HTR5A G −19 C, HTR5A A 12 T i HTR6 C 267 T\nPoblació depressiva unipolar\nLa majoria dels medicaments antidepressius actuen augmentant els nivells de serotonina sinàptica al cervell. Per tant, la variació genètica dels gens relacionats amb la serotonina pot influir en l'eficàcia dels antidepressius. En aquest estudi, es van analitzar nou polimorfismes en quatre gens del receptor de la serotonina (HTR1B, HTR2A, HTR5A i HTR6) i el gen transportador de la serotonina (SLC6A4) per investigar la seva influència en la resposta antidepressiva en una població depressiva unipolar ben caracteritzada ( n = 166) seguint un règim de tractament protocol·litzat. Homozigots d’al·lel curt de 5-HTTLPR es van associar significativament tant amb la remissió (ràtios de probabilitat (OR) = 4, 00, P = 0, 04) com la resposta (OR = 5, 06, P = 0, 02) després del segon tractament amb interruptor, amb una tendència similar observada després del tractament inicial. i teràpia paroxetina. Després del tractament inicial, els pacients unipolars homozigots per al polimorfisme repetit de SLC6A4 intron 2 es van associar significativament amb manca de remissió (OR = 0, 38, P = 0, 02) i falta de resposta (OR = 0, 42, P = 0, 01). Addicionalment, el polimorfisme HTR2A C 1354 T va mostrar una associació amb remissió (OR = 7, 50, P = 0, 002) i resposta (OR = 5, 25, P = 0, 01) després de la teràpia amb paroxetina. Aquests resultats suggereixen que la variació determinada genèticament en els gens del receptor de la serotonina aporta una contribució significativa a l'eficàcia dels fàrmacs antidepressius habitualment prescrits.\nEls receptors de la serotonina poden ser dirigits directament per antidepressius, per exemple la imipramina antagonitza directament el receptor de la serotonina 2A (HTR2A), mentre que la demostració de la clomipramina i la mianserina té com a objectiu el receptor 6 de la serotonina (HTR6). 1 La majoria dels receptors de la serotonina són receptors acoblats a la proteïna G que modulen els nivells intracel·lulars de cAMP.\nLa majoria d’estudis que investiguen l’associació entre variacions genètiques dels gens de la serotonina i la resposta antidepressiva han analitzat polimorfismes del gen transportador de serotonina (SLC6A4), que té com a objectiu els inhibidors selectius de la recaptació de serotonina (SSRIs) i la majoria d’antidepressius tricíclics (TCAs). 2\nEl gen SLC6A4 es troba al cromosoma 17q11.1 – q12, té una extensió de 31 kb, consta de 14 exons i codifica una proteïna 630 aminoàcids. 3 S'ha demostrat que dos polimorfismes comuns afecten l'expressió de SLC6A4: un polimorfisme de supressió / inserció de 44 pb (5-HTTLPR) a la regió reguladora de flanqueig 5 ′ del gen SLC6A4 i un segon nombre variable de polimorfisme de repetició en tàndem (VNTR) en intron 2. Aquest polimorfisme VNTR consta de 9, 10 o 12 còpies d’un element de repetició de 16-17 pb.\nEl sistema de serotonina té un paper central en l’acció dels fàrmacs antidepressius. Per tant, la variació genètica que pot afectar la integritat d'aquest sistema pot influir en la resposta al tractament. En aquest estudi, hem investigat diversos polimorfismes en una varietat de gens del receptor de la serotonina per determinar si l’herència de polimorfismes específics està associada a la resposta a una gran quantitat d’antidepressius prescrits habitualment.\nDesprés del tractament amb fàrmacs inicials, es va observar una freqüència més alta d’homozigots d’al·lel curt de 5 HTTLPR en els que responen en comparació amb els que no responien (29 vs 19%, χ 2 = 2, 77, P = 0, 25), tot i que això no va assolir importància. De la mateixa manera, no es van associar diferències significatives en la distribució del genotip amb la remissió ( χ 2 = 0, 25, P = 0, 88) ni la incidència adversa de reacció farmacèutica (ADR) ( χ 2 = 2, 52, P = 0, 28) (taula 1A).\nEs van observar diferències significatives en les freqüències del genotip de 5-HTTLPR després del segon tractament amb commutació (taula 1A). La herència de dues còpies de l’al·lel curt de 5-HTTLPR es va associar tant amb la remissió ( χ 2 = 5, 98, P = 0, 05) com la resposta ( χ 2 = 7, 40, P = 0, 025) després d’un tractament a llarg termini, mentre que una freqüència més alta d’heterozigots es va trobar als grups de no remissió i de no resposta (taula 1A). Aquests resultats suggereixen un mode d’acció recessiu per l’al·lel curt, amb homozigots associats a la remissió (ràtios de probabilitat (OR) = 4, 00, P = 0, 04) i de resposta (OR = 5, 06, P = 0, 02) (taula 2b). El genotip 5-HTTLPR no va influir en la incidència d’ADR ( χ 2 = 0, 39, P = 0, 82).\nDesprés del tractament amb paroxetina, el genotip 5-HTTLPR curt / curt era més freqüent en els que responien en comparació amb els que no responien (40 vs 19%, χ 2 = 4, 20, P = 0, 12) i en els remitents en comparació amb els no remissors (38 vs 24%, χ 2 = 2, 24, P = 0, 33). No obstant això, a causa del menor nombre de pacients d'aquest grup, aquestes xifres no van assolir importància. Els TDA després de la teràpia amb paroxetina no van ser influenciats pel genotip 5-HTTLPR ( χ 2 = 2, 94, P = 0, 23).\nEl genotip d’homozigots d’al·lel curt de 5-HTTLPR va ser més freqüent en pacients que responien a un tractament antidepressiu (28 vs 14%, χ 2 = 5, 88, P = 0, 05) (taula 3).\nFreqüències del genotip per al polimorfisme de l’intró 2 de SLC6A4 difereixen entre els remitents i els no remitents ( χ 2 = 5.23, P = 0.07) i els que responen i no responen ( χ 2 = 5.74, P = 0.06), després del tractament inicial amb fàrmacs (taula 1B) . En ambdós casos, la freqüència d’individus que duien dues còpies de la repetició de 12 còpies es va associar significativament amb la falta de remissió (OR = 0, 38, P = 0, 02) i la falta de resposta (OR = 0, 42, P = 0, 01) (taula 2A) . No es van trobar associacions significatives entre la incidència de TDA i aquest genotip després de la teràpia inicial ( χ 2 = 3, 08, P = 0, 55).\nNo es van trobar associacions significatives després del segon tractament de commutació per al polimorfisme de l’intron 2 SLC6A4, tot i que els portadors d’homozigot repetits de 12 còpies van ser més freqüents en els remitents (45 vs 36%, χ 2 = 1, 67, P = 0, 80) i en el que no respon ( 40 vs 37%, χ 2 = 1, 49, P = 0, 83) grups.\nTambé es van observar freqüències més altes del 12 genotip d'homozigot al·lel en casos no remitents (45 vs 28%, χ 2 = 2, 10, P = 0, 36) i no respondents (46 vs 33%, χ 2 = 2, 94, P = 0, 23) tractament amb paroxetina (Taula 1B), tot i que això no va assolir significació estadística.\nEs van analitzar dos polimorfismes al gen HTR2A. El genotip HTR2A T 102 C no va influir en la resposta a la teràpia farmacològica inicial, avaluada en termes de remissió ( χ 2 = 0, 42, P = 0, 81), resposta ( χ 2 = 0, 10, P = 0, 95) o incidència de ADR ( χ 2 = 1, 23, P = 0, 54). A més, no es van observar associacions en resposta a teràpia inicial que correlacionés genotip i remissió de HTR2A C 1354 T ( χ 2 = 2, 20, P = 0, 33), resposta ( χ 2 = 2, 02, P = 0, 36) i incidència de TDA ( χ 2 = 0, 03, P = 0, 86).\nDesprés del segon tractament de commutació, les freqüències del genotip HTR2A T 102 C no difereixen significativament entre els remitents i els no remissors ( χ 2 = 1, 40, P = 0, 50), els que responen i els que no responen ( χ 2 = 0, 85, P = 0, 65), i entre grups ADR i no ADR ( χ 2 = 0, 45, P = 0, 80). El genotip HTR2A C 1354 T no va influir en la segona teràpia de commutació en termes de remissió ( χ 2 = 0, 03, P = 0, 98), resposta ( χ 2 = 0, 69, P = 0, 71) i incidència en ADR ( χ 2 = 3, 01, P = 0, 22 ).\nEls heterozigots T HTR2A C 1354 T es van associar significativament amb la resposta millorada a la teràpia amb paroxetina. Hi va haver una freqüència significativament més elevada d’heterozigots en els grups remissors i de resposta en comparació amb els grups que no són remissors (OR = 7, 50, P = 0, 002) i els que no tenen resposta (OR = 5, 25, P = 0, 01) (taula 2C). El genotip HTR2A C 102 T no va influir en la remissió ( χ 2 = 0, 65, P = 0, 72) ni la resposta ( χ 2 = 1, 36, P = 0, 51), però es va associar amb la incidència de TDA ( χ 2 = 9, 73, P = 0, 008) després del tractament amb paroxetina amb pacients heretadors del genotip HTR2A C 102 C associats amb la incidència de TDA (OR = 24, 69, P = 0, 007).\nLa taula 1 il·lustra que no es va observar cap diferència significativa en la freqüència del genotip entre grups de resposta per a cap polimorfisme en els gens restants del receptor 5-HT.\nEl sistema de serotonina està dirigit per antidepressius. La nostra hipòtesi era que la variació genètica en gens que influïssin en cascades de senyalització de la serotonina pot ser doncs associada a la resposta antidepressiva.\nHem demostrat una associació significativa entre homozigots d’al·lel curt de 5-HTTLPR i amb remissió i resposta després de la segona teràpia farmacèutica. Com a suport d'aquestes troballes, es va observar una associació similar en una segona població depressiva diferent i patològicament diferent.\nAquesta observació s'ha informat anteriorment en tres estudis. Kim et al. 4 van informar que el genotip 5-HTTLPR curt / curt era més freqüent en els que responien a tractaments amb fluoxetina o paroxetina (64 vs 36%, P = 0, 007). També van observar un augment dels heterozigots en els que no responen (58 vs 32%), cosa que suggeria que l’al·lel curt actuava de manera recessiva. Un segon estudi de 66 pacients japonesos amb depressió també va trobar que els homozigots d’al·lel curt eren més freqüents en els que responien a la fluvoxamina (69 vs 32%, P = 0, 01). De nou, les freqüències heterozigotes van ser més elevades en els que no responen (47 davant el 31%), cosa que suggereix encara un efecte al·lel recessiu. 5 Ambdós estudis, però, es van realitzar en poblacions orientals on les freqüències dels genotips 5-HTTLPR difereixen de les poblacions caucàsiques, amb la freqüència de genotip curt / curt aproximadament un 25% en poblacions caucàsiques, però un 57% en poblacions asiàtiques. 2 Tanmateix, un estudi recent que va utilitzar una població nord-americana mixta (78% caucàsics, 6% afroamericans, 7% hispànics, 5% asiàtics i 3% altres) també va trobar que l’al·lel curt va estar associat a la resposta a la fluoxetina. 6\nEn contrast amb aquestes troballes, la majoria d’estudis anteriors que investigaven l’herència del genotip del 5-HTTLPR sobre eficàcia dels antidepressius han trobat que l’al·lel curt s’ha associat a una resposta antidepressiva reduïda. 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 Això pot ser explicat per diverses variables que difereixen entre els estudis. Primer, la variació dels criteris utilitzats per mesurar la resposta ha estat diferent entre els estudis, amb una reducció del 50% o més respecte a les puntuacions basiques de la Hamilton Depression Rating Scale (HAMD) utilitzades en determinats estudis, 4, 5, 7, 13, 15, 16, 17, però es va utilitzar una puntuació HAMD de 8 o menys per determinar la resposta en altres estudis. 8, 12 A més, es va utilitzar un criteri més per a la resposta en certs estudis on es van analitzar diferències en la puntuació de HAMD abans i després del tractament. 11, 14, 18 Aquestes diferències en la determinació de la resposta poden conduir potencialment a situacions en què un individu pot ser classificat com a respondent en un estudi, però com a un que no respon en un altre. El nostre estudi va valorar tant la resposta com la remissió per eliminar aquesta variabilitat i va trobar que els homozigots d’al·lel curt de 5-HTTLPR eren més freqüents en els dos grups.\nEn segon lloc, els criteris d’inclusió també han diferit entre els estudis, per exemple alguns estudis incloïen pacients bipolars, altres 10 unipolars 12, 13, 15 i alguns dos. 11 Aquestes diferències poden produir variació en la resposta, per exemple, els pacients bipolars que passen per una fase maníaca es poden observar com a antidepressius. Analitzant les poblacions depressives d’aparició primerenca i unipolar, hem confirmat que el genotip 5-HTTLPR té el mateix efecte en dues poblacions depressives separades.\nUna tercera variable que diferia entre els estudis va ser el punt de temps en què es van avaluar les puntuacions de HAMD. Un nombre d’estudis van determinar la resposta després de 4 setmanes, 11, 17, 18 i 6 setmanes 4, 5, 8, 12 o van tenir múltiples punts de temps quan es va mesurar la puntuació HAMD. 13, 14, 15, 16 La resposta del nostre estudi es va avaluar després de la teràpia inicial que va donar una indicació de com el genotip va influir en el tractament inicial amb fàrmacs, mentre que es va avaluar l'efecte sobre el tractament a llarg termini després del segon tractament terapèutic.\nPer avaluar si hi havia diferències inherents en els índexs de depressió en els nostres pacients sensibles i sense resposta, es van comparar les puntuacions bàsiques de HAMD en els que responen / no responen, els remitents / no remitents i en els pacients que pateixen / no pateixen TDA després del primer i inicial canvi. teràpia (taula 4). Tot i que es van observar diferències significatives en les puntuacions de HAMD entre els remitents / no remitents i els que responen / no responen, no creiem que aquestes representin veritables diferències clíniques entre els grups de resposta. A més, com que no vam observar associacions similars per a tots els genotips testats, estem segurs que els nostres resultats no reflecteixen simplement diferències inherents a la gravetat de la depressió.\nEn comparació amb el polimorfisme 5-HTTLPR, només dos estudis han investigat prèviament l'efecte del polimorfisme de l'intron 2 SLC6A4 sobre la resposta antidepressiva. Kim et al. El 4, 19 van trobar que la repetició de 12 exemplars estava associada amb la resposta de paroxetina i fluoxetina en 120 coreans deprimits, tot i que un estudi japonès no va trobar associació amb aquest polimorfisme i la resposta de fluvoxamina. Els nostres resultats suggereixen que els individus homozigots per a la repetició de 12 exemplars tenen més probabilitats de tenir un resultat terapèutic deficient després del tractament amb antidepressius.\nLa diferència de resultats entre el nostre estudi i Kim et al. Les troballes poden ser degudes a les diferències de freqüències d’al·lels entre les poblacions orientals i caucàsiques. La freqüència dels homozigots de 12 al·lels de 12 exemplars va ser del 42% en el nostre estudi, però el 81% en la població coreana 4 i el 71% en la població japonesa. 19\nL’al·lel de 12 còpies del polimorfisme de l’intró 2 de SLC6A4 s’ha associat amb la transcripció gènica augmentada 20, 21 i l’al·lel curt 5-HTTLPR amb transcripció reduïda. 22, 23 Hem demostrat que els homozigots d’al·lel curt 5-HTTLPR s’associen a una resposta favorable, mentre que els homozigots per a l’al·lel de 12 còpies SLC6A4 intron 2 s’associen a una resposta més pobra, cosa que suggereix que una major transcripció del gen SLC6A4 produeix una probabilitat més alta. de mala resposta antidepressiva.\nEls polimorfismes del gen SLC6A4 van mostrar la mateixa tendència independent de la població analitzada, cosa que suggereix que aquests polimorfismes influeixen en la resposta independentment del temps i del tipus de fàrmac. Tanmateix, quan es va analitzar la resposta a la paroxetina, dos polimorfismes addicionals en el gen HTR2A van mostrar associacions significatives al resultat terapèutic que suggereixen una acció específica de la paroxetina.\nDiversos estudis han proporcionat proves que el receptor HTR2A està implicat en la susceptibilitat a la depressió i en la resposta a antidepressius. El primer d'ells va mostrar que el receptor HTR2A estava sobreexpressat en pacients amb depressió. 24 Un altre estudi va demostrar que després de la teràpia amb paroxetina es va observar una rebaixa per part del receptor. El estrès activa els receptors HTR2A i s'ha demostrat que regula el factor neurotròfic (BDNF) derivat del cervell a partir del cervell en models de rates. 26, 27, 28 BDNF s'ha demostrat que es regulava després del tractament antidepressiu i que es regula en els subjectes amb depressió. 29, 30 nivells de BDNF es van disminuir a l'hipocamp de rata després del tractament amb agonista de HTR2A, un efecte que es va bloquejar quan es va administrar un antagonista de HTR2A. Finalment, la imipramina, la nefazodona i la mirtazapina antagonitzen directament HTR2A in vitro i els antidepressius poden, per tant, exercir la seva funció antagonitzant els receptors de HTR2A. 28, 32\nHem trobat una associació significativa entre el genotip HTR2A C 1354 T i la remissió i la resposta a la paroxetina. Aquest polimorfisme produeix un canvi d'aminoàcid histrosina a tirosina a la posició 452. Es preveia que els homozigots HTR2A T 1354 T s'haguessin associat a una millor resposta paroxetina, tot i que no es van observar diferències en aquest genotip entre els que responen i els que no responen a paroxetina o SSRI en general, cosa que suggereix que el fenotip heterozigot difereix de manera no additiva-dependent.\nEl polimorfisme d'un nucleòtid únic HTR2A C 1354 T només ha estat estudiat com a modificador de la resposta antidepressiva en dos informes anteriors. El primer no va trobar associació en pacients amb depressió ( n = 173), donat una varietat de tractaments antidepressius, 18 el segon informe va trobar que l’al·lel HTR2A T 1354 va estar associat a la resposta a la fluoxetina. 6 Això suggereix que el polimorfisme HTR2A C 1354 T influeix en l'eficàcia de només els ISRS, una observació que també es va fer en aquest estudi. Es requereixen estudis addicionals que investiguin aquest al·lel i la resposta als SSRI.\nEl polimorfisme HTR2A C 102 T va mostrar una possible associació amb susceptibilitat als TDA després del tractament amb paroxetina, tot i que el nombre reduït de pacients que pateixen un TDA significa que aquesta troballa ha de ser tractada amb precaució. Un estudi previ que investigava el polimorfisme HTR2A C 102 T i l’eficàcia antidepressiva va trobar la mateixa associació, on els individus que portaven el genotip HTR2A C 102 C eren més propensos a patir una ADR després de la paroxetina, però no la teràpia amb mirtazapina. El polimorfisme HTR2A C 102 T no va influir, però, en la resposta o la remissió a la teràpia antidepressiva en aquest grup de pacients, una troballa descrita també per Cusin et al. 33 a l’ hora d’investigar la influència d’aquest polimorfisme en l’eficàcia de la fluvoxamina i la paroxetina.\nEn conclusió, hem trobat associacions significatives entre els genotips 5-HTTLPR i SLC6A4 intron 2 amb remissió i resposta després de la teràpia de commutació inicial i segona. Aquests descobriments entren en conflicte amb diversos estudis publicats prèviament i s’afegeixen a l’heterogeneïtat d’observacions en estudis farmacogenètics que analitzen els polimorfismes SLC6A4. No es van registrar diversos possibles factors de confusió (per exemple, la comorbiditat de l’eix II, els nivells plasmàtics del fàrmac) en aquest i altres estudis similars anteriors, mentre que en els pacients d’aquest estudi no es van utilitzar altres possibles factors de confusió (intervencions de psicoteràpia específica, medicaments antipsicòtics), tot això pot anar d'alguna manera per racionalitzar les diferències en els resultats comunicats. Tot i això, el grup de pacients i el règim de tractament utilitzat en aquest estudi són representatius de la pràctica clínica rutinària al Regne Unit. S'ha suggerit que molts pacients reclutats en assajos antidepressius anteriors representen només una minoria de pacients tractats per depressió en la pràctica clínica de rutina. 34, 35 Perquè la farmacogenètica s’utilitzi com a eina pronòstica per facilitar el desenvolupament de la medicina personalitzada, hem de ser capaços de demostrar que els factors genètics poden influir en la resposta terapèutica en condicions del món real. També és òbvia importància que les nostres observacions es repliquin en grups de pacients més grans i independentment reclutats, particularment ja que el present estudi implicava una anàlisi simultània de múltiples SNP.\nEls pacients diagnosticats de depressió unipolar ( n = 166) van ser reclutats de la clínica del trastorn afectiu (ADC) al departament de psiquiatria de l’hospital Ninewells, Dundee, Regne Unit. El criteri d’ingrés era d’entre 18 i 65 anys i el diagnòstic de depressió unipolar segons criteris ICD-10, amb una puntuació mínima de Hamilton de 18. Tots els pacients eren d’origen caucàsic (52 homes, 114 dones, edat mitjana 43, 42 ± 11, 34 anys) i van ser tractats segons un règim protocol·litzat. L’objectiu de la clínica d’investigació era identificar de forma prospectiva una cohort de pacients amb depressió resistent al tractament (definida com a manca de resposta a dosis i durada adequades de dos antidepressius). Els criteris d’exclusió eren contraindicacions a la teràpia farmacològica, incloent l’embaràs, la lactància i el trastorn físic greu. Els pacients van ser tractats seguint un règim protocol·litzat. Abans de derivar-se a l’ADC, la majoria dels pacients havien rebut antidepressius pel seu metge de capçalera o un equip de salut mental comunitari, però amb una dosi inadequada. El primer pas del protocol ADC, per tant, va ser optimitzar qualsevol teràpia antidepressiva en curs, és a dir, que es prescriu la dosi màxima tolerada durant un mínim de 6 setmanes. La manca de resposta a aquesta teràpia inicial va donar lloc a un assaig d’un antidepressiu SSRI (paroxetina fins a 50 mg diaris o citalopram fins a 60 mg diaris si la paroxetina no es tolerava). La falta de resposta a la paroxetina va donar lloc a que es prescrigués la imipramina TCA (fins a 300 mg diaris) o lofepramina (fins a 280 mg diaris) si no es tolerava la imipramina. Si la teràpia inicial ja era amb un SSRI, el segon tractament amb un TCA. La falta de resposta a imipramina o lofepramina va donar lloc a un tractament final amb l’inhibidor de la monoaminoxidasa (MAOI) fenelzina (fins a 90 mg diaris).\nCada tractament es va prescriure un mínim de 6 setmanes abans de l’avaluació clínica. El HAMD es va utilitzar per determinar l'estat mental i la resposta terapèutica després de la teràpia inicial almenys 6 setmanes després de l'inici del tractament. La segona teràpia d’interrupció es va valorar com a mínim 18 setmanes. La resposta es va definir com una reducció del 50% o superior a la puntuació de base de l'HAMD amb la remissió definida com a puntuació de l'AMF de 7 o menys. També es va registrar la presència d'ADR. Qualsevol pacient que va aconseguir el segon tractament d’interruptor s’havia exposat, potencialment, a una dosi i durada adequades d’almenys dos antidepressius i es va considerar que era resistent al tractament.\nEls pacients amb depressió d’inici precoç ( n = 102) van ser reclutats al Departament de Psiquiatria de l’Hospital Reial d’Edimburg. Es va diagnosticar als pacients que patien depressió unipolar o bipolar d’aparició precoç segons el Manual de diagnòstic i estadística de trastorns mentals , els criteris 36, 37, 38, 39 de la quarta edició amb una edat màxima de 22 anys. diagnosticats amb depressió bipolar amb la resta (81 pacients) diagnosticats de depressió unipolar.\nEs van recollir dades de resposta antidepressiva a 70 pacients unipolars d’inici precoç. Els criteris de resposta van incloure una puntuació formal de qualificació de HAMD a les 12 setmanes, així com una avaluació de la història prèvia de la resposta al tractament obtinguda de les notes del pacient.\nDesprés d'un consentiment informat i escrit, es va recollir sang sencera de tots els participants en l'estudi i es va emmagatzemar en tubs sanguinis anti-coagulats a l'EDTA a -20 ° C abans de més anàlisis.\nL’estudi va ser aprovat pel Comitè d’Ètica de Recerca Mèdica de Tayside i el Comitè d’Ètica de Recerca Lothiana. Tots els participants a l'estudi van obtenir el consentiment informat per escrit.\nEs van obtenir dades de resposta clínica per a 163 pacients unipolars de Dundee, i no es van aconseguir dades de 3 pacients. El nombre i el tipus de medicaments antidepressius prescrits després de la teràpia de commutació inicial i segona es resumeixen a la taula 4A, mentre que la taula 4B detalla el nombre de pacients que remeten, responen o pateixen un TDA després de la teràpia farmacològica inicial i segona. El nombre de pacients que van rebre un segon tractament de canvi va ser inferior al de la terapia inicial a causa dels pacients que van respondre a tractaments medicaments anteriors i / o la reducció del compliment del pacient. En total, 19 pacients no van respondre a la teràpia inicial i no van poder tornar a l’ADC. 16 pacients més no van respondre a la teràpia inicial i primera de commutació i no van tornar a l’ADC per al tractament del segon interruptor.\nTambé es va realitzar una anàlisi del resultat clínic després del tractament amb el fàrmac més prescrit, la paroxetina, per determinar si els polimorfismes en els gens transportadors de serotonina i els gens receptors van influir en la resposta específicament a la teràpia paroxetina.\nEs van recollir un total de 70 conjunts de dades clíniques de pacients depressius d’inici precoç. A la taula 4A i B es detalla el nombre i el tipus de medicaments antidepressius prescrits a aquestes persones i el nombre de persones que responen i no responen al tractament de medicaments. No es va poder recollir dades de remissió ni ADR per a aquesta població a causa de diferències en els paràmetres d’estudi entre els centres de recollida.\nL’ADN es va extreure de 200 μl de sang sencera mitjançant un kit de sang d’ADN QIAamp (Qiagen, Crawley, West Sussex, Regne Unit) segons les instruccions del fabricant.\nEl genotipat per HTR1B A −161 T (rs130058), HTR1B C 816 G (rs6296), HTR6 C 267 T (rs1805054), 5-HTTLPR i el polimorfisme de l’intron 2 SLC6A4 es va realitzar tal com s’ha descrit anteriorment. Els assajos 4, 40, 41 dels nous polimorfismes de longitud de fragment de restricció PCR (RFLP) van ser dissenyats per als polimorfismes HTR2A C 1354 T (rs6314), HTR2A T 102 C (rs6313), HTR5A G −19 C i HTR5A A 12 T (rs6320) . La taula 5 resumeix els protocols PCR i les condicions d’amplificació, així com seqüències d’imprimació, enzims de restricció i productes de digestió per a cadascun d’aquests assajos. Es van veure productes RFLP entre 150 i 800 pb en gels d’agarosa del 2% i productes més petits en gels de poliacrilamida del 8% tenyits amb bromur d’etid. Tots els gels es van visualitzar mitjançant un transilluminador UV a 302 nm.\nLes freqüències del genotip entre grups de resposta i no de resposta mitjançant taules de contingència 3 per 2 es van comparar mitjançant χ 2 -tests. Es va realitzar una anàlisi més freqüent quan la distribució de freqüències del genotip diferia entre els grups de resposta ( χ 2 > 5.00). La influència del genotip en la resposta es va analitzar mitjançant la prova exacta de Fisher i es va presentar com a OR amb intervals de confiança (CI) del 95%.\nTotes les anàlisis estadístiques es van realitzar mitjançant InStat Versió 3.0a per a Macintosh (GraphPad Software, CA, EUA).\nTotes les seqüències de nucleòtids estan numerades de manera que el nucleòtid 1 correspon a A del codó d’inici d’ATG i totes les seqüències d’aminoàcids es numeraran de manera que l’aminoàcid 1 es refereix al primer aminoàcid de la seqüència proteica. Totes les seqüències es van obtenir de la base de dades NCBI (//www.ncbi.nlm.nih.gov/) amb els números d’adhesió SLC6A4-AF117826; HTR1B-M83180; HTR2A-NM_000621; HTR5A-X81411 i HTR6-NM_000871.\nEls ulls d’estrelles de mar veuen la llum\nLlindars d'extinció d'espècies davant d'una pertorbació periòdica correlacionada espacialment\nMemoir: amor i incertesa\nAprendre a ser amable amb tu mateix\nPerspectiva: solucionar els incentius\nPols de paret del domini polaritzant en un làser aïllant topològic aïllat basat en microfibra\nEls anticossos i els shRNAs anti-LRP / LR impedeixen la vessament de beta amiloide en la malaltia d'Alzheimer\nFuncions dobles de les proteïnes hemidesmosomals en l'epiteli pancreàtic: decideix la 3-cinasa fosfositosit


Subvencions per restablir els béns i serveis municipals afectats per fenòmens meteorològics excepcionals 2019\nLa Diputació de Tarragona en el marc de les subvencions per restablir els béns i serveis municipals afectats per fenòmens meteorològics excepcionals 2019 ha concedit a l'Ajuntament de Godall el següent ajut:\nConcepte: Arranjaments camins afectats pels aiguats\nPressupost Elegible: 69.131,37 euros\nAjuts per al funcionament de les llars d'infants públiques\nℹLa Diputació de Tarragona, en el marc de les subvencions per al Programa extraordinari d'ajuts per al funcionament de les llars d'infants públiques de titularitat municipal i de primer cicle d'educació infantil en escoles rurals curs 2019-2020, ha concedit a l'Ajuntament de Godall el següent ajut:\nConcepte subvenció: Escola rural "Sant Salvador"\nPressupost elegible: 2.537,50 euros\nImport concedit: 2.537,50 euros\nEl Departament d'Educació convoca cada curs el concurs El Gust per la Lectura, amb l'objectiu de formar bons lectors i lectores.\nEl curs 2019-20 els 10 alumnes de 4t, 5è i 6è de l'Escola Sant Salvador, s'hi van inscriure.\nA partir de la lectura del llibre: Les enigmàtiques fotos del senyor Clarissa, de Pep Molist, havien d'escollir cinc fotografies de les que surten al llibre i inventar-se cinc històries.\nAl mes de març ens van confinar i vam haver de fer el treball en grups de dos i gràcies a les noves tecnologies.\nEl treball va ser el guanyador dins de la seua categoria. Vam rebre el diploma de l'Escola i un diploma nominal per a cada un dels alumnes participants.\nEls premis es van lliurar el 10 de setembre al Moll de la Fusta de Barcelona, dins de la Setmana del llibre en Català.\nEl premi consisteix en 300€ en llibres, que s'han d'adquirir en aquesta fira del llibre.


Bonig dona suport a Compromís davant el "to inacceptable" de Montero: "Els mags de l'embolic estan en el PSOE" | Valencia Extra\nBonig dona suport a Compromís davant el "to inacceptable" de Montero: "Els mags de l'embolic estan en el PSOE"\nLa presidenta del PP valencià, Isabel Bonig, ha recolzat al diputat de Compromís en el Congrés, Joan Baldoví, davant el “to inacceptable” de la ministra d’Hisenda i portaveu del Govern, Mª Jesús Montero, en demanar que no s’inventen “problemes que no existeixen ni embullar” en el repartiment del fons de 16.000 milions a les CCAA per la despesa derivada del coronavirus.\n“Els mags de l’embolic estan en el PSOE”, ha afirmat després de recordar que la ministra socialista va ser consellera d’Hisenda a Andalusia. Bonig ha defensat així que el fons es repartisca en funció a criteris objectius com l’infrafinançament i la població valenciana.\nAquest dimecres, Montero va deslligar les crítiques en Compromís –soci de govern del PSPV– en censurar que pretenga convertir en “criteris polítics” els tècnics per a distribuir aqueixos diners. “Si hi haguera un rebrot a la Comunitat Valenciana defensaria els mateixos criteris?”, va etzibar a Baldoví.\nCom a conseqüència, la coalició va acordar a última hora no donar suport a la cinquena pròrroga de l’estat d’alarma si no es reparteix el fons contra la Covid-19 per pes poblacional, mitjançant un “compromís explícit” del Govern de Pedro Sánchez, a més de gestionar l’ingrés mínim vital al costat de les CCAA.\nBonig, en roda de premsa telemàtica, ha remarcat que no serà ella qui defensarà a Baldoví i ha destacat que li va enviar un missatge després de la brega en el Congrés per a traslladar-li el seu “suport personal i del grup ‘popular’.\nHa denunciat el tracte de la ministra a un representant valencià, que “mereix un respecte perquè les institucions estan per damunt de la crítica política”, i ha posat l’accent que Montero no pot dir que l’infrafinançament no és un problema: “El criteri és tractar a tots per igual, els diners és de tots els espanyols”.\nSobre la despesa sanitària, la ‘popular’ ha advertit que la Comunitat és “de les més exposades al virus” com demostra l’estudi de seroprevalença, ja que menys del 3% de la població de les tres províncies ha superat la infecció del nou coronavirus i ha generat anticossos.\nTambé ha alertat que la Comunitat podria rebre “més de 600 milions en lloc de mil per no haver fet suficients tests” i ha tirat la culpa al Consell, mostrant-se “escandalitzada” que la consellera d’Agricultura, Mireia Mollà (Compromís), diguera que estaven a l’espera de l’autorització de la Conselleria de Sanitat per a fer PCR en un laboratori d’investigació vegetal.


Gasthof Ludl Schwechat Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRathausstrasse 9, Schwechat, Schwechat, Àustria, 2301 - Veure al mapa\nMés informació sobre Gasthof Ludl\nConvenientment situat a Schwechat, Gasthof Ludl és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Gasthof Ludl, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, instal.lacions per a minusvàl.lids, servei d'habitacions, restaurant, àrea de fumadors.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Gasthof Ludl no troba competidors en cap categoria.


Espot obre la porta a destinar part de la taxa turística a finançar habitatge a preu assequible - Poble Andorrà\nEspot obre la porta a destinar part de la taxa turística a finançar habitatge a preu assequible\nEl Cap de Govern ha assenyalat que el turisme té conseqüències clares en el preu dels lloguers a Andorra\nXavier Espot i Francina Armengol a Palma.\nEl cap de Govern de Govern d’Andorra, Xavier Espot, i la presidenta de Balears, Francina Armengol, han mostrat la seva disposició a col·laborar en matèria turística durant una reunió mantinguda en la seu del Govern balear, en el primer viatja oficial que realitza a les Illes un president del Principat. “Compartim l’aposta per un turisme de qualitat, amb respecte al medi ambient i al territori”, ha dit Armengol.\nTots dos dirigents han mostrat la seva coincidència en la necessitat de buscar un model turístic de contenció, respectuós amb el medi ambient i amb els drets dels treballadors. En aquest sentit, Espot ha indicat que la nova regulació turística balear, que s’aprovarà aquest dimarts en el Parlament de les illes, pot ser un punt de partida per a “repensar” el model andorrà.\n“Tenim un model de turisme molt intensiu. Balears ha tocat sostre i nosaltres estem ara en una fase de discussió per a veure quines mesures prenem”, ha assegurat. “És una evidència que depenem enormement del turisme i estem en una fase on creiem que cal parar i pensar”, ha afegit.\nEspot creu que ha arribat el moment de pensar en la redacció d’una llei turística que compendiï tota la legislació dispersa que hi ha en el territori. Ha recordat que al juliol començarà a implantar-se la taxa turística i va considerar que és una bona idea, com ja fa Balears, que parteix dels ingressos puguin destinar-se a polítiques d’habitatge perquè el turisme té conseqüències clares en el preu de l’habitatge, com ha quedat de manifest tant a Andorra com en Balears.\nL’habitatge va ser l’altre gran eix de la reunió que han mantingut tots dos governs. Francina Armengol ha reconegut que existeix una enorme pressió provocada pel lloguer turístic, la qual cosa fa que sigui molt difícil trobar habitatges a preu assequible per la falta d’oferta. Espot ha reconegut que Andorra té un problema amb aquest assumpte, però ha precisat que les solucions requereixen temps.\nLes empreses de bus critiquen que la construcció els està robant 'xofers' per la falta de 'paletes'


Política de privacitat - Educació\nTrini Radio ha proporcionat aquesta Política de privadesa per descriure les nostres pràctiques pel que fa a la informació personal (tal com es defineix a continuació) que recopilem dels nostres usuaris del nostre lloc web, http://triniradio.net (el 'lloc web') i dels nostres serveis en línia (el 'Serveis').\nTingueu en compte que, si no sou usuari del nostre lloc web o serveis dels EUA, visiteu el nostre lloc web i / o ens proporcioneu qualsevol tipus d’informació, reconeixeu i accepteu que la vostra informació personal es pugui processar per als propòsits identificats a la política de privadesa. . A més, la vostra informació personal es pot obtenir i processar al país i / o altres països, inclosos els Estats Units, on les lleis relatives al processament de la informació personal poden ser menys estrictes en comparació amb les lleis del vostre país. Compartir la vostra informació amb Trini Radio significa que accepteu aquesta transferència.\nUna nota en relació als nens. El lloc web i els serveis de Trini Radio no estan dirigits a nens de cap manera. Els nens no són adequats per utilitzar el nostre lloc web ni els serveis. No creem contingut per al nostre lloc web i serveis dissenyats per atraure persones menors de 13 anys. Protegir la privadesa dels nens és important per a Trini Radio. Per tant, rebutgem qualsevol informació personal de persones que puguem identificar que tinguin menys de 13 anys. Tots els usuaris que tinguin menys de 13 anys seran eliminats immediatament. És a dir, la informació personal d’aquest usuari s’eliminarà permanentment de les nostres bases de dades per evitar que facin servir el nostre lloc i serveis.\nQuina informació recopila Trini Radio?\nEn general, la informació personal que recopilem a Trini Radio ens permet proporcionar els nostres serveis als nostres usuaris i ens ajuda a entendre com s’utilitzen el nostre lloc i / o serveis. Recopilem informació personal que els nostres usuaris ens han enviat voluntàriament durant el seu ús del lloc i / o serveis. Els usuaris que es comuniquin amb Trini Radio per correu electrònic, recopilaran i emmagatzemaran les seves dades a les nostres bases de dades. Tingueu en compte que qualsevol informació que escolliu compartir amb nosaltres reflecteix el màxim que voleu que altres usuaris sàpiguen sobre vosaltres. Teniu dret a no proporcionar-nos certa informació sobre vosaltres, però això pot limitar les funcions del lloc i / o serveis que podeu utilitzar.\nTrini Radio també pot requerir als usuaris que creen un 'Compte' per tenir accés a funcions concretes del lloc web. Podeu registrar-vos a Trini Radio mitjançant un lloc web de xarxes socials de tercers ('SNS'), per exemple, Facebook, mitjançant el vostre compte i les vostres credencials d'inici de sessió. En fer clic als enllaços de xarxes socials del nostre lloc web, se us indicarà que introduïu les vostres credencials SNS per al SNS. En fer-ho, ens doneu permís per accedir a la vostra informació personal a nosaltres, al nostre lloc web i als nostres serveis. A més, concediu els termes d’ús de tercers o d’altres SNS en l’ús que feu dels nostres serveis. Trini Radio rep informació del vostre compte de Facebook o d’altres SNS per tal de facilitar-vos la creació d’un compte amb nosaltres. Tingueu en compte que la informació que recopilem dependrà de la configuració de privadesa que tingueu amb Facebook o altres comptes SNS. Us animem a consultar les pràctiques de privadesa i dades del SNS per obtenir més informació. Teniu l'opció de desactivar Facebook Connect en qualsevol moment iniciant sessió al vostre compte o revisant la configuració adequada des de la configuració del compte als comptes SNS aplicables.\nQuan algun dels nostres usuaris contribueixi a Trini Radio, ja sigui el nostre lloc web, els nostres serveis o tots dos, tingueu en compte que altres usuaris podran veure-ho. Això també inclou visitants anònims al nostre lloc web. Per tant, instem els nostres usuaris a tenir-ho en compte abans de compartir qualsevol informació personal.\nTrini Radio recopila els següents tipus d’informació anònima:\nInformació recollida pels nostres servidors: els servidors de Trini Radio (tingueu en compte que pot ser allotjat a través d’un proveïdor de serveis externs) són els responsables de recopilar informació dels nostres usuaris. Això pot incloure el tipus de navegador dels usuaris, el sistema operatiu, l'adreça de protocol d'Internet ('IP'), per nomenar alguns.\nFitxers de registre: Trini Radio recopila informació concreta automàticament i la desa als nostres fitxers de registre. Aquesta informació inclou adreces IP, tipus de navegador, proveïdor de serveis d’Internet (“ISP”), pàgines de referència o sortida, sistema operatiu, segell de data o hora i dades de flux de clics. Aquesta informació s’utilitza per analitzar les tendències, administrar el nostre lloc web, fer un seguiment dels moviments dels nostres usuaris pel lloc web, obtenir informació demogràfica sobre la nostra base d’usuaris i adaptar millor el nostre lloc web i els serveis a totes les necessitats i desitjos dels nostres usuaris. Tingueu en compte, tal com s’especifica en aquesta política de privadesa, que no enllacem aquesta data de recollida automàtica amb la informació personal.\nCookies: es coneixen com a petites dades que un lloc web envia al disc dur del vostre ordinador mentre esteu visualitzant el lloc web. Trini Radio pot utilitzar tant cookies de sessió (que caduquen un cop es tanca el navegador) com cookies persistents (es queden al vostre ordinador fins que les suprimiu) per proporcionar als nostres usuaris una experiència més personal i interactiva al nostre lloc web. Ajuda a fer que Trini Radio sigui més útil per als nostres usuaris i adapti l’experiència per satisfer els interessos, necessitats i desitjos dels nostres usuaris. Si no voleu acceptar les cookies dels nostres serveis, si us plau, indiqueu al vostre navegador, canviant-ne la configuració, que deixi d’acceptar cookies o que us ho demani abans d’acceptar una cookie des dels llocs web que vulgueu visitar. Per obtenir més informació, poseu-vos en contacte amb la informació tècnica del navegador. Tenint en compte que no voleu acceptar les cookies, per desgràcia, és possible que no pugueu utilitzar totes les parts del servei ni totes les funcionalitats del servei.\nRecopilació d’informació per part dels anunciants: Trini Radio pot utilitzar tercers per publicar anuncis al lloc web. Alguns tercers poden recollir automàticament informació sobre les vostres visites al seu lloc web i a altres llocs web, la vostra adreça IP, el vostre ISP, el navegador que utilitzeu per visitar el nostre lloc web (però no el vostre nom, adreça, adreça de correu electrònic o número de telèfon). La informació recopilada es pot utilitzar, entre altres coses, per publicar anuncis orientats al vostre interès específic. A més, per entendre millor l’ús i la visita del nostre lloc web i dels altres llocs rastrejats per aquests tercers. Aquesta política no s’aplica a les cookies ni a les etiquetes de píxels de la publicitat de tercers i Trini Radio no es fa responsable. Animem a tots els nostres usuaris a consultar les polítiques de privadesa dels anunciants i / o serveis publicitaris per obtenir més informació sobre l’ús que fan de les cookies i possiblement d’altres tecnologies.\nDivulgació: podem utilitzar Google Analytics i altres serveis de tercers per ajudar a analitzar l'ús que fan els nostres usuaris del nostre lloc web i per a altres fins comercials. Aquests serveis de tercers utilitzen cookies per recopilar informació. Això pot incloure la freqüència amb què els usuaris visiten el lloc web, quines pàgines visiten i quins altres llocs utilitzen abans d’arribar al nostre lloc web. Obtenim aquest tipus d’informació en particular per ajudar a millorar el lloc web i els serveis de Trini Radio. Tingueu en compte que no combinem la informació generada mitjançant l’ús de Google Analytics amb la vostra informació personal. Tanmateix, tingueu en compte que Google Analytics instal·la una cookie persistent al vostre navegador per identificar-vos com a usuari únic la propera vegada que visiteu el nostre lloc web. Aquesta cookie no la pot utilitzar ningú més que Google. La capacitat de Google d’utilitzar i compartir la informació recopilada per Google Analytics sobre les vostres visites al nostre lloc web està restringida per les seves Condicions d’ús i Política de privadesa.\nCom fa servir Trini Radio la informació recollida?\nTrini Radio pot utilitzar informació personal per crear registres d'informació anònima excloent la informació que faci que la informació sigui identificable personalment per a una persona concreta.\nPodem utilitzar galetes per fer un seguiment dels inicis de sessió i personalitzar l’experiència dels usuaris. La informació anònima es pot utilitzar amb fins comercials, per exemple, per millorar el nostre lloc web i / o serveis. També podem utilitzar informació anònima per contactar amb els usuaris, notificar als usuaris sobre contingut nou i / o comercialitzar els nostres serveis als nostres usuaris al nostre lloc web o a través dels nostres serveis.\nCom revela Trini Radio la seva informació?\nA tercers als quals els usuaris sol·liciten a Trini Radio que enviï informació personal\nQuan els usuaris envien informació a Trini Radio per a àrees públiques dels nostres serveis, podem fer-la pública al nostre lloc web a través dels nostres serveis o en altres mitjans i serveis per als nostres propòsits comercials.\nAlguns dels nostres serveis poden permetre als usuaris publicar contingut a SNS, per exemple, a Facebook. Si els usuaris decideixen fer això, proporcionarem informació a aquests SNS d’acord amb les eleccions dels nostres usuaris. En fer-ho, els usuaris reconeixen i accepten que són els únics responsables de l’ús d’aquests llocs web i que és responsabilitat seva revisar els termes d’ús i la política de privadesa del tercer proveïdor d’aquests SNS. Trini Radio no serà responsable de: (i) la disponibilitat o precisió d'aquests SNS; (ii) el contingut, productes o serveis o disponibilitat d'aquests SNS; o (iii) l’ús que fan els SNS d’aquest tipus per part dels usuaris.\nTrini Radio es reserva el dret de divulgar informació anònima públicament sense restriccions.\nCom controla Trini Radio la informació dels seus usuaris?\nEls usuaris poden revisar i / o canviar aspectes particulars de la seva informació personal iniciant sessió al lloc web i accedint al seu compte. En fer-ho, autoritzeu Trini Radio a utilitzar i divulgar qualsevol informació nova o modificada que proporcioneu d’acord amb aquesta Política de privadesa i accepteu que no tenim l’obligació d’eliminar o modificar la informació que prèviament heu escollit proporcionar-nos. Tingueu en compte, però, que si rebem informació d'un SNS, és possible que no pugueu canviar aquesta informació a través del nostre lloc. Heu de canviar aquesta informació a través del SNS. Trini Radio corregirà les inexactituds de qualsevol informació personal que tinguem a les nostres bases de dades un cop notificat el canvi sol·licitat. Farem tot el possible per processar aquests canvis sol·licitats tan aviat com sigui possible, però poden passar fins a trenta (30) dies per fer els canvis sol·licitats.\nTrini Radio divulga la seva informació a tercers?\nLa política de privadesa de Trini Radio tracta només del nostre ús i divulgació de la informació que recopilem de i / o sobre els usuaris del nostre lloc web i serveis. Tingueu en compte amb atenció si els usuaris volen divulgar informació a altres persones o ens autoritzen a fer el mateix segons aquesta Política de privadesa, les restriccions d’ús i divulgació contingudes en aquesta Política de privadesa no s’aplicaran a tercers. No controlem les polítiques de privadesa de tercers, i esteu subjecte a les polítiques de privadesa d’aquests tercers, si s’escau.\nEl nostre lloc web pot contenir contingut o enllaços a altres llocs web que no siguem propietat ni controlem de nosaltres. No tenim cap control sobre, no revisem i no ens fem responsables de les polítiques de privadesa ni del contingut que es mostren en aquests altres llocs web. Si els nostres usuaris fan clic en aquest enllaç, abandonaran el nostre lloc web i aniran a un altre. Durant aquest procés, una altra entitat pot recollir informació personal o informació anònima. El lloc també pot contenir enllaços a altres llocs web controlats per nosaltres, però que funcionen segons diferents polítiques de privadesa. Trini Radio encoratja els seus usuaris a revisar la política de privadesa dels llocs web nous que vulguin visitar.\nCanvia Trini Radio la seva política de privadesa?\nSí, ho fem. Aquesta Política de privadesa es pot actualitzar de tant en tant per qualsevol motiu. Trini Radio notificarà als seus usuaris qualsevol canvi a la nostra Política de privadesa publicant la nova Política de privadesa aquí (https://triniradio.net/privacy). Trini Radio recomana a tots els seus usuaris que consultin aquesta Política de privadesa periòdicament per a qualsevol canvi.


'Cremen, s’apaguen', un conte de Carlota Gurt Pere Virgili\nSolstici, ho va dir una amiga mentre parlaven dels plans de Sant Joan al porxo dels pares (absents) d’una de la colla. Si ella no hagués sigut una fanàtica de l’astrofísica, potser la paraula hauria passat de llarg sense més ni més. Però ella sabia amb exactitud matemàtica què significa el solstici. Vol dir que l’eix de rotació de la Terra té una declinació de 23 graus i 26 minuts, amb la qual cosa és el dia que projectem una ombra més petita. Vivim esclafats pel sol.\nPerò tot això ella no ho va pronunciar, només va dir:\n—A la platja no, eh.\nPerquè no suportava tenir la sensació de ser a dins d’un anunci de cerveses reproduint tòpics com qui col·lecciona cromos: coets, foguera, una guitarra o uns altaveus que vibren, somriures, natges, bíceps, pits, mirades, uns petons a cremadent, tot domesticat i sota control. Però de petards, sí que en volia, així que va afegir:\n—I hem de fer explotar alguna cosa.\nLes explosions li agradaven. La vida, el món, avancen a còpia d’explosions, solia dir. L’origen de l’univers, per exemple, un punt de densitat infinita i: bum! Les estrelles que suren pel cel són encara les guspires d’aquell petard colossal. Es va aixecar i va anar fins al límit del porxo per veure-les. Semblaven sal escampada sobre unes estovalles negres. Potser va ser això, el Big Bang: un saler explotant.\nElla sabia amb exactitud matemàtica què significa el solstici\nDes d’aquell porxo va veure les atzavares de primera línia de mar, amb les fulles lanceolades i plenes de punxes; va pensar que eren una explosió verda a càmera lenta. I també va recordar l’estiu anterior amb la barca del pare i els focs artificials que esclataven quan la quilla estripava l’aigua i el mar es trencava en mil bocins.\n—Calimotxos —va dir una de fons.\nNo sabia que després vindrien els vòmits explosius i vermells; semblaven fets de sang, i la sang atreu els vampirs, els taurons, els monstres. Tampoc no sabia que els monstres existien; resulta que tenien quinze anys més que ella i no vivien sota el llit, sinó a la botiga del costat de casa els pares. No podia intuir que aquella revetlla se’ls trobaria en una festa i que enmig de la boira mental, entre els esclafits dels petards i la resplendor de la foguera, l’arrossegarien a un matollar i li tatuarien records lletjos al cos. Una implosió és una explosió des de dins. La vida de vegades peta, rebenta, salta pels aires.\nSolstici, dirà d’aquí a trenta anys la seva filla adolescent mentre dinen.\nI la paraula se li encendrà dins del cap com una bengala, amb el tumult de les guspires, aquests fragments fugaços de llum que t’hipnotitzen i de vegades et cremen. Bengales, records, paraules, estrelles: no són coses tan diferents. Cremen, però al final s’apaguen. Fins i tot les que ens esclafen.\nCarlota Gurt és escriptora i traductora. Va guanyar el premi Mercè Rodoreda 2019 amb el recull de contes Cavalcarem tota la nit (Proa) i ha publicat la novel·la 'Sola' (Proa)


Un 39% dels agricultors del Pallars Jussà ja fan producció de cereal ecològic - Benvinguts al Món Rural\nUn 39% dels agricultors del Pallars Jussà ja fan producció de cereal ecològic\nEls pagesos més joves són els més receptius a canviar de model\nPla general de la presentació de l'estudi sobre cultius ecològics al Pallars Jussà el 7 de juny del 2021. (Horitzontal)\nUn estudi sobre cultius ecològics al Pallars Jussà ha revelat que el 39% d’agricultors ja fan, en alguna mesura, producció ecològica. Del total de pagesos entrevistats, onze ja cultiven cereal o farratge ecològic mentre disset segueixen amb el model productiu convencional. Aquest estudi persegueix un canvi de model cap a una producció més viable econòmicament però també adaptada al consum i al canvi climàtic, amb terres més sostenibles. La barrera més important dels pagesos a l’hora d’apostar per un canvi de model és l’edat. Els agricultors més joves es mostren interessats pels cultius ecològics, mentre que els més grans ja es troben “segurs” amb la producció actual.\nLa seguretat actual en la producció i la comercialització són les principals reticències per fer el canvi. Cert desconeixement per part del sector també frena fer el canvi a l’ecològica, ha explicat Judith Pardo, de l’empresa Raiels, encarregada de l’estudi.\nEva Fiter, de Pallars Actiu, organisme que ha encarregat l’estudi, ha explicat que s’ha promogut la jornada per la importància que té el sector primari al Pallars. Fiter ha explicat que la primera fase de l’estudi era de diagnosi del sector i la segona serà per detectar els millors cultius ecològics que es poden conrear al Pallars i treure’n més rendiment.\nTocs de Vi programa tastos amb vins de l'Empordà en espais singulars de Girona i un màping per viatjar a les vinyes\nRetroenllaç: Un 39% dels pagesos del Pallars Jussà fan cereal ecològic - Arrels


Alberg d'Itero del Castillo | Consumer\nAlberg d’Itero del Castillo\nEstàs en la següent localització: Portada > Viatges > Camí de Sant Jaume > Albergs > Alberg d'Itero del Castillo\nCamí Francès Etapa 14: Etapa de Hontanas a Boadilla del Camino\nEls albergs: Alberg d’Itero del Castillo\n( 109 vots ) M’agrada! 0 comentaris\nAdreça: Calli del Sol\nLocalitat: Itero del Castillo (Burgos)\nTelèfon de contacte: 642 213 560 (Toni), 697 335 012\nPropietat de l'alberg: Ajuntament d'Itero del Castillo\nPersona encarregada d’atendre l'alberg: Toni\nObservacions: L'alberg està en un desviament, a 1,1 quilòmetres de la ruta. Habilitat amb rampa d'accés i bany per a persones discapacitades. Toni sol rebre als pelegrins abans del poble, en la Font del Poll, amb cafès, refrescs i fruites (voluntat). Tenen una tenda d'aliments, pa, fruita i menjar ràpid per als pelegrins.\nEls pelegrins opinen sobre el Alberg d’Itero del Castillo\nInformació sobre el Alberg d’Itero del Castillo\nEstat de conservació: Inaugurat el 21 de juliol de 2014\nDisponibilitat de l’alberg: De l'1 d'abril al 30 de novembre\nPreu: Hi ha una oferta de 10 euros que inclou l'allotjament i el sopar comunitari, amb amanida, pasta, ampolla d'aigua i fruita.\nReserva de plaça en l’alberg: Sí, es recomana\nHora d’obertura: 24 h\nHora de tancament: 24 h\nTaquilles o armaris: Un armari\nCuina: No, d'ús privat. Serveixen desdejunis, menjars i sopars en l'alberg.\nSala de reunions: Habitació amb taules i cadires\nMenjador: Habitació amb taules i cadires\nEspai tancat per a bicicletes: Sí, en el vestíbul\nAssistència mèdica: Dilluns, dimecres i divendres\nAixí veuen els pelegrins el Alberg d’Itero del Castillo\nLloc: Itero del Castillo\nData: 30 d'agost de 2014\nL’alberg municipal d’Itero del Castillo.


Pèrgola tensada a2 compact (amb canalització d'aigua) - Alustetic\nPèrgola tensada a2 compact (amb canalització d’aigua)\nL’estructura està formada per un teixit fixat a un sistema de perfils transversals, rodaments i guies que permeten el moviment horitzontal.\nPer al bon funcionament de la Pèrgola A2 Compact cal la instal·lació amb un 20% de pendent. A banda, per a la canalització de l’aigua, el perfil inferior la recol·lecta i aquesta desemboca per un dels puntals davanters.\nOn es pot instal·lar una Pèrgola Tensada?\nLa pèrgola A2 Compact es fa servir especialment en jardins i terrasses per cobrir o tancar espais del vent i la pluja.\nSi vols tenir un espai més protegit, pots instal·lar tendals verticals o cortines de vidre.\nAvantatges del model A2 Compact\nÉs un tendal amb alta resistència al vent, de fins a 75-88 km/h (Classe 6).\nPermet cobrir grans superfícies: fins a 13 m d’amplada per 6,5 m de sortida.\nNo cal un puntal intermedi fins als 5 m, i un fins als 9 m.\nCrea espais tancats amb tendals verticals o cortines de vidre.\nSaps quin és el teixit que et serà més útil?\nPer la Pèrgola A2 Compact s’utilitzen teixits impermeables i que redueixen la calor:\nEstà format per tres capes per assegurar la impermeabilitat i la reducció de la calor. Gràcies a això, és un teixit ignífug, eficaç a la protecció solar, redueix un 10% la temperatura ambient, és resistent i durador.\nTambé es veu sempre net i impecable des de sota, no es nota la brutícia del damunt.\nAlguns dels colors disponibles amb el teixit Opak són:\nEl principal desavantatge d’aquest teixit és que tant el color gris com el granat són bicolors, és a dir, la part de baix sí que és d’aquest color però la part superior és color crema.\nSi en canvi busques un teixit del mateix color pels dos costats, pots escollir qualsevol dels següents.\nTEIXIT TREND Y TREND LIGHT\nEls colors de la Pèrgola\nAquest tendal pot fabricar-se en diversos colors tant en brillant com texturat, i tant el blanc com el negre inver de Bat tenen el mateix preu.\nVisualment tant el Trend com el Trend light són iguals i una de les diferències és el pes: el primer ±730 gr/m2 i el segon ±650 gr/m2.\nAprofita l’espai per fer un menjador d’hivern.\nSensor de vent i/o sol\nDespreocupa’t si fa vent, i si tens la Pèrgola obert, ella sola es recollirà.\n* La reproducció de les imatges dels dissenys de les lones i el seu colorit pot ser diferent de la realitat en intervenir factors de calibratge de pantalla.\nPressupost Pèrgola Tensada\nColor de l'Estructura d'Alumini *\n* Consultar per altres tipus de teixit


Estudiar Ciclo formativo - Defineix la teva estratègia personal i professional\nDefineix la teva estratègia personal i professional\nAprendre a definir i executar la teva estratègia personal i professional per aquest 2015. En el món actual, caracteritzat per profundes i complexes transformacions, les persones necessiten cada vegada més reflexionar sobre el seu desenvolupament personal i professional. L’èxit en aquest entorn i temps exigents requereix diligència en la construcció de fortalesa i singularitats personals, observant i analitzant les nostres debilitats i punts forts.\nMolts de nosaltres cada inici d’any pensem a complir determinats objectius tant personals com professionals amb el fi de millorar dia a dia en el nostre entorn. Quan finalitza l’any i revisem aquesta llista ens adonem que alguns s’han complert i altres no. En realitat, és en aquest moment quan som conscients que hauríem d’haver fet més coses per complir-los. Què ha fallat? Què he fet malament? Per què no he aconseguit fer aquestes coses que m’havia proposat fer?\nÉs possible que el que ens ha fallat és l’estratègia, la planificació i la motivació per aconseguir-les. Posem molt ímpetu al principi per definir-les i carregar-nos d’energia però després el dia a dia ens absorbeix i no ens deixa temps per dedicar-nos-hi. Quantes vegades ens hem proposat que aquest any aniríem al gimnàs per posar-nos en forma i hem desistit d’això als pocs mesos?\nA continuació volem presentar-vos una sèrie de pautes i passes necessàries per definir i executar amb èxit la vostra estratègia personal i professional.\n1. CONSCIÈNCIA: necessitem ser conscients de la importància que tenen per a nosaltres i el nostre entorn els objectius que desitgem complir aquest nou any. DEFINEIX EL TEU QUÉ.\na. Pensa com està la teva situació personal actual i analitza com t’agradaria que fos el teu futur. Què vols millorar? Què vols canviar? Quines coses noves vols fer? Quins comportaments vols modelar o evitar? Fes una llista amb les coses que vulguis FER a nivell personal.\nb. Pensa com està la teva situació professional actual analitza com t’agradaria que fos el teu futur. Quines coses noves vols aprendre? Vols estudiar una carrera universitària o un cicle formatiu? Quin lloc t’agradaria tenir? A quina professió t’agradaria dedicar-te? Vols aprendre idiomes? Vols millorar les teves habilitats de comunicació? Fes una llista amb les coses que vulguis FER a nivell professional.\n2. RESPONSABILITAT: necessitem ser responsables d’aquelles coses que anem fent a la nostra llista tant personal com professional. Els nostres objectius han de ser realistes i assolibles a base d’esforç i temps.\nÉs important que comparteixis amb els teus éssers estimats aquests objectius i que els expliquis el PERQUÈ són importants per a tu, ja que si el seu compliment van a fer-te més feliç, és molt probable que t’ajudin a aconseguir-ho. Per exemple, si dius a la teva parella que t’agradaria estudiar una carrera o un cicle formatiu sociosanitari y necessites temps per estudiar, però no disposes d’ell perquè tens nens, llavors és possible que t’ajudi a definir una franja horària a diari o els caps de setmana de tal manera que puguis dedicar unes hores a aquest objectiu que t’hagis marcat aconseguir.\n3. ACCIÓ: aquesta és una de les parts més importants del procés: és necessari que et planifiquis i t’activis. L’acció és el que garanteix el teu èxit. Dissenya el tu pla d’acció. QUE VAS A FER I QUAN.\nPer això el millor és que et compris un calendari ben gran, d’aquests que tenen quadrats i en els que pots escriure i anant planificant setmana a setmana què vas a fer per aconseguir els teus objectius. És molt probable que no necessitis accions més petites per aconseguir els teus objectius, però l’important és que poc a poc vagin apropant-se al teu estat desitjat.\n4. MOTIVACIÓ: saber motivar-nos a l’acció és fonamental per aconseguir amb èxit els objectius marcats. La ment i els pensaments que generem deuen ajudar-nos a lluitar per allò en el que creiem, aquells objectius que es faran millorar tant personalment com professionalment. Comparteix amb la teva família i amics la llista de desitjos per aquest 2015 ja que molt possiblement ells mateixos et motivaran a l’acció, usa recursos pràctics com notes en el teu despatx, frigorífic, música animada, qualsevol cosa que t’ajudi.\nAquestes quatre passes t’ajudaran a definir i executar la teva estratègia personal i professional de forma efectiva. Et recomanem que posis el teu pla estratègic per escrit perquè puguis consultar-lo en qualsevol moment. Pren-te el teu temps per pensar-ho i analitzar-ho amb compte i deteniment; el teu futur desenvolupament pot dependre d’això.