Menú de primavera al Restaurant La Quadra - Recetas de Cocina\nEl Restaurant La Quadra de Maçanet de Cabrenys és conegut per la seva cuina casolana i per un plat especial de la casa, la peuada. Nosaltres hi havíem anat en una altra ocasió a fer un menú diàri, i ara per celebrar el Sant del meu pare i hem anat amb la family a tastar el seu Menú de Primavera.\nEl menú té varis plats a triar a un preu de 23'50 els festius, amb aigua, pa i postres.\nEl vi que carem demanar va ser un Tocat de l'Ala 2015, del Celler Roig i Parals, de la D.O. Empordà. Un vi elaborat amb raïms de vinyes velles de garnatxa i carinyena. Un vi de color intens i molt aromàtic en gust i en boca.\nAnem a veure alguns dels plats que varem fer;\nCom a aperitiu ens van obsequiar amb una napolitana de formatge artesana i algunes olives amb encurtits.\nEls primers, vam fer mig mig de:\n- Carpaccio de magret i foie d'ànec: bo però un xic escassa la quantitat de foie.\nServit amb confitura i dues torradetes de pa.\n- Canelons de confit d'ànec amb bolets i beixamel: correctes, un farcit bo, potser hi faltava sabor pel meu gust.\n3 canelons amb una generosa quantitat de beixamel, com ha de ser :)\n- Costelles de cabrit arrebossades, la guarnició la vaig demanar tota de verdura, enlloc de la meitat de patates fregides.\nAquest plat em va agradar, l'arrebossat era bo i la verdura amb un toc escalivat tenia molt bon gust.\n- Magret d'ànec amb salsa de prunes al Oporto: mig magret cuit al punt i amb una salsa dolça ben encertada.\nCom a postres vam fer:\n- Pastís de formatge i maduixa amb sorbet de llimona: un pastís bo, al meu veure però un tall massa petit.\nServit amb un coulis de maduixa i un sorbet de llimona força bo.\n- Gelat de mascarpone amb crunch de cafè: correcte, dues boles de gelat amb un toc de cafè.\nTambé vam fer un petit four, detall de la casa al demanar el cafè que aquell dia consistia en una mousse de iogurt. Servida en un gotet de xarrup, molt bona.\nI com a colofó un xarrup de ratafia, gentilesa de la casa.\nFecha de publicación: 17-05-2017 19:16


Menja't la Figa!: 2008\nEls catorze restaurants han elaborat més de 125 propostes diferents amb figa\nPer la quarta campanya del Menja't la figa! els catorze restaurants que hi han participat han elaborat més de 125 receptes diferents amb figa. Han servit propostes amb aquest fruit com a primers i segons plats, entrants o postres; i a diferents franges horàries, per esmorzar, dinar i sopar. Els 800 kilos de figa que s'han utilitzat no només s'han servit en els respectius restaurants, sinó també en demostracions culinàries.\nLa valoració de la quarta campanya del Menja't la figa! que ha finalitzat aquest diumenge és molt bona. El portaveu de Notenimketxup.org, Agustí Planas, ha explicat que, “ha tingut molt bona acceptació. Hi ha hagut gent que ha vingut expressament, d'altres ho han volgut provar i també ha arribat als nostres clients habituals”.\nAmb aquesta campanya al voltant de la figa, notenimketxup.org transforma la cuina de subsistència de generacions anteriors, quan calia aprofitar els aliments més propers, en un producte que apel·la els sentits. De la mateixa manera, la potenciació de la figa també afavoreix la recuperació d'un gust tradicional de l'Empordà, la barreja del dolç i el salat.\nAlfons Pujol ha guanyat el I Concurs de Receptes amb Figa amb la proposta “Ventresca de tonyina amb agredolç de figues”. La primera edició ha rebut una trentena de receptes i l'organització confia que el nombre s'incrementarà en properes edicions. Per altra banda assegura que, “l'any que ve tindrà continuïtat”.\nNotenimketxup.org tanca l'edició de la IV Menja't la figa! amb un balanç molt positiu i segueix treballant de cares a properes edicions.\nPublicat per Notenimketxup.org a 7:38 Cap comentari:\nEls catorze restaurants han elaborat més de 125 pr...


La Lluna | 13è Petits Contes\nFa molts anys un nen que es deia Carles, somiava viatjar a la lluna. El seu pare era astronauta i això li agradava molt en Carles.\nUn dia en Carles va trucar als seus amics, el Marco i la Joana. Com eren molt curiosos van anar a veure la nau del seu pare i mentre estaven jugant, sense voler, van donar-li al botó de posar la nau en marxa i enlairar-se. Sense adonar-se’n havien començat un viatge a la lluna.\n-Que bonic és l’espai! -va dir la Joana.\n-I què farem aquí atrapats en l’espai? -va preguntar en Marco-. Tranquil Marco, els controls són iguals que els dibuixos l’astronòmica i a mi m’agraden molt segur que podrem tornar a casa.\nDe cop i volta la nau va topar amb la lluna i es va trencar, això va fer que hagessin d’aterrar d’emergència. La Joana va trobar walquitalquis i en Carles es va poder comunicar amb el seu pare. En Carles va dir:\n-SOCORRO! Ens hem quedat atrapats a la lluna.\nQuan van arribar a la lluna, van posar la bandera per confirmar que havien arribat. Un home que era famós, va treure la bandera i es va quedar la bandera i la nau. Quan va arriba el pare d’en Carles li van explicar tot el que va passar. Van perseguir al famós i van veure que entrava en una casa i el van trobar, el famós va veure que la nau que li va agafa estava espatllada, però van veure que en una habitació havia un altra nau. Van comprovar si funcionava i funcionava es van anar a la terra i van deixa al famós a la lluna.\nNúria Sanchez Teruel\nTemàtica: contes galàctics\nClica aquí per llegir més contes!\nTags:\tEscola Bernat Metge


Els alumnes de 1r de Batxillerat fan un recorregut per la carrera del fotoperiodista Robert Capa | La Salle Tarragona\nInici › Notícies › Batxillerat › Els alumnes de 1r de Batxillerat fan un recorregut per la carrera del fotoperiodista Robert Capa\nEls alumnes de 1r de Batxillerat fan un recorregut per la carrera del fotoperiodista Robert Capa\nPublicat el 21 de març de 2019 per moderador a Batxillerat, Destacat, Notícies\nAquest dimecres 20 de març, els alumnes de 1r de Batxillerat es van desplaçar fins a les instal·lacions del Caixaforum per veure el documental “Persépolis”.\nEs tracta d’una peça que tracta sobre la vida d’una noia de l’Iran i a partir d’aquesta aprofiten per ensenyar el canvi que aquest país d’Orient ha viscut en els últims 40 anys. Després van participar en un debat per poder parlar de temes tan actuals com el feminisme, la lluita pels drets de les persones, la vida al món capitalista, les dictadures, les religions….\nA continuació, van fer una visita guiada a l’exposició sobre un dels millors fotoperiodistes del segle XX, Robert Capa, “Capa en color”. A través de les fotos, van poder fer un recorregut per la seva carrera, pels camps de batalla i pels pensaments de l’època.\n‹ Els delegats i subdelegats verds de 6è participen al Fòrum d’Escoles Verdes celebrat a Cambrils\nEls Víkings (P4C) reben la visita de la doctora Chispita, una pallassa d’hospital ›


Les millors imatges de la superlluna blava de sang - Diari de Girona\nLes millors imatges de la superlluna blava de sang\nLa Nasa ha ofert en directe el fenomen amb imatges captades per diferents telescopis d'arreu del món\nLa segona superlluna de l'any s'ha produït aquest dimecres 31 de gener, i ha mostrat al satèl·lit en condicions tan especials que no coincidien des de fa més de 150 anys. A l'haver-hi un eclipsi, només en algunes zones es podrà admirar.\nA Catalunya, aquesta superlluna s'ha pogut aquesta nit "sense cap problema" , segons ha assegurat a Europa Press el divulgador científic Antonio Pérez Verd, si bé no s'ha pogut apreciar l'eclipsi, en coincidir el seu màxim a les 14.30 hores de la tarda.\nTambé és la segona lluna plena del mes, comunament coneguda com 'lluna blava'. A més, la súper lluna blava passarà a través de l'ombra de la Terra per donar als espectadors en el lloc correcte un eclipsi lunar total, el primer d'aquest 2018 --hi haurà un altre el 27 de juliol--. Mentre que la Lluna està a l'ombra de la Terra, prendrà un to vermellós, conegut com a 'lluna de sang'.\nPer als observadors a Amèrica del Nord, Alaska o Hawaii, l'eclipsi serà visible abans de l'alba del 31 de gener. Per als habitants del Mig Orient, Àsia, Rússia oriental, Austràlia i Nova Zelanda, la 'súper lluna de sang blava' pot ser vista durant la sortida de la lluna en el matí del 31.\nA Europa Occidental i la major part d'Àfrica i Amèrica del Sud l'espectacle serà parcial, ja que seran zones no afectades per l'eclipsi.


Detenen dos joves de Palamós estafa Internet\nLa Guàrdia Civil ha detingut dues persones de Palamós, acusades de participar, junt amb una cinquantena de persones de 16 demarcacions d'arreu d'Espanya, en una estafa informàtica. Els palamosins, de 19 i 20 anys, formaven part d'un grup anomenat Com 30. La Unitat de Delictes Informàtics de la Guàrdia Civil xifra en 1000 milions l'estafa, després de sumar les despeses de tots els detinguts.\nSegons ha apuntat el cos policial, els detinguts rastrejaven la xarxa Internet, a la recerca de números 900, gratuïts. Aquests números eren majoritàriament de grans empreses i bancs, que tenien números especials per als seus clients o treballadors. Els pirates informàtics buscaven aquests números, i després executaven un programa capaç de prover milers de combinacions de lletres i números, fins trobar una clau d'accés i un nom d'usuari legal.\nRàdio Palamós s'ha posat en contacte amb el Jutjat número 1 de la Bisbal d'Empordà, i les identitats d'aquests dos palamosins són José N.G. i Xavier T.R., de 19 i 20 anys.\nLa investigació no està tancada, i no es descarten noves detencions.La Guàrdia Civil ha desmantellat una xarxa que estafava diferents companyies informàtiques, se suposa que són Microsoft, Toshiba i Novartis. Els pirates s'introduïen en els números 900, gratuïts per a l'usuari però no per l'empresa, i podien tenir accés i connexió a Internet de manera completament gratuïta. Un cop trobaven un número 900, habilitaven un programa que generava milers de codis aleatoris i milions de combinacions, fins que es trobava la d'algun usuari legalitzat. A partir d'aquí es feia servir aquesta identitat, i s'entrava a la xarxa de manera fraudulenta. Els usuaris legals no notaven res, perquè no pagaven res, però sí que ho notaven les grans empreses, amb factures telefòniques milionàries. Les companyies es posaven en contacte amb els usuaris legals, i els demanaven si havien tingut tantes hores l'ordinador connectat. Quan van saber que no era així, van començar a sospitar i van presentar una denúncia. L'operació es va coordinar des de Madrid, a través de la Unitat de Delictes Informàtics de la Guàrdia Civil. Amb ells s'ha posat en contacte Ràdio Palamós. Així explicaven el delicte des de la Guàrdia Civil a Madrid.\nDues persones han estat detingudes a Palamós per participar en aquesta operació. Van passar a disposició judicial al jutjat número 1 de la Bisbal d'Empordà. Es tracta de José N. G. i Xavier T.R. de 19 i 20 anys, els dos veïns de Palamós. La investigació no està encara tancada, i la Guàrdia Civil no descarta noves detencions.\nNo es pot dir:\nJOSÉ NAVARRO GÁLVEZ\nXAVIER TORRES RUIZ


La història de l’altra Sagrada Família, un tresor modernista amb un cost de manteniment que és “un maldecap” | Cultura | EL PAÍS Catalunya\n12 ABR 2021 - 18:14\tCEST\nA Montferri, poble d'uns 400 habitants, hi ha una de les obres més singulars de Jujol.\nJosep Maria Jujol (1879-1949) torna a estar de moda després de patir durant dècades una mala fama injusta. Amb freqüència se l'ha reduït a la condició de deixeble de Gaudí, quan la veritat és que el creador de la Sagrada Família i ell van ser col·laboradors molt estrets, una mena de Lennon i McCartney del període més fèrtil del modernisme català. Les seves esglésies i la seva obra civil, disseminades per tot Catalunya, van ser considerades un exemple d'arquitectura capritxosa, extravagant i precària. Jujol va patir més que ningú el descrèdit de l'estil modernista durant dècades. George Orwell el va descriure a Homenatge a Catalunya com a “fantasmagòric”, representatiu de l'ostentació i el mal gust de la burgesia catalana.\nVa caldre esperar al segle XXI perquè incondicionals del seu treball, com l'actor nord-americà John Malkovich, el rescatessin i contribuïssin a consolidar el seu modern prestigi. Passejant per Barcelona, Malkovich es va topar per casualitat amb la casa Planells, una de les obres mestres de Jujol. Es va quedar estupefacte. Es va quedar captivat, va tenir un d'aquests instants d'aclapadora emoció estètica que coneixem com a síndrome de Stendhal. I això que l'edifici, com bona part de l'obra de Jujol, es trobava aquells dies en unes condicions pèssimes, amb signes de deteriorament a la façana i parcialment cobert per una lona. A l'actor l'entusiasmen també la Torre de la Creu de Sant Joan Despí o l'església rural de Vistabella, a la Secuita (Tarragonès), que el fa pensar en “una nau espacial feta de pedra”. Al seu parer, la de Jujol és arquitectura “senzilla i íntima”, capaç de “tocar el cor”. L'obra d'un visionari que va treballar amb passió, amb valentia i sense inhibicions.\nAixí va dibuixar Jujol l'ermita de la Mare de Déu de Montserrat. Ajuntament de Montferri\nA Montferri, localitat de la comarca de l'Alt Camp de tot just 400 habitants, hi ha una de les obres més singulars de Jujol, l'ermita de la Mare de Déu de Montserrat. Hi ha qui argumenta que no es tracta d'un Jujol genuí, perquè l'arquitecte, que va treballar sense plànols, va morir abans de poder acabar-la. Les obres es van reprendre el 1986, sota la supervisió de l'historiador i arquitecte Joan Bassegoda, i el santuari es va inaugurar el 1999, en una versió actualitzada però coherent amb la concepció original de Jujol. Aquest procés de gestació una mica accidentat ha fet que es parli de l'edifici com la Sagrada Família rústica, la versió de butxaca.\nMiquel López, regidor d'Urbanisme de l'Ajuntament de Montferri, centra els seus esforços des del 2019 a fer que la construcció sigui reconeguda com a bé cultural d'interès nacional. “És l'única manera d'optar a subvencions que evitin que l'edifici es degradi i acabi presentant problemes estructurals”, explica a EL PAÍS. El principal obstacle és que molts consideren que no es tracta d'una veritable obra de Jujol. “Es tracta d'un debat una mica estèril”, considera López, “perquè l'ermita és tan de Jujol com la Sagrada Família és de Gaudí. En qualsevol cas, caldria reconèixer Jujol com a autor de la part de l'edifici que van construir els veïns de Montferri sota la seva supervisió directa entre el 1926 i el 1931”.\nPetit poble, gran patrimoni\nMontferri és una població petita, però té un patrimoni cultural, artístic i paisatgístic notable. Al seu terme municipal hi ha un parell de molins hidràulics tradicionals, una torre de vigilància medieval a la part alta d'un pujol, un castell del segle XI i un nucli antic molt ben conservat que inclou fragments de muralla i una església parroquial gòtica. Però la joia de la corona és el santuari en què Jujol va bolcar tota la seva imaginació i la seva extravagant sensibilitat. Té un cert aspecte de pagoda oriental, però també de refugi d'ermità, una d'aquelles coves que serveixen de vector d'energies tel·lúriques i espirituals. La seva estètica futurista i deliciosament kitsch fa pensar també en les seves cosines germanes, les xemeneies helicoidals del terrat de la Pedrera.\nUn luxe insòlit, en fi. Però també una pesada càrrega per al municipi que l'acull i custodia. “Mantenir un edifici singular d'aquestes característiques amb el pressupost d'un poble tan petit resulta inviable”, explica López. Malgrat tot, l'Ajuntament està decidit a intentar-ho: “Optar a subvencions resulta clau per al nostre pla, que bàsicament consisteix a convertir l'edifici en far i gran atractiu turístic no només de Montferri, sinó de tota la comarca”. Al voltant del santuari, López preveu que es desenvolupi un ambiciós programa d'activitats culturals “amb una exposició permanent centrada a divulgar i contextualitzar l'obra de Jujol, sopars i sessions de cinema a l'aire lliure, conferències i taules rodones”.\nL'arquitecte modernista va bolcar tota la seva sensibilitat extravagant a aquest santuari. Ajuntament de Montferri\nEs tracta de convertir Montferri en un pol Jujol i treure-li tot el profit possible a aquesta altra Sagrada Família, que va rebre el 2019 més de 18.000 visitants. Segons explica López, això suposa, a dia d'avui, uns ingressos insuficients. Als visitants se'ls cobren dos euros; nens, jubilats i estudiants tenen una tarifa reduïda. Amb aquests ingressos gairebé no arriba per cobrir les reformes que s'han fet en l'últim parell d'anys, com la il·luminació nocturna de l'exterior del temple.\nL'ermita, tal com assegura Miquel López, regidor d'Urbanisme de Montferri, és una de les obres més imaginatives i lliures de Jujol.\nL'ermita va ser un projecte familiar en el qual es va acabar involucrant un gran artista. El sacerdot jesuïta Daniel Maria Vivas, fill dels propietaris del terreny, un monticle a uns 400 metres del nucli antic de Montferri, va voler construir allà el que en principi havia de ser una petita capella i va demanar ajuda al seu cosí, Josep Maria Jujol, arquitecte a Tarragona. Jujol ja era aquells dies un dels professionals més cotitzats de la seva generació, cèlebre pels balcons de forja de la Casa Milà o la cobertura de ceràmica de la façana de la casa Batlló, però va trobar temps per treballar gratis en el projecte del seu cosí. Cada dues setmanes, segons López, l'arquitecte anava a Montferri, s'asseia a l'ombra en un racó de la pineda que hi havia al voltant i es passava hores dibuixant i supervisant els treballs de construcció. Vivas comprava el ciment, i els vilatans, voluntaris entusiastes en una obra que ben aviat es convertiria en l'orgull local, portaven sorra i grava de la ribera del riu Gaià, situat a prop, i exercien de paletes improvisats.\nLa tasca va avançar a molt bon ritme fins al 1928, va seguir a empentes i rodolons a mesura que començaven a escassejar els fons i va ser abandonada el 1931, coincidint amb la proclamació de la Segona República. L'edifici va ser destruït parcialment durant la Guerra Civil, i això va fer que es perdés part de l'empremta de Jujol. “Per sort”, explica López, “es conserven els seus dibuixos, polits i minuciosos, que donen una idea molt precisa de com avançaven les obres i quina era la idea final que l'arquitecte tenia en ment”.\nLópez considera que “es tracta d'una de les obres més imaginatives i més lliures de Jujol, i això és molt significatiu”. Arquitectura concebuda des del dibuix, intricada i fantasiosa, però també humil i pragmàtica. “Jujol estava acostumat a projectes d'una certa precarietat i treia un profit extraordinari a qualsevol material que tingués al seu abast. Al pujol on hi ha el santuari, entre les pinedes, hi ha també una petita cova que acull una imatge de la Mare de Déu de Montserrat. Jujol va fer ús de vells somiers en el camí d'accés a la cova”.\nL'esquelet de l'edifici es va mantenir en un estat d'abandonament fins que la família Vivas va decidir cedir-la al municipi, ja en la dècada de 1980. Una vegada represes i completades les obres, una fundació integrada per un grup de voluntaris es va encarregar de gestionar l'edifici fins que l'Ajuntament actual va prendre el relleu el 2019. López destaca que les seves prioritats han estat, des de llavors, “ampliar els horaris de visita, que avui inclouen caps de setmana i matins de dimarts i dijous, i desenvolupar un pla d'actuació coherent que ens permeti continuar millorant el santuari d'una manera sistemàtica i d'acord amb l'obra de Jujol, no actuant per impulsos, com s'havia fet anteriorment”.\nPer fer-ho, per descomptat, calen diners: “El 2020 ha estat en bona mesura un any perdut, per la pandèmia i la falta de recursos”, reconeix López. “Però en el que queda del 2021 i el 2022 volem entrar per fi en el cercle virtuós que porti l'edifici a una altra dimensió. Estem treballant amb l'estudi de Carles Brull, de Tarragona, especialitzat en gestió i rehabilitació de patrimoni. Amb ells hem resolt el sistema d'il·luminació externa, que ara fa que el monument sigui visible de nit des de gairebé tota la comarca, i abordarem tant la millora de la il·luminació interna com discretes i respectuoses intervencions a la façana o la construcció d'una barrera verda que amagui l'aparcament i doni a l'entorn més harmonia visual i bellesa”. López assegura que estan afrontant aquesta nova etapa amb il·lusió i orgull: “El santuari és un tresor per Montferri, per més que mantenir-lo suposi en ocasions un maldecap”. Moltes famílies del poble recorden encara “com els seus pares o avis van donar un cop de mà amb les obres, la qual cosa dona a l'edifici una certa dimensió d'obra col·lectiva”. Per a López, es tracta d'una glòria local amb projecció universal i ha arribat l'hora “d'ensenyar-l'hi al món de la millor manera possible”.\nAquesta obra de Jujol té cert aire a una pagoda oriental, però també recorda un refugi d'ermità. Ajuntament de Montferri


Hotel Diana Venècia Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCalle Specchieri 449, San Marco, Venècia, Itàlia, 30124 - Veure al mapa\nNotable 7,3 (1952 comentaris)\nEl Comfort Hotel Diana ocupa un edifici del segle XV situat a 50 m de la plaça de Sant Marc. Ofereix habitacions amb aire condicionat, Wi-Fi gratuïta i TV per satèl·lit. Cada matí se serveix un esmorzar continental. L'hotel Diana Comfort ha estat completament renovat i ofereix habitacions amb un disseny modern o tradicional venecià. Totes les habitacions tenen un bany privat amb assecador i dutxa. Els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuïta a tot l'hotel i fer servir l'ordinador del vestíbul de franc. La recepció és oberta les 24 hores i ofereix canvi de divisa i informació turística. L'hotel està rodejat de carrers serpentejants, on trobareu algunes de les botigues i restaurants més populars de Venècia. El pont de Rialto és a menys de 10 minuts a peu. El vaporetto (autobús aquàtic) té parada a la plaça de Sant Marc.\nComentaris de Booking.com (1952)Comentaris d'Agoda (12)


Penzion Nostalgie 1876 Chribska República Txeca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nKrasne Pole 64, Chribska, Chribska, República Txeca, 470 44 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Penzion Nostalgie 1876\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Penzion Nostalgie 1876 és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Chribska. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nPenzion Nostalgie 1876 ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nL'ambient de Penzion Nostalgie 1876 es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, despertador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Esquí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Penzion Nostalgie 1876.


El llum dels cúmuls de galàxies recolza la teoria de la relativitat | biolulianews\nEl llum dels cúmuls de galàxies recolza la teoria de la relativitat\n3 Octubre, 2011 · by Pep Rios\t· in NOTÍCIES DE CIÈNCIA.\t·\nInvestigadors de la Universitat de Copenhaguen (Dinamarca) han mesurat la llum procedent de cúmuls de galàxies llunyans i els resultats coincideixen amb els predits per la teoria de la relativitat d’Einstein per l’anomenat ‘corriment roent gravitacional’. L’estudi també dóna suport l’existència de matèria fosca en l’univers.\nSegons la teoria de la relativitat d’Einstein, la gravetat afecta la llum. La força gravitatòria exercida per objectes molt massius fa que la llum d’objectes llunyans-com galàxies o cúmuls-es desplaci cap al vermell de l’espectre electromagnètic, en un fenomen conegut com ‘corriment cap al vermell’. Fins ara, això mai s’havia comprovat en escales majors a la del sistema solar\n“Aquesta és la primera mesura de corriment roent gravitacional (redshift, en anglès) a escales cosmològiques, ja que les deteccions prèvies s’havien obtingut a escales molt menors, com la Terra o el Sol”, destaca a SINC Radek Wojtak, investigador de l’Institut Niels Bohr de la Universitat de Copenhaguen (Dinamarca).\nL’equip danès ha mesurat el redshift gravitacional de la llum procedent d’uns 8.000 cúmuls de galàxies incloses en el catàleg SDSS (Sloan Digital Sky Survey). Els resultats, que es publiquen aquesta setmana a Nature, són consistents amb les prediccions de la teoria de la relativitat\nEls investigadors van comparar les galàxies que es troben en el centre dels cúmuls respecte a les de la perifèria, i van mesurar petites diferències en el corriment al vermell. “Vam poder observar que la llum procedent de les galàxies de l’interior havia de ‘arrossegar’ a través del camp gravitacional, mentre que per a la llum procedent de les de l’exterior sortia més fàcilment”, explica Wojtak.\nDesprés van mesurar la massa total de tot el cúmul de galàxies i van obtenir l’energia potencial gravitatòria. Mitjançant la teoria general de la relativitat calcular el desplaçament al vermell gravitacional per les diferents ubicacions de les galàxies.\n“Va resultar que els càlculs teòrics del redshift gravitacional eren totalment coherents amb les observacions astronòmiques”, recalca l’investigador. “La nostra anàlisi demostra que el corriment al vermell de la llum està proporcionalment compensat en relació amb la influència gravitacional procedent de la gravetat del cúmul de galàxies, i les nostres observacions s’ajusten a la teoria de la relativitat”.\nEn les últimes setmanes alguns plantejaments d’aquesta teoria, relatius a que res pot viatjar a una velocitat superior a la de la llum, s’han posat en dubte amb els resultats de l’experiment OPERA, que ha detectat neutrins a una velocitat lleugerament superior. “Si es confirma, no crec que pogués afectar els nostres resultats, ja que l’efecte d’aquest experiment és extremadament petit comparat amb el corriment roent gravitacional”, assenyala Wojtak.\nEl científic també destaca les aportacions de l’estudi en la investigació de l’univers fosc: “Les nostres mesuraments donen suport sòlidament el model de matèria fosca i són inconsistents amb la teoria alternativa anomenada Teves (Tensor-Vector-Scalar gravity, que tracta d’explicar les observacions per modificacionsen la gravetat sense assumir la presència de matèria fosca) “.\nUn altre dels principals components de l’univers és l’energia fosca, que, segons els models teòrics, actua com si fos un buit que provoca que l’expansió de l’univers s’acceleri. Segons els càlculs basats en la teoria de la relativitat d’Einstein, l’energia fosca constitueix el 72 per cent de l’estructura de l’univers. Moltes teories alternatives intenten explicar aquesta expansió accelerada sense la presència d’energia fosca, un assumpte que també aborda l’estudi.\n“Ara la teoria general de la relativitat ha estat testada a escala cosmològica i es confirma que la teoria general de la relativitat funciona, el que implica que hi ha sòlids indicis sobre la presència d’energia fosca”, apunta Wojtak. En qualsevol cas els resultats tampoc exclouen altres models alternatius de gravetat.\n← Fotografíen la nebulosa de l'”ou estrellat”\nLorca s’enfonsa 10 cm cada any →


HomeIndustry and arms tradeLes vendes d'armes a escala global tornen a augmentar després de cinc anys de davallades\nEn aquest escenari, el negoci per a les empreses del mercat armamentista va tornar a somriure l'any 2016. Segons el darrer informe del SIPRI (Stockholm International Peace Research Institute), les vendes d'armes de les 100 empreses més importants de la indústria armamentista a escala global van augmentar per primera vegada després de cinc anys consecutius de davallades. Concretament, s'han venut armes per valor de 375.000 milions de dòlars, un 1,9% superior a la xifra registrada el 2015.\nEl percentatge més gran de vendes prové d'empreses localitzades als Estats Units i a Europa Occidental, les quals sumen el 82,4% del total mundial el 2016. Xina no figura a la llista per falta de dades contrastades, però tenint en compte que la seva despesa militar i exportacions d'armament s'han gairebé triplicat des del 2002, almenys nou o deu companyies estarien dins el top 100. I és que estem davant d'un sector que tot i ser exclusiu no és excloent: si bé són les mateixes dotze empreses les que porten disputant-se el Top 10 durant els últims quinze anys, la venda dels nous productors emergents, que inclou empreses amb seu al Brasil, l'Índia, Corea del Sud i Turquia, ha crescut un 12,3% aquest 2016 respecte al 2015, xifra molt superior al creixement mitjà anual dels tradicionals magnats del sector i important indicador per constatar les demandes creixents d'armament en l'àmbit global.\nSegons el think tank suec, aquesta crescuda era esperada tenint en compte la implementació de renovats programes d'armament nacionals i l'augment d'operacions militars a països i regions en situació de conflicte o tensió, fets que han conduït a una demanda creixent d'armament. No obstant això, és important recalcar que aquest augment de 2016 no és un fet aïllat ni una excepció; és la norma. Tot i els lleugers descensos que s'hagin pogut produir en els últims anys, la tendència global és de creixement: respecte al 2002, les vendes d'armes en l'àmbit mundial han incrementat un 38%.\nEl mateix patró de creixement es repeteix amb les exportacions d'armes que, després d'un curt període de davallada postguerra freda, van tornar a augmentar arran de l'anomenada guerra contra el terror iniciada el 2001 i s'han mantingut a l'alça fins al dia d'avui. Segons el recent informe publicat pel Centre Delàs, el creixement exponencial de les exportacions d'armament europeu es produeix justament a partir de 2012, sent molt acusat el de les exportacions autoritzades, amb una taxa propera al 400% en creixement. A més, 89 de les 212 destinacions importadores d'armament europeu es trobaven en situació de conflicte o tensió. Aquesta darrera xifra és preocupant no només per les catastròfiques conseqüències que implica per a les poblacions dels països destinataris, sinó perquè reafirma, un cop més, la insuficiència de les legislacions internacionals en matèria de comerç d'armes.\nAprovat el 2014, el Tractat sobre el Comerç d'Armes va néixer com la primera norma a escala global per a regular el comerç d'armament. Tot i que en ell es prohibia la transferència d'armament quan es té constància que aquest pot ser utilitzat per a cometre genocidis, crims de lesa humanitat, crims de guerra o infraccions greus dels Convenis de Ginebra sobre protecció de les víctimes dels conflictes armats, els continguts dels criteris sobre els quals avaluar-ho no es van desenvolupar, fet que va donar als estats un gran marge d'interpretació a l'hora d'aplicar-los.\nEn l'àmbit europeu, tenim la Posició Comuna Europea respecte al Comerç d'Armes aprovada el 2008, que prohibeix als estats membres l'autorització i exportació d'armament si aquest pot provocar o prolongar conflictes armats o agreujar situacions de tensió, o bé si el país destinatari vulnera els drets humans. Sense entrar en la consideració que regular el comerç d'armes legitima la mateixa pràctica, la normativització d'un mercat pel moment indestructible semblava que almenys podria promoure una lleugera reducció del comerç d'armes i un major control pel que fa a les destinacions i usos.\nMalauradament, si analitzem l'evolució de les exportacions des de l'existència de legislacions sobre comerç d'armes –tant a escala global, com europeu o espanyol–, veiem que la tendència ha estat de creixement tant en valor econòmic, com en nombre d'exportacions i en nombre de països destinataris. Així mateix, les exportacions a països on es violen sistemàticament els drets humans, on hi ha conflicte armat o on hi té lloc qualsevol de les males pràctiques mencionades als tractats (genocidi, crim de guerra, etc.), han seguit efectuant-se malgrat la prohibició explícita de la legislació vigent. No és d'estranyar que en el seu moment els lobbies de la indústria armamentista estiguessin d'acord amb l'elaboració d'aquestes normatives: sabien que podrien seguir operant amb normalitat.\nLa responsabilitat de les pràctiques il·legals d'aquest mercat legalment regulat recau en els estats, els quals són els encarregats d'avaluar i autoritzar o no les exportacions d'armament des del mateix país. En el cas espanyol, l'organisme governamental encarregat és la Junta Interministerial de Material de Defensa i Doble Ús (JIMMDDU), la qual segueix autoritzant l'exportació d'armament a regions en tensió o conflicte i on es vulneren els drets humans. Orient Mitjà, regió d'alta inestabilitat que acull cinc països en conflicte armat i tres en tensió (més de la meitat dels que formen la regió), s'ha consolidat ja com a mercat prioritari de les armes espanyoles. I és que, segons dades del SIPRI, l'Estat espanyol se situa a la quarta posició mundial de països exportadors a Orient Mitjà. Si a tot això li afegim que el 2016 l'exportació d'armes espanyoles va assolir un nou rècord històric (4.052 milions d'euros) i que només es va denegar una autorització de les 1.578 sol·licituds presentades, la credibilitat de la JIMMDDU queda bastant ressentida.\nDavant d'aquestes dades, desresponsabilitzar-se de l'agreujament de les tensions o perpetuació dels conflictes que tenen lloc a regions a les quals venem armes és objectivament inacceptable. Si el mercat armamentista continua creixent i augmentant les exportacions a països en conflicte és gràcies a la complicitat i servilisme de les institucions dels Estats als interessos de les grans empreses d'armes. L'eix econòmic i la geopolítica pel domini o influència territorial són factors massa temptadors per ser subjugats a una legislació de bones pràctiques. I en aquest escenari on braç privat armamentista i estructura política es dissolen, el retrat del complex industrial-militar que ja va descriure Eisenhower en el seu dia es fa més present que mai.


Política de privacitat - Fundació Elna per a la diversitat funcional\nFUNDACIÓ ELNA PER A LA DIVERSITAT FUNCIONAL (en endavant FUNDACIÓ ELNA)\nLa gestió administrativa, Comptable i fiscal de les donacions online.\nPer obligació legal.\nA empreses especialitzades en selecció de personal i anàlisis de perfils pels candidats a un lloc de treball.\nPot consultar la informació addicional i detallada sobre Protecció de Dades a les Clàusules annexes que es troben a https://fundacioelna.org/politica-de-privacidat.\nA FUNDACIÓ ELNA treballem per oferir-li a través dels nostres productes i serveis la millor experiència possible. En alguns casos, és necessari recavar la informació per a aconseguir-ho. Ens importa la seva privacitat i creiem que hem de ser transparents al respecte.\nPer això, i a efectes del previst al Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell de 27 d'abril de 2016 (en endavant, "RGPD") relatiu a la protecció de les persones físiques en el que respecta al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades, i la LLEI 34/2002, d'11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic (en endavant, "LSSI"), FUNDACIÓ ELNA informa a l'usuari que, com responsable del tractament, incorporarà les dades de caràcter personal facilitades pels usuaris en un fitxer automatitzat.\nSi desitja obtenir més informació sobre el tractament de les seves dades, consulti els diferents apartats de la política de privacitat que es troben a continuació:\nDenominació social: FUNDACIÓ ELNA PER A LA DIVERSITAT FUNCIONAL\nDenominació comercial: FUNDACIÓ ELNA\nDomicili social: Plaça de l’Assumpció, 16 de 17005 Girona (Girona)\nTelèfons: +34 972 151 295 / 608 301 546\nFUNDACIÓ ELNA ha designat una persona de contacte interna com a coordinador de l’adaptació dins de la seva organització. Si vol fer una consulta amb relació al tractament de les seves dades personals, pots posar-se en contacte amb ell mitjançant el correu elna@fundacioelna.org.\nPerquè i per a què tractem les seves dades?\nA FUNDACIÓ ELNA tractem la informació que ens faciliten les persones interessades amb les següents\nDesenvolupar accions comercials i realitzar el manteniment i gestió de la relació amb l'usuari, així com la gestió dels serveis oferts a través del lloc web i les tasques d'informació, podent realitzar valoracions automàtiques, obtenció de perfils i tasques de segmentació dels associats amb l'objecte de personalitzar el tractament conforme a les seves característiques i necessitats i millor l'experiència en línia del associat.\nEn alguns casos serà necessari facilitar informació a les Autoritats o terceres empreses per motius d'auditoria, així com manejar dades personals de factures, contractes i documents per respondre a reclamacions de associats o de les Administracions Públiques.\nConsentiment de l'interessat pels formularis de contacte, les sol·licituds d'informació, gestió de donacions o alta a newsletters.\nInterès legítim pel tractament de dades dels nostres associats en accions de màrqueting directe i consentiment exprés de l'interessat per tot el relatiu a les valoracions automàtiques i elaboració de perfils.\nEn alguns casos, només quan sigui necessari, FUNDACIÓ ELNA proporcionarà dades dels usuaris a tercers. No obstant això, mai es vendran les dades a tercers. Els proveïdors de serveis externs (per exemple, proveïdors de pagament o empreses de repartiment amb els que FUNDACIÓ ELNA treballi poden utilitzar les dades per proporcionar els serveis corresponents, sens perjudici d'això, no utilitzaran la informació per finalitats pròpies o per cessió a tercers.\nFUNDACIÓ ELNA procura garantir la seguretat de les dades personals quan s'envien fora de l'empresa i s'assegura que els tercers proveïdors del servei respecten la confidencialitat i compten amb les mesures adequades per protegir les dades personals. Aquests tercers tenen l'obligació de garantir que la informació es tracta conforme amb la normativa de privacitat de dades.\nLes dades personals obtingudes també podran ser compartides amb:\nPlataforma web Squarespace (USA)\nPlataforma email Dinahosting (Espanya)\nPlataforma Mail Marketing Mailchimp (USA)\nPlataforma GOOGLE GMAIL i ANALYTICS (USA)\nPlataforma DONORBOX per a les donacions.\nPlataforma Stripe (pagaments i donacions amb targeta de crèdit - USA)\nPlataforma Paypal (pagaments i donacions amb paypal - USA)Aquestes empreses operen sota el marc legal de protecció de dades personals de la unió europea i en el compliment de les seves funcions actuen com a encarregats del tractament.\nAmb caràcter general, les dades s'emmagatzemen dins de la UE. Les dades que s'envien a tercers que no pertanyen a la UE, ens assegurarem que ofereixin un nivell de protecció suficient, ja sigui perquè compten amb Normes Corporatives Vinculants (BCR) o perquè s'hagin adherit al “Privacy Shield”.\nPot dirigir les seves comunicacions i exercir els seus drets mitjançant una petició en el següent correu electrònic: elna@fundacioelna.org.\nL'usuari és l'únic responsable de la veracitat i correcció de les dades incloses, exonerant a FUNDACIÓ ELNA de qualsevol responsabilitat al respecte. Els usuaris garanteixen i responen, en qualsevol cas, de l'exactitud, vigència i autenticitat de les dades personals facilitades, i es comprometen a mantenir-les degudament actualitzades. L'usuari accepta proporcionar informació completa i correcta en el formulari de registre o subscripció. FUNDACIÓ ELNA es reserva el dret de finalitzar els serveis contractats que s'haguessin celebrat amb els usuaris, en cas que les dades que hagi facilitat siguin falses, incompletes inexactes o no estiguin actualitzades.\nFUNDACIÓ ELNA no respon de la veracitat de les informacions que no siguin d'elaboració pròpia i de les que s'indiqui altra font, per la qual cosa tampoc assumeix cap responsabilitat pel que fa a hipotètics perjudicis que poguessin originar-se per l'ús d'aquesta informació.\nFUNDACIÓ ELNA es reserva el dret a actualitzar, modi car o eliminar la informació continguda en les seves pàgines web podent inclús limitar o no permetre l'accés a aquesta informació. S'exonera a FUNDACIÓ ELNA de responsabilitat enfront a qualsevol dany o perjudici que pogués sofrir l'usuari com a conseqüència d'errors, defectes o omissions, en la informació facilitada per FUNDACIÓ ELNA sempre que procedeixi de fonts alienes a aquesta.\nEn principi els nostres serveis no van dirigits específicament a menors d'edat. No obstant això, en el cas que algun d'ells es dirigeixi a menors de catorze anys, de conformitat amb l'article 8 del RGPD i l'article 7 de la LO 3/2018, de 5 de desembre (LOPDGDD), FUNDACIÓ ELNA exigirà el consentiment vàlid, lliure, inequívoc, específic i informat dels tutors legals per tractar les dades personals dels menors. En aquest cas, s'exigirà el DNI o altra forma d'identificació de qui presti el consentiment.\nFUNDACIÓ ELNA ha adoptat els nivells de seguretat de protecció de les dades personals legalment requerides, i procura instal·lar aquells altres mitjans i mesures tècniques addicionals al seu abast per evitar la pèrdua, mal ús, alteració, accés no autoritzat i robament de les dades personals facilitades a FUNDACIÓ ELNA.\nFUNDACIÓ ELNA no és responsable d’hipotètics danys o perjudicis que es poguessin derivar d'interferències, omissions, interrupcions, virus informàtics, avaries telefòniques o desconnexions en el funcionament operatiu d'aquest sistema electrònic, motivades per causes alienes a FUNDACIÓ ELNA; de retards o bloquejos en l'ús del present sistema electrònic causats per de ciències o sobrecàrregues de línies telefòniques o sobrecàrregues en el Centre de Processos de Dades, en el sistema d'Internet o en altres sistemes electrònics, així com de danys que puguin ser causats per terceres persones mitjançant intromissions il·legítimes fora del control de FUNDACIÓ ELNA. Això no obstant, l'usuari ha de ser conscient que les mesures de seguretat a Internet no són inexpugnables.\nEn el lloc web www.fundacioelna.org pot haver-hi enllaços a altres pàgines web. Al clicar en un d'aquests enllaços i accedir a un lloc web extern, la visita estarà subjecta a la política de privacitat d'aquell lloc web, quedant FUNDACIÓ ELNA desvinculada de qualsevol classe de responsabilitat sobre la seva política de privacitat.\nEl lloc web de FUNDACIÓ ELNA utilitza cookies, als efectes d'optimitzar i personalitzar la seva navegació pel mateix. Les cookies són fitxers físics d'informació que s'allotgen en el terminal de l'usuari, la informació recollida mitjançant les cookies serveix per facilitar la navegació de l'usuari pel portal i optimitzar l'experiència de navegació. Les dades recopilades mitjançant les cookies poden ser compartides amb els creadors d'aquestes, però en cap cas la informació obtinguda per les mateixes serà associada a dades personals ni a dades que puguin identificar a l'usuari.\nNo obstant això, si l'usuari no desitja que s'instal·lin cookies en el seu disc dur, té la possibilitat de configurar el navegador de tal manera que impedeixi la instal·lació d'aquests arxius. Per obtenir més informació consulti la nostra Política de Cookies https://fundacioelna.org/v/politica-de-cookies.\nAquesta política de privacitat pot modificar-se. Recomanem que revisi la política de privacitat amb certa periodicitat.


El batec dels rius – el batec dels rius\nel batec dels rius\nLA CIÈNCIA DEL BATEC\nEL BATEC DELS NOSTRES RIUS\nL’EFECTE DELS HUMANS\nUN BATEC, UNA PERSONALITAT\nBATEC EN DIRECTE\nEL SISTEMA NORD\nEL SISTEMA SUD\nLA CONCA DE L’EBRE\nEL RIU, MES A MES\nRIUS DEL MÓN\nPublicat el 10 Desembre, 2019 10 Desembre, 2019 per batecrius\nMiguel Hernández escrivia que el cor era aigua que es remou, atropella, arremolina i mata. I no anava pas mal encaminat, perquè el cor i l’aigua tenen molt en comú. El batec del cor és indispensable per a la nostra vida, com el batec de l’aigua és imprescindible per a la vida dels rius. De fet, la quantitat d’aigua que porta un riu – el seu cabal – és el motor de la seva activitat biològica i ecològica, de la mateixa manera que el batec del cor és el motor que posa en funcionament el nostre cos.\nCom passa amb les persones, el batec dels rius varia en el temps i l’espai. En el temps, els rius bateguen amb més o menys intensitat en funció dels aqüífers que els alimenten, les pluges i la demanda hídrica de la conca. En època de sequera, el batec dels rius és pausat i, en alguns casos, es torna gairebé imperceptible als nostres sentits. En canvi, durant les tempestes o el desgel, els rius bateguen energèticament i l’aigua abundant captura totes les mirades. En l’espai, mai trobareu dos rius que bateguin igual. Alguns rius tenen un batec constant al llarg de l’any, d’altres varien estacionalment i, uns pocs, tenen un batec arrítmic i atzarós. D’aquests diferents batecs en diem règim hidrològic.\nEl gràfic que esdevé al dibuixar la dinàmica temporal del cabal dels rius – l’hidrograma – ens ajuda a diferenciar el seu règim hidrològic i, curiosament, és molt semblant al d’un electrocardiograma que indica els batecs del cor. A Catalunya, podem distingir rius amb tres règims hidrològics. Els rius permanents són aquells que porten aigua durant tot any. Típicament, aquests rius tenen un cabal basal relativament constant i només experimenten crescudes després de forts ruixats o durant el desgel. Els rius intermitents són aquells que s’assequen durant uns mesos, generalment a l’estiu. No tots els rius intermitents s’assequen completament; de vegades queden basses aïllades o només s’assequen en un tram concret. Finalment, tenim els rius efímers, que són aquells que només porten aigua durant períodes de poca duració, generalment coincidint amb forts ruixats. Les rambles de la majoria de pobles i ciutats catalanes o els corriols i barrancs de muntanya acostumen a pertànyer a aquest grup de rius.\nA dalt, un electrocardiograma indicant els batecs del cor. A baix, un hidrograma indicant els batecs dels rius.\nSaber el règim hidrològic de cada riu és clau per la gestió dels recursos hídrics, ja que ens ajuda a preveure quan un riu portarà aigua i en quina quantitat. Tanmateix, el règim hidrològic del riu també determina la flora i fauna que hi habita, el transport de sediments, la transformació de la matèria orgànica, i molts altres processos ecològics essencials per a la vida en els sistemes que es troben aigües avall. En aquest blog intentarem donar a conèixer, de la mà dels experts, el rol dels rius i el seu batec des d’una perspectiva biològica, ecològica i cultural. Obriu els ulls i pareu les orelles, el riu us està parlant!\nPosted in Batec rius, Cabal, La ciència del batecEtiquetat featured\nEl projecte “El batec dels rius” arranca amb força\n“El Batec dels Rius”, a Radio Blanes\nEntra el teu email per seguir aquest blog i rebre notificacions de noves entrades per email.\nHAS SENTIT MAI EL BATEC D’UN RIU?


La majoria d'ajuntaments del Montserrat canvia de color polític\nPàgina principal >> Política >> La majoria d'ajuntaments del Montserrat canvia de color polític\nAls pobles del Montserrat, després de les eleccions municipals i dels pactes entre grups, la majoria de governs locals han canviat de color polític. Els canvis més significatius respecte al 2003 han estat la pèrdua d'alcaldies per part del PSC i de l'Entesa pel Progrés Municipal, que en tenen dues menys cada un, i l'avanç d'Esquerra Republicana de Catalunya, que passa d'un a quatre alcaldes a la comarca.\nEls socialistes, però, continuen sent el grup amb més alcaldes del Montserrat.\nA Abrera i Sant Esteve Sesrovires, el PSC conserva la majoria absoluta que ja tenia i, per tant, no hi haurà canvis. Tampoc no n'hi haurà a Marganell, amb majoria absoluta de CiU, ni a Monistrol, on es reeditarà el pacte ERC-PSC que dóna l'alcaldia als republicans.\nAls Hostalets de Pierola i Castellbell i el Vilar la situació és gairebé idèntica: el PSC perd la majoria absoluta i assumeix el govern municipal un pacte entre ERC i CiU. Al Bruc, per la seva banda, arran d'un pacte d'ultima hora, ERC i el PSC formen equip de govenr i deixen a CIU, la llista més votada, a l'oposició.\nOn també canvia el govern és a Martorell: CiU recupera la majoria absoluta que tenia abans del 2003 i desplaça el tripartit PSC-ERC-ICV. A Collbató és el PSC qui recupera la majoria absoluta i governarà en solitari. A Esparreguera i Olesa, els socialistes hauran de governar en minoria, amb 8 i 6 regidors respectivament, tot i que a Olesa han assolit un pacte amb CiU.


Soler va activar fins i tot els Mossos del Metro per l’1-O\nPere Soler, en un moment del judici | EP\nTres exalts càrrecs d’Interior treuen Puig i Soler de l’equació de la connivència amb el referèndum\nper Quico Sallés Audiència Nacional/Madrid. 10 de març de 2020 16:04\nAquest matí ha estat una festa per a les defenses dels acusats en el judici a la cúpula d’Interior. Per l’estrada de l’Audiència Nacional hi han passat tres exalts càrrecs de la Conselleria d'Interior, l'exsubdirectora general de Recursos Humans dels Mossos, Maite Català, l'exsubdirector general d'administració i serveis dels Mossos, Frederic Ferrer, i un alt funcionari del departament quan el 2011 es va remodelar l'estructura, Xavier Gibert. Tots han tret de l’equació del referèndum el director general de la Policia, Pere Soler, i al secretari general d’Interior, Cèsar Puig. Per reblar el clau, el conseller d’Interior durant el 155, Juan Antonio Puigserver, ha explicat exactament el mateix, fins i tot, ha tirat un flotador gegant al Major Josep Lluís Trapero.\nTots tres han explicat que Cèsar Puig no tenia competències operatives sobre els Mossos d'Esquadra, sinó només pel que fa al pressupost i els recursos humans i materials. Tots han assegurat que és un càrrec absolutament tècnic i pressupostari, no assimilable al número dos d’Interior, el secretari d’Estat de Seguretat, que sí té responsabilitats operatives.\nEn el mateix sentit, han explicat que l'exdirector general de la Policia Pere Soler va confirmar totes les peticions de personal i horaris que els Mossos li van fer a partir del 20 de setembre.En aquest cas, ha estat especialment clara, Maite Català, que s’encarregava d’acabar de dissenyar els plans d’efectius pels operatius. Català ha admès a Cristóbal Martell, advocat de Soler, que “es va mobilitzar tothom mobilitzable”. “El dia 28 de setembre va mobilitzar també les unitats de vigilància del Transport Metropolità i de Seguretat Aeroportuària”, ha emfatitzat. Una dada que mostra la hipermobilització del cos autoritzada per Soler.\nAixí mateix ha afegit al Tribunal que Soler va aprovar "exactament" la mateixa proposta de la Prefectura per augmentar els efectius arran de declarar a nivell alt el Pla Àgora. A més, ha concretat que no va activar ordre públic perquè “no cal”. “Ja tenen un quadrant d’horari que no permet fer ampliacions”, ha al·legat.\nEn el mateix sentit s’ha expressat Ferrer assenyalant que Soler mai va posar cap pega a l’augment de les dotacions. Fins i tot, ha aclarit que va comprar fins a 20.000 precintes per fer cas de la Instrucció 6/2017 que demanava tancar els col·legis electorals amb 100 metres de perímetre. Una compra feta per substituir els 2.500 precintes que s’havien d’utilitzar segons fiscalia i que van sortir dels magatzems centrals a més dels departaments regionals. El fiscal ha fet descriure a Ferrer com eren aquests precintes. Una imatge surrealista.


Arranca el Pla d’Ocupació 2016 de l’Ajuntament d’Almussafes amb la contractació dels 30 primers seleccionats – RiberaTV\nArranca el Pla d’Ocupació 2016 de l’Ajuntament d’Almussafes amb la contractació dels 30 primers seleccionats\nEl consistori publica el resultat de la baremació realitzada per la comissió de selecció, formada íntegrament per tècnics municipals\nDes d’avui, dimecres 13 d’abril, els interessats disposen de 5 dies hàbils per a presentar al·legacions\nEl dilluns 2 de maig s’incorpora la primera tanda de beneficiats per aquesta iniciativa en la qual es van a invertir prop de 300.000 € durant 2016\nAlmussafes, a 13 d’abril de 2016. L‘Ajuntament d’Almussafes ha publicat la llista provisional amb la selecció i baremació de les sol·licituds presentades per al Pla d’Ocupació Local 2016, en el qual el consistori invertirà prop de 300.000 €. A partir d’ara, els interessats disposen de 5 dies hàbils per a presentar al·legacions. Finalitzat aquest període es publicarà la llista definitiva i d’ella eixiran els 30 primers contractats, als quals es convocarà per a una reunió prèvia a la seua incorporació. Després dels quatre mesos de contracte previst es donarà una oportunitat laboral d’altres quatre mesos als següents 30 candidats de la llista.\nEl ferm compromís de l’equip de govern de l’Ajuntament d’Almussafes en la reducció de la taxa d’atur tornarà a quedar patent a partir del pròxim dilluns 2 de maig, jornada en la qual començaran a treballar per a l’administració pública local els primers 30 veïns seleccionats pel Pla d’Ocupació Municipal desenvolupat pel consistori per a enguany 2016. Hui dimecres s’ha publicat l’acta de baremació i selecció dels candidats a ocupar una d’aquestes places, a les quals han optat un total de 171 persones, de les quals han sigut admeses per complir amb els requisits establits en les bases 147.\nAlgunes sol·licituds han sigut desestimades per no pertànyer a un dels quatre col·lectius als quals es dirigia l’oferta: persones en risc d’exclusió social, parats de llarga durada, dones, majors de 45 anys i menors de 25. Podien optar també a una de les places aquells que, malgrat estar ocupats, els seus contractes no superen les 20 hores setmanals. Amb aquesta modalitat apareixen 12 persones en el llistat.\n“Per fi anem a poder materialitzar un dels nostres projectes més importants. Pensem que aquests quatre mesos de treball van a suposar un gran alleujament per als seleccionats i les seues famílies, moltes no ho estan tenint fàcil durant aquesta època de crisi i com a responsables públics tenim el deure i l’obligació d’oferir-los aqueixa oportunitat que el mercat de treball no els ha donat encara”, destaca l’alcalde d’Almussafes i regidor d’Ocupació, Toni González.\nEn l’elaboració de la llista que determinarà l’ordre d’incorporació dels candidats a les tasques vinculades a aquest pla han participat cinc tècnics de l’administració local de les àrees d’Urbanisme, Obres i Serveis, Ocupació i Benestar Social i no ha comptat entre els seus membres amb cap representant polític, en senyal d’independència. Entre els 147 admesos, hi ha 73 dones i 7 persones amb algun tipus de discapacitat i per a la baremació s’han tingut en compte circumstàncies com les càrregues familiars, si es trobaven en situació de desocupació o en risc d’exclusió social i el nivell d’ingressos.\nTots ells, i per ordre de puntuació, podran triar el departament en el qual prefereixen desenvolupar el seu treball: peó de jardineria, peó de neteja, conserge, oficial de primera d’obra, peó d’obrer, conductor, auxiliar administratiu i operador informàtic. Les ocupacions més demandades pels candidats són les de jardineria, neteja i consergeria, precisament les tres que no requerien certificat de formació i experiència.\nAl·legacions i llista definitiva\nA partir d’ara, els interessats disposen de cinc dies hàbils per a presentar al·legacions. Quan concloga aquest període, l’Ajuntament publicarà la llista definitiva i convocarà una reunió amb els 30 primers per a explicar-los totes les qüestions que han de tenir en compte de cara a la seua imminent incorporació. Quan finalitzen els quatre mesos per als quals s’han establit aquests contractes, a principis de setembre, s’incorporaran els següents 30 candidats, els qui tindran igualment quatre mesos de treball assegurat.\nEn total, el consistori invertirà durant aquest 2016 prop de 300.000€ en aquest I Pla d’Ocupació Municipal. No obstant açò, la inversió prevista en matèria d’ocupació ascendirà a més d’1.000.000 de €, si a aquesta quantitat li se sumen el Pla Estratègic de Foment de l’Ocupació, la creació de l’empresa pública i les beques per a graus i postgraus.\nArranca el Pla d’Ocupació 2016 de l’Ajuntament d’Almussafes amb la contractació dels 30 primers seleccionats added by Ribera Televisió on 13 abril, 2016\nL’Alt Comissionat presenta a València l’Estratègia Espanya Nació Emprenedora, que inclou 50 mesures de suport al talent i a l’emprenedoria innovadora\nAlzira es prepara per a la vacunació massiva


17.000 jóvens tenen ja a l'abast els serveis de AvalemJoves\nPoyatos destaca que prop de 17.000 jóvens de la Comunitat tenen ja a l'abast els serveis o avantatges d'AvalemJoves\nEl director general de Planificació i Serveis, Juan Ángel Poyatos, ha destacat que “prop de 17.000 els joves menors de 30 anys ja estan inscrits al programa AvalemJoves i tenen a l’abast alguns dels serveis que el Serverf ha dissenyat per millorar les seues oportunitats de ocupació “.\nPoyatos ha fet aquestes declaracions al costat del tinent alcalde de València, Joan Calabuig, i davant un nombrós grup de joves als quals els ha presentat els avantatges que comporta aquest programa.\nEl director general ha recordat que “AvalemJoves és el programa posat en marxa pel Consell per atacar la desocupació juvenil des d’una perspectiva global i consensuada amb els principals agents econòmics i socials”.\nPoyatos ha informat als joves que han acudit a la presentació que AvalemJoves és “molt més ambiciós que unes ajudes a la contractació” ja que ofereix orientació, formació, sessions de coaching i un gran ventall d’accions amb l’objectiu de millorar les expectatives de aconseguir una ocupació de qualitat.\n“En última instància – ha declarat – el que esperem de vosaltres des del Govern Valencià és que ens ajudeu a formar part d’aquest canvi de model productiu, que sigueu partícips i protagonistes del mateix”.\nEl director general s’ha mostrat molt satisfet per l’acollida del pla per part dels joves i ha animat a tots els que encara no s’han acostat a una oficina del Servef a “perdre la por i donar el pas per no perdre el tren del futur “.\nPoyatos ha informat que des de l’abril gràcies a AvalemJoves s’han realitzat 448 accions formatives amb joves menors de 30 anys i s’han celebrat 31.500 sessions individualitzades d’orientació i 516 grupals. “Són xifres que manifesten que el pla està calant entre la població jove”, ha subratllat.\nNo obstant això, el responsable del Servef ha reconegut que el Consell “vol arribar a més joves encara”.\nEl Pla Avalem està concebut per al període 2016-2020 i està dotat amb 200 milions d’euros amb diferents itineraris; uns per a la inserció i altres per a la formació específica. Així mateix, el programa preveu ajudes a la contractació de fins a 100% del salari mínim interprofessional (en el cas de dones o joves discapacitats).


La gelateria artesana Baboia ofereix sabors inesperats de postres i begudes catalanes\nMés o menys tots estem acostumats que ens encolomin un gelat de galeta Oreo amb encenalls de xocolata blanca amb peta zetas. Es pot fer qualsevol cosa amb textura de gelat. Però el que no és tan habitual és que els sabors poc ortodoxos s'enfonsin en especialitats de dolç –i salat– catalanes. A això es dedica l'acabada d'obrir Baboia (Canvis Vells, 2), en una cantonada del Born: hi trobareu gelat de ratafia, de gaspatxo, aquests dies de coca de Sant Joan, de cabell d'àngel... De pet de monja!\nLa propietària de l'establiment, la francesa Laurence Mikalonis m'explica –en un català perfecte– que aquesta és una manera "de fer gelats originals i d'apropar a la gent que passa per Barcelona, sense cap mena de pretensió, els dolços i tradicions d'aquí". Pot sonar maximalista, però la veritat és que he repassat quasi tots els 23 sabors de la carta i estan tots molt ben trobats i definits.\nEl gelat de cava amb mandarina té un toc de bombolla final. El gelat de ratafia té l'inequívoc sabor entre dolç i amargant del licor d'herbes. El gelat de cabell d'àngel és una passada: clava el sabor i la textura d'un dolç que a algunes persones fa angunieta (a mi em sembla deliciós). I el gelat de pet de monja, doncs això: té el sabor potent i dolç de la galeta amb un toc de cremositat. I aquests dies, res millor que tastar un gelat de coca de Sant Joan, on pots gaudir del sabor del brioix i la fruita confitada, però ben fresquet. El de mel i mató és un deliri de bo. I el gelat de gaspatxo és exactament això. "Volíem aconseguir un equilibri entre dolç, salat i afruitat", diu la Laurence (i també venen els típics de pistatxo, avellana i maduixa, esclar).\nEl responsable d'aquest festival és en Jordi Roig, un mestre gelader de Canet de Mar, que va guanyar el premi a la millor copa de Gelat del Món a la Copa del Món de Pastisseria a Lyon el 2009. Roig elabora tots els gelats que es venen a la cantonada de Canvis Vells. "La fidelitat del sabor s'aconsegueix fent servir el producte que dona nom al gelat, i potenciant-lo amb espècies", explica la Laurence, que promet que a l'hivern tindrem un gelat de cigaló de rom.\nPer cert, què coi vol dir Baboia? Em sona caribeny. I no. És "una mena de joc ancestral català de la ruleta que hi havia a les fires", m'il·lumina la Laurence. Aquí costa decidir-se; per això, clavada a la paret hi ha una baboia. Feu-la girar i us donarà una opció de gelat. Si et toca xocolata i et sembla massa estàndard, oposa't al destí fotent-te un gelat de sangria!


Sessions obertes dels graus\nDecreix la producció de llargmetratges de la indústria catalana\nSegons indica un informe de l'Observatori de Producció Audiovisual del Departament de Comunicació que codirigeix Joan M. Corbella. La crisi sanitària de la COVID-19 no ha fet més que agreujar aquesta tendència.\nLa producció de llargmetratges realitzats per la indústria catalana ha anat decreixent, assenyala el treball, La producció de cinema a Catalunya 2006-2018, publicat per l'Observatori de Producció Audiovisual (OPA) del Departament de Comunicació de la UPF. A més, la crisi sanitària actual no ha fet més que agreujar aquesta situació.\n"Com assenyala l'estudi, en els darrers anys ha baixat el nombre de produccions catalanes o amb participació catalana, i la crisi sanitària del Covid-19 no ha fet sinó agreujar la situació per a la indústria catalana, més enllà de la impossibilitat d'engegar els rodatges comuns a la majoria dels països", ha manifestat Joan M. Corbella, codirector de la OPA.\nLa tendència a la baixa en la producció de llarmetratges a Catalunya es va pronunciar el 2018, amb 38 produccions menys que el 2015\nSegons aquest informe, entre els anys 2000 i 2007 la producció de llargmetratges a Catalunya va seguir una lògica ascendent. A partir de 2007, els autors troben pujades i baixades contínues, on destaquen les 96 i 93 produccions de 2010 i 2015 respectivament. Contràriament, els anys amb menys produccions són el 2012, amb 67 títols produïts, i el 2018, amb un total de 55. "Així doncs, el 2015 observem una gran crescuda, però aquesta no es va mantenir durant els anys immediatament posteriors. De fet, la tendència a la baixa es va pronunciar el 2018, amb 38 produccions menys que el 2015", indica l'informe.\nJoan M. Corbella, considera que "les xifres de producció de films a Catalunya són conseqüència de l'evolució d'aquesta indústria, en el sentit que les dues grans televisions privades tenen el protagonisme absolut en el cinema espanyol, juntament amb Movistar, ja que són les que intervenen decidint quines produccions recolzen, financen i promocionen, i amb això encapçalen els rànquings d'espectadors".\nPes de la producció catalana en el conjunt de la producció espanyola\nSi comparem les dades amb la producció del conjunt de l’estat espanyol, comprovem que la producció catalana ha perdut pes percentual durant els darrers anys. Mentre el 2010 les productores catalanes participaven aproximadament en la meitat de les pel·lícules fetes a Espanya, el 2013 van participar en una de cada tres. L’informe dels anys 2016-2017 demostra la consolidació d’aquesta pèrdua de pes. El 2016 la participació catalana va representar el 30% del total de produccions espanyoles i el 2017 la xifra va baixar fins al 29%. Aquest percentatge va caure fins al 20% l’any 2018.\n"En la mesura que Televisió de Catalunya (TV3) ha vist reduït el seu pressupost i que la Generalitat no ha pogut comptar amb tots els recursos previstos per al foment de la producció de cinema, les empreses han de buscar les televisions d'abast espanyol per a fer viables els projectes més cars", continua explicant Corbella.\nIncrement notable de la producció de documentals\nEl 2018, per primer cop, els documentals van superar el films de ficció i van representar gairebé el 64% del total de les produccions\nL'estudi aprofundeix en altres aspectes com el nombre de coproduccions, la llengua original de les produccions i la producció de ficció i documentals. Pel que fa a aquest últim aspecte, l'informe indica que el 2006, els documentals només representaven el 20% del total de la producció catalana. Onze anys més tard, el percentatge se situava per sobre del 35%. El 2018, per primer cop, els documentals van superar el films de ficció i van representar gairebé el 64% del total de les produccions.\nL'Observatori de la Producció Audiovisual (OPA) és un portal de la Universitat Pompeu Fabra destinat a oferir serveis d'estudi, documentació i debat sobre la dinàmica de la producció audiovisual i, en general, de tot el sector audiovisual. L'OPA es planteja com un espai de trobada entre el món professional i el món acadèmic des d'on poder oferir eines per al coneixement i el desenvolupament, sobretot, de la indústria audiovisual catalana. L'OPA és una iniciativa Unitat d'Investigació en Comunicació Audiovisual (UNICA), grup de recerca de la UPF consolidat per la Generalitat de Catalunya.\nEstudi de referència:\nObservatori de Producció Audiovisual (2020), La producció de cinema a Catalunya 2006-2018 . Resum dels informes i les xifres clau, a càrrec d'Anna Medrano; edició i infografia a càrrec de Noemí Sánchez. Disponible en pdf a aquest enllaç .\nLa projecció de cinema a Catalunya dóna símptomes clars de recuperació\nBalanç de 25 anys de cinema a Catalunya: 801 directors per a 1.227 pel·lícules\nL’Observatori de la Producció Audiovisual fa deu anys


El PP reclama un bon servei del bus urbà – TV Digital Ontinyent\nHome>Ontinyent>El PP reclama un bon servei del bus urbà\nTV Digital Ontinyent 16/01/2020 Ontinyent, Política Comentaris tancats a El PP reclama un bon servei del bus urbà\nSegons el PP d’Ontinyent “L’autobús urbà segueix d’actualitat després de la presentació en societat i mitjans de la nova imatge d’un dels vehicles assumits per part de l’ajuntament”. Des del Partit Popular d’Ontinyent insisteixen que “tal com ja van dir en el ple, no és or tot el que rellueix, pel que respecta a les condicions dels vehicles assumits per a prestar el servei gratuït, una crítica constatada davant les múltiples les crítiques abocades en xarxes socials”.\nAixí mateix des del PP ontinyentí han criticat i qualificat de desproporcionat el desplegament de cinc polítics de l’equip de govern de Jorge Rodríguez, alcalde inclòs, que es van desplaçar a la plaça Coronació, on estava aparcat l’autobús, per a fotografiar-se. “És d’una important desmesura, que aquest govern de Jorge Rodríguez envie una ‘súper’ notícia del que en definitiva és la repintada d’un autobús antic, retolat amb il·lusionada propaganda i del qual estem segurs va tindre problemes fins per a passar la ITV” assenyalen desde el PP.\nApunten que “la notícia de Jorge Rodríguez i els seus acòlits pujant a aquest autobús de segona mà repintat ens fa reflexionar, des del respecte, de com és possible que ens estiguen venent fum sense parar durant anys, emportant-se ‘la palma’ les campanyes de l’aigua de l’aixeta i autobús gratis; dos temes que han marcat el final de l’any passat i el principi d’aquest i que deixen patent la missió propagandística d’aquest govern absolutista de Jorge Rodríguez, obstinat a vendre’ns una ciutat d’idíl·lic circ”.\nDes del PP insisteixen en el seu suport total a la gratuïtat del bus, però critiquen la mala gestió del govern local d’aquest tema. “Des del primer moment, es va veure que primer es va anunciar la mesura de la gratuïtat i després s’ha intentat muntar tot l’expedient sobre la gratuïtat del bus en el qual, cal matisar, en el ple no es va incloure ni un sol informe de personal sobre la situació en la qual queden els dos conductors de la concessionària que assumeix l’ajuntament”.\nEl PP trasllada també les queixes rebudes per part d’alguns ciutadans els qui han observat molta pressa a fer-se la foto davant el bus pintat, però poca a informar sobre els horaris. Els populars expliquen “caldrà demanar explicacions a la regidor de torn, Sra. Ibáñez, ja que pel que sembla l’ex concessionària continua oferint alguns serveis que l’ajuntament no pot assumir al sols disposar de dos conductors que ara són personal de l’ajuntament”.\nTambé traslladen els populars les queixes rebudes sobre la zona d’aparcament reservada per al bus, on assenyalen que “no cap el vehicle en questió i, continua bloquejant el trànsit al carrer cada vegada que fa una parada”. Des del PP demanen que “deurien revisar aquestes zones de parada del bus i fer-les més grans o bé llevar-les, perquè si no s’utilitzen l’única cosa que fan és disminuir les zones d’aparcament com passa també en punts i tants contenidors que estan instal·lats en la zona centre de San José on l’aparcament és molt escàs”.\nAnterior Compromís reclama a Gandia que rectifique la retallada d’un 15% en el servei de cremes agrícoles\nSegüent Pòdium per al club Triatló Ontinyent en la primera prova de la temporada\n50 xiquetes i xiquets gaudeixen de la XXI Escola d’Estiu del Club Martínez Valls Bàsquet - https://t.co/YIRa3XRXwv https://t.co/YedWDQVszy20 hores ago


Augusto 30, 2015 Jocs mòbils (Android / iOS)\nHola! Finalment som capaços d'alliberar la nostra Hack refugi de precipitació per obtenir els seus diners il·limitat,carmanyola il·limitat i tapes il·limitades. Amb aquests programes per a la pluja, vostè té el plaer de saber que no hi ha ni tan sols requereix una fugida. Això és correcte, ara es pot tallar en refugi de precipitació sense si més no requerir una fugida en el seu telèfon. La part més interessant és que es tracta d'una nova generació sencera de hacks mòbils on tot és gratis per descarregar o instal lar cap programari addicional o aplicacions.\nSi tens encara no s'han convençut que aquest refugi Tall Fallout està treballant, dalt tenim una prova que mostra la quantitat d'efectiu que hem afegit a la gran joc utilitzant la nostra eina. Com es pot veure que hem aconseguit obtenir l'efectiu en el joc sense problemes reals, tot el procés va prendre prop 2 acta.\nAquest joc és el número u en la lliure Apple App Charts.Currently, Refugi Fallout és el que més es parla de jocs mòbils en el món en aquest moment, i és sens dubte val la pena el bombo i rumors que envolten la seva. Si vostè està buscant un joc d'estratègia habitant de bona Volta, amb una mica de joc de rol i acció, llavors no busqui més enllà de Fallout Shelter en iOS.\nFallout Shelter Hack Característiques:\nAfegir Lunchbox il·limitada\nDe proxy automàtic\n100% virus indetectable i lliure\nFunciona per a tots els dispositius Android i iOS.\nCom descarregar Fallout Shelter Hack:\n1.Descarregueu el Hack Shelter Fallout\n2.Executeu el hack\n3.Connecteu l'eina al seu dispositiu per triar el nostre sistema i detectar-. (Android / iOS)\n4.Va triar els recursos que vostè voldrà premeu “Inici Hack Ara”\n5.Espereu que el programari acabi de carregar els seus recursos\n6.Comenceu Fallout Shelter al dispositiu i s'afegiran els recursos, gaudir de jugar el joc en general!\nÚS DE LÍNIA HACKER (RECOMANAT)\nÚs fora de línia HACKER:\ncompte la pirateria refugi nuclear, esquerda refugi nuclear, Cydia refugi nuclear, fer la feina conseqüències refugi truc, fer la feina conseqüències refugi, descàrrega gratis conseqüències refugi truc, del refugi de Apk lliure, del refugi de truc, del refugi de trampós, conseqüències cheat engine refugi, refugi de precipitació enganyar lliure, refugi de polsim downloaden, del refugi de truc, del refugi de tall androide, is de hackers refugi nuclear, refugi de precipitació piratejar sense contrasenya, refugi de precipitació hackejar cap enquesta, eina de tall refugi conseqüències, del refugi de la pirateria, conseqüències manera de refugi Apk, com obtenir recursos gratuïts refugi nuclear, com tallar refugi nuclear, pirateria eina refugi nuclear, pirater refugi nuclear, trucs refugi nuclear, trucs fallout shelter


Perd pes per sempre amb salut | ets el que menges\n· Veurem quins són els nutrients bàsics pel bon funcionament del nostre organisme.\n· Aprendrem a perdre pes sense contar calories.\n· Parlarem de la qualitat dels aliments que mengem, de la flora intestinal i de la relació que manté amb el cervell.\n· Sabrem quina és la millor piràmide alimentària.\nCuinarem i dinarem:\n· Batut verd saciant\n· Pastís-mousse d’alvocat\n· Pizza de coliflor\n· Ceviche de bacallà.\nUn showcooking on el nostre objectiu és:\n· Ajudar-te a eliminar mites i pors\n· Ensenyar-te a baixar de pes tot gaudint de l’alimentació\n· Explicar-te com menjar d’un manera equilibrada i conscient\n· Donar-te les eines perquè el teu pes sigui estable, d’una vegada per totes\nDissabte 18 de febrer de 11h a 15h\n70 € (63 € si ets soci d’Etselquemenges.cat).\n· Àpat – degustació de tots els plats preparats.\nDissabte 18 de febrer de 11h a 15h a Barcelona Cuina Natural


Estan preparats els nostres clients per a les xarxes socials? Factoriadengeni-Fdng -\nHome » continguts » Estan preparats els nostres clients per a les xarxes socials?\t»\nArticlie de Cristina Ulloa.\nEstà clar: moltes empreses no estan preparades per posar-se en contacte amb els seus clients actuals i potencials a través de les xarxes socials. En general, les perspectives més clàssiques responen a models reactius, però amb les noves instàncies de comunicació no es pot esperar. Les empreses o les marques, qualsevol que sigui la seva naturalesa, han d’estar preparades per enfrontar-les amb un model ajustat a objectius d’estratègia comercial o màrqueting establerts seriosament a través d’una metodologia. El gran error és que malgrat tots els enunciats i teories sobre aquest tema, material d’estudi disponible, estadístiques i suposats experts en el tema, solament unes quantes companyies afronten aquesta realitat seriosament, involucrant a les xarxes socials com un canal directe i de fidelització, destinant els recursos necessaris perquè el treball i gestió perdurin i siguin rendibles a llarg termini. Per saber si el nostre client està llest per entrar a les xarxes socials, hem de ser realistes i considerar els següents qüestionaments:\nEl nostre públic objectiu està en xarxes socials?\nAquesta és la primera gran pregunta abans de considerar la implementació d’una estratègia de comunicació orientada a una comunitat en línia. Hem d’invertir una mica de temps a observar i estudiar les xarxes, grups i comunitats vinculats o relacionats amb el nostre producte o servei, avaluant entre unes altres, tendències, nivells de participació i quantitat de seguidors. És fonamental definir l’espectre potencial d’usuaris ja sigui per a un blog, un facebook, un twitter o una altra xarxa d’interacció. Hem d’identificar si efectivament els nostres clients estan participant d’aquest tipus de dinàmiques. En aquest cas és una oportunitat per establir un nou punt de contacte en línia que podria captar nous clients i millorar el posicionament de la marca en la web, ja que si es parla d’ella, és més factible que altres usuaris la trobin.\nPer a què volem estar en RDS?\nA l’inici és molt important tenir en clar quin és l’objectiu d’estar present en en una plataforma social. Considerant la naturalesa de la plataforma, el primer i gran objectiu general hauria de ser generar una comunitat entorn de la marca que la posicioni com un amic o referent i que ens permeti (aquí vindria l’objectiu específic) difondre i informar notícies sobre ella, millorar el seu posicionament en línia, funcionar com un servei al client, obtenir feedback de consumidors actuals i potencials, realitzar promocions, etc. Una comunitat en línia demanda moltes hores de dedicació i anàlisi i qualsevol error és castigat sense compassió pels usuaris. Dins dels plans d’acció és fonamental tenir estratègies de contingència i metodologies que assegurin continuïtat i control en situacions que es poden escapar de les mans. Un exemple clar de com les RDS poden influenciar a una marca (contrari al normal, ja que generalment les marques influencien a la gent) va succeir un any enrere a Xile: una gran companyia de supermercats i multibotigues va anunciar a les seves xarxes socials que les seves sucursals estarien obertes 24 hores els els dies previs a Nadal i any nou, perquè tots poguessin completar les seves compres nadalenques i obtenir els queviures necessaris per als dies festius, en els quals el comerç no obre per llei. Aquest anunci va ser realitzat al començament del dia. Però a mesura que passaven les hores, el rebuig i la crítica dels usuaris de les seves xarxes socials va ser de tal magnitud i *viralidad —per considerar-la un abús de l’empresa als treballadors en dates que tothom vol compartir amb les seves famílies— que finalment es va rebutjar la idea i el mateix dia en la tarda va anunciar que els seus treballadors finalitzarien les labors en el seu horari normal. Bàsicament, en aquest cas el seguiment en temps real i l’oportuna presa de decisions van ser claus per evitar que el dany a la imatge de marca fos major. I la meva tercera i última pregunta, però no per això menys important, és:\nTenim la infraestructura per suportar una comunitat online?\nGeneralment, empreses no tan vinculades al món digital però amb intenció de comptar amb una comunitat, no consideren una partida de pressupost per a això. Les tasques de community manager gairebé sempre són encarregades, en principi, al que «més sap de computació» a la «secretària que té facebook» o al «fill del gerent que estudia publicitat». En el millor dels casos, probablement aquestes persones s’involucrin i resolguin de manera acceptable l’administració d’una xarxa social, però en la majoria de les empreses que segueixen aquest patró, el resultat no és l’òptim. Una empresa amb major respatller i infraestructura hauria d’encarregar aquesta tasca a la gerència de màrqueting i/o a l’equip que recolza el desenvolupament i posicionament en línia de la seva marca, productes o serveis. Contractar un community manager altament capacitat i entès en la matèria o una agència especialitzada es fa absolutament essencial si volem aconseguir una comunitat suficientment atractiva per atreure al públic i fer-ho participar activa i dinàmicament. I clar, tot això involucra costos que han de ser avaluats acuradament en termes de tornada d’inversió. Moltes vegades la tornada de la inversió en RDS no és necessàriament econòmic. Per exemple, podem optimitzar la percepció positiva d’una marca pel que fa a criteris de responsabilitat social o ecològics. Si es dóna valor a aquests factors, la marca adquireix un major respatller i credibilitat i possiblement el nostre públic estarà més receptiu als missatges publicitaris. Puc dir que, resolent aquestes interrogants, tindrem un panorama inicial per dir-li als nostres clients: «Sí, senyors; estem llestos per a les xarxes socials», o «No. Hem detectat algunes febleses que podrien jugar-nos en contra; cal treballar per eliminar-les». Després de fer-ho… anem per aquests seguidors!


Teoria La genètica molecular\nDefinició Conceptes bàsics\nEstructura El dogma central de la biologia\nEl cromosoma humà Teoria cromosòmica de l'herència La citogenètica\nEls gens Mutacions\nEstructura Tipus d'ARN La transcripció La traducció\nCom s'estudia el genoma?\nAquí podràs trobar un conjunt de diapositives que t'introduiran en el món del a genètica molecular i la genòmica. Aquestes volen ser-te útils per obtenir una idea general sobre què s'estudia en aquests dos àmbits i t'ajudaran a establir els conceptes més bàsics sobre aquests.\nEl disseny de les positives pretén ser el més senzill possible, amb imatges que intenten il·lustrar allò que es troba en el text de les mateixes.\nEt recomanem que simplement segueixis els temes a mesura que van apareixent en el menú de l'esquerra, ja que podràs anar assolint els conceptes de forma gradual i en ordre de complexitat.\nAnem a veure d'una manera més detallada quines són les subseccions principals:\nOfereix una visió general de quina és la definició de la genètica molecular i les idees essencials que aquesta inclou, com per exemple la definició de gen, locus genoma, genotip i fenotip, entre altres.\nDescobreix què és l'ADN, la seva estructura, com es llegeix, quina és la seva estructura i com es desxifra en la producció de proteïnes. També podràs conèixer la formació de cromosomes, que participen activament en els processos de divisió cel·lular (mitosi) i la generació de gàmetes (meiosi), i com aquests s'estudien mitjançant la citogenètica. Finalment, podràs aprendre quins són els canvis que l'afecten (mutacions).\nL'ARN és el producte de la transcripció de l'ADN. Aquí tens la possibilitat de saber quina n'és l'estructura, els tipus i el procés de la transcripció, així com la traducció a proteïnes.\nLa genòmica permet la producció i anàlisi de dades en una gran quantitat. Això permet elucidar els mecanismes d'evolució o seqüenciar genomes complerts per poder fer comparacions que ajudaran a conèixer els gens que participen en determinades malalties, entre altres. Esbrina quines són les tècniques més emprades en l'estudi dels genomes com són la PCR, la seqüenciació i la bioinformàtica.


Un projecte europeu coordinat per l’ICTA-UAB promourà l’interès per la ciència entre els joves a través de les arts escèniques – Lo Campus diari\nUn projecte europeu coordinat per l’ICTA-UAB promourà l’interès per la ciència entre els joves a través de les arts escèniques\nData publicació 3 desembre 2015 per redacció\nEl projecte PERFORM estudiarà la utilització de mètodes educatius basats en les arts escèniques per motivar als estudiants de secundària i batxillerat envers la ciència\nEl projecte s’emmarca al programa Horizon 2020 de la Comissió Europea i compta amb una subvenció d’1,9 milions d’euros\nL’Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals (ICTA-UAB) coordina un projecte d’àmbit europeu que pretén fomentar l’interès dels joves envers la ciència mitjançant la implementació de mètodes educatius basats en les arts escèniques. El consorci PERFORM es desenvolupa en el marc del programa Horizon 2020 de la Comissió Europea i compta amb la participació d’universitats, associacions científiques i educatives així com organitzacions dedicades a la difusió de la ciència d’Espanya, Regne Unit, França i Àustria. El projecte s’impulsa des de l’Observatori de la Difusió de la Ciència de la UAB (ODC-UAB).\nDes d´ara i fins al 2018, el projecte treballarà per investigar els efectes de la utilització de mètodes innovadors basats en tècniques escèniques com el teatre, els monòlegs, el clown o els espectacles de carrer en el foment de les motivacions i el compromís dels joves envers la ciència, la tecnologia, l’enginyeria i les matemàtiques a diversos instituts de secundària de Barcelona, París (França) i Bristol (Regne Unit).\nEls membres del projecte es van trobar a Barcelona del 16 al 18 de novembre en una sessió inicial en la que es van presentar les diferents propostes d’accions i es van prendre acords sobre la seva implementació. Segons les enquestes més recents de la Comissió Europea (eurobaròmetres), un percentatge considerable dels joves europeus no està interessat en la ciència ni en cursar carreres relacionades perquè perceben el món científic allunyat de la seva realitat quotidiana i consideren que no disposen de les habilitats necessàries per fer front a aquests tipus de coneixement.\nAquestes percepcions negatives desanimen als adolescents a invertir temps i esforços en aprendre sobre la ciència i subestimen el paper que aquesta té a la societat. Per això consideren que “fer front a aquest desafiament d’involucrar els joves en la ciència, la tecnologia, la enginyeria i les matemàtiques mai havia estat tan urgent a Europa” i cal evitar la pèrdua de talent científic i garantir la capacitat d’innovació, l’excel·lència i la competitivitat futures.\nEl projecte PERFORM, que compta amb una subvenció total de 1,9 milions d’euros, intentarà superar la distància existent entre els joves i la ciència, i trencar el model unidireccional de transferència del coneixement científic. Explorarà un procés educatiu creatiu i participatiu de les matèries científiques mitjançant l’ús de les arts escèniques amb estudiants de secundària, els seus professors i els investigadors que inicien la seva carrera. La finalitat és que s’involucrin activament en l’experimentació entorn de la ciència i reflexionin sobre el seu propi paper en la interacció entre ciència i societat, i sobre els valors implícits entorn d’una Recerca i Innovació Responsable. PERFORM analitzarà com una aproximació educativa basada en la ciència-art i centrada en l’individu contribueix a fomentar les motivacions dels joves envers l’aprenentatge de la ciència i, alhora enforteix les competències transversals que necessitaran per tal de desenvolupar les seves carreres científiques i laborals i contribuir a una societat del coneixement més democràtica.\nEls professors i investigadors rebran formació específica sobre les habilitats comunicatives i educatives necessàries per a dur a implementar aquest procés educatiu.♦\nCom es pot aprofitar el valor afegit de les TIC per millorar els aprenentatges i el rendiment acadèm...\nNova jornada "Lessons Learned" sobre desenvolupament clínic de CataloniaBio i Biocat


Almenys 11 morts i 15 ferits en un incendi a l'aeroport d'Amsterdam\nAquesta matinada s'ha declarat un incendi en un centre policial de l'aeroport de Schiphol d'Amsterdam, a Holanda. En el sinistre, almenys 11 persones haurien mort i una quinzena més haurien resultat ferides. El foc s'ha declarat passada la mitjanit i s'ha estès fora de control pel centre de detenció de l'aeroport. En aquell moment, hi havia 350 persones. La majoria dels detinguts són persones a les quals s'ha impedit l'entrada al país o bé han intentat traficar amb droga. De moment, no se saben les causes de l'incendi.\n27/10/2005 - 00.00 Actualitzat 27/10/2005 - 14.20\nAlmenys 11 persones han mort i una quinzena, entre detinguts i policies, han resultat ferides en un incendi a l'aeroport de Schiphol d'Amsterdam. Un dels ferits està greu.\nL'incendi s'ha controlat hores després de declarar-se a la cèl·lula policial a l'aeroport reservada per acollir les persones pendents de ser expulsades del país, com també delinqüents, sovint detinguts per haver intentat traficar amb droga. En el moment del sinistre, el centre acollia unes 350 persones, de les quals, una quarantena es trobaven a la part de l'edifici que s'ha incendiat.\nPer la seva banda, el portaveu de l'aeroport ha explicat minuts després de saber-se la notícia que el foc no havia afectat la resta de les instal·lacions aeroportuàries. A més, la policia ha informat que cap pres s'ha aprofitat de l'incident per fugar-se.\nAra les autoritats holandeses han anunciat l'inici d'una investigació per aclarir les causes del foc, que encara es desconeixen.


By Paul Marca|2016-01-26T18:05:03+02:0026 de gener de 2016|Sense categoria|Comentaris tancats a 8 NOTÍCIES + 8 IMATGES DE SANT FELIU\nGuíxols des del carrer-Entesa ha enviat una nota als mitjans on, amb l’enunciat “Sant Feliu a la cua de la transparència”, anuncia que proposarà en el Ple de dijous vinent l’elaboració d’un Pla Estratègic de Transparència que inclogui una sèrie de demandes que contindrà la moció, els motius i les línies generals de la qual podeu consultar en la nota que trobareu en el següent arxiu: NOTA GDC\nLA CUP GUÍXOLS INAUGURA LOCAL AMB LA PRESÈNCIA DE BENET SALELLAS\nL’ Assemblea Local de la CUP inaugura aquest dissabte, 29 de gener el seu nou local del carrer Almeria, 17 Guíxols , espai que també posen a disposició de tots els ciutadans. A l’acte d’inauguració hi assistirà el parlamentari de la CUP, Benet Salellas. Tota la informació la podeu consultar en el següent COMUNICAT\nNOTA DE 2 ACTIVITATS DE GUÍXOLS PER LA INDEPENDÈNCIA, DE L’ANC\nGuíxols per la independència de l’Assemblea Nacional Catalana (ANC), informa de dues activitats que se celebraran el proper dissabte, 30 de gener a Cornellà i el 7 de febrer que organitza la Plataforma en defensa de l’Ebre. Podeu consultar la nota així com la forma de participació i contacte en el següent arxiu: ARXIU ANC\n3 NOTÍCIES DE L’AQUÀTIC CLUB XALOC\n1) Crònica de la participació a la Lliga Catalana de Natació amb Aletes celebrada a les instal·lacions del Club Esportiu Mediterrani de Barcelona.\n2) El nedador ganxó Max Martínez va aconseguir tres medalles a la lliga mundial de natació amb aletes.\n3) Aquest diumenge, 31 de gener se celebra la Travessia No a la Fred, amb dues distàncies.\nCròniques i informació de les tres activitats en el següent ARXIU 3 NOTÍCIES\nALUMNES DEL GAZIEL VISITEN L’AJUNTAMENT\nAlumnes de primer A i primer B de Primària de l’Escola Gaziel de Sant Feliu de Guíxols, varen fer la setmana passada una de les seves sortides realitzant una visita a l’Ajuntament de Sant Feliu, que incloïa una trobada amb l’alcalde.\nCarles Motas els va convidar a fer una simulació del ple municipal, on es varen votar mocions com per exemple, si s’han de posar deures. Ja us podeu imaginar el què varen votar els alumnes. Tot seguit un apartat de precs i preguntes de la cinquantena de protagonistes que preguntaren: “per què hi ha gent bruta que deixa els excrements de gos?”, “ets alcalde tot el dia?”, o “pots fer tot el que vols?”.\nAquest tipus de visites formen part de la relació d’activitats que diverses escoles del municipi porten a terme per tal de prendre contacte amb les activitats que s’hi porten a terme, com ho han estat en les darreres setmanes les visites al Museu d’Història.\nESPECTACLE FAMILIAR I TALLER A LA BIBLIOTECA\nAquest dissabte, 30 de gener, a les 11:30 h. a la Biblioteca Pública Octavi Viader i Margarit, espectacle familiar i taller destinat a nois i noies de 6 a 12 anys, “Meravellosa Alícia” , el clàssic d’Alícia al país de les marevelles, a càrrec de l’actriu Núria de Calella i Mireia Còrdoba.\nLes places són limitades. Inscripcions a la Biblioteca, telèfon: 972324057 o bé al correu: biblioteca@guixols.cat\nGrateful Blues neix l’any 2006 com a format de duet acústic de country blues, al retrobar-se aquests dos músics després d’una dècada d’aventures individuals. Manel Rost va viure nou anys al sud dels Estats Units, col.laborant amb músics del país i Lluís Figueras va viure durant deu anys a Irlanda formant part de diverses bandes.\nCRÒNICA DE L’OBRA DE TEATRE “AGNÈS DE DÉU”\nDurant tota la temporada del XIè Concurs de Teatre Amateur ciutat de Sant Feliu de Guíxols, Lluís Serra redacta una crítica de les obres que es representen al Teatre-Auditori Municipal.\nEn aquest cas es tracta d’Agnès de Déu que va anar a càrrec de la companyia Enric Borràs i la crònica de la qual podeu consultar en el següent arxiu: CRÒNICA TEATRE


Inici » Actualitat » Prop de la meitat dels autònoms a Catalunya no tenen una protecció adient davant el sistema de cotització\nGairebé la meitat dels autònoms a Catalunya no estan protegits pel sistema de cotització. El president de l'Organització d'Autònoms de Catalunya (AUTCAT), Enric Rius, ha indicat en una entrevista al programa 'El Matí a Ràdio Estel' que un plantejament de cotització per trams sempre serà injust perquè "en funció de l'espai del tram que et situïs, hi ha qui paga un 28% i un altre un 31%".\nHa respost així a la proposta del ministre de Seguretat Social, José Luis Escrivà, qui ha plantejat quotes entre els 184 i els 1.267 euros per als treballadors per compte propi. Aquesta reforma del sistema d'aquest col·lectiu a la Seguretat Social es faria d'acord amb els seus ingressos reals. La intenció és tenir preparada aquesta mesura durant el primer trimestre d'aquest any amb l'horitzó que entri en vigor el 2023.\nRius també s'ha referit als ingressos dels autònoms i ha puntualitzat que cal diferenciar ingressos bruts de resultats nets, "perquè per un autònom no és el mateix el que factura que el guanya". A més, també ha afegit que "és lògic que els autònoms hagin de cotitzar en funció del que guanyin" però, des d'AUTCAT, demanen que s'integri el règim d'autònoms dins del règim general per poder estar en igualtat de drets i d'obligacions.\nD'altra banda, la secretària del treball autònom del sindicat UGT i presidenta de la Confederació de Treballadors Autònoms de Catalunya, Sandra Zapatero, en declaracions a aquesta emissora, ha remarcat que, a Catalunya, hi ha 237.000 autònoms 'sobrecotitzant' i que cal que els autònoms més vulnerables, que són un 45% del col·lectiu, tinguin una protecció més adient. "Les necessitats reals s'han d'adaptar a tots els trams del col·lectiu perquè no és de justícia social que un autònom que facturi menys de 20.000 euros l'any pagui el mateix que qui en facturi 50.000", ha apuntat.\nENTREVISTES SOBRE LA PROPOSTA DEL GOVERN DE CANVIAR EL RÈGIM D'AUTÒNOMS: Enric Rius, president d'AUTCAT, Sandra Zapatero, secretaria del treball autònom de la UGT i Omar Molina Garcia, director de l'àrea de laboral del despatx Durán-Sindreu\nJordi Vilaprinyó: "Ha estat una campanya de Nadal bona malgrat les restriccions"\nEl president del Gremi de Botiguers i Comerciants de Catalunya ha apuntat, pel que fa a les rebaixes, que el sector preveu un augment de les vendes de més del 8% respecte a l'any passat.


El programa d'intercanvi Erasmus, premi Príncep d'Astúries de Cooperació Internacional\nL'Erasmus, el programa d'intercanvi d'universitaris de la Unió Europea, ha estat guardonat amb el premi Príncep d'Astúries de Cooperació Internacional 2004. La candidatura, plantejada pel sacerdot i escriptor José María Martín Patino i el president de la Fundació Círculo de Lectores, Hans Meinke, ha rebut el suport unànime del jurat, presidit per l'excap de govern Leopoldo Calvo Sotelo. Entre les quinze propostes presentades al guardó hi figuraven el Tribunal Europeu de Drets Humans, la Fundació Nou Periodisme Iberoamericà, l'expresident dels Estats Units Jimmy Carter i els deu nous països membres de la UE.\nEl jurat ha decidit atorgar el Premi Príncep d'Astúries de Cooperació Internacional 2004, finalment, al programa Erasmus d'intercanvi d'universitaris de la Unió Europea. Una decisió que s'ha pres en un jurat presidit per l'excap de govern Leopoldo Calvo Sotelo. La candidatura, que ha rebut el suport unànime dels membres del jurat, va ser plantejada pel sacerdot i escriptor José María Martín Patino i el president de la Fundació Círculo de Lectores, Hans Meinke. El jurat considera el programa Erasmus "un dels projectes més importants de cooperació internacional en la història de la humanitat". A més, recorda que fins ara s'han beneficiat de la iniciativa dos milions d'estudiants de 2.000 universitats, la qual cosa "ha elevat el nivell formatiu i ha enriquit el seu coneixement en els valors que comparteixen els pobles d'Europa, així com de la seva diversitat cultural. Pel jurat, el programa ha ajudat a "la creació de la ciutadania europea". En aquest sentit, s'ha volgut reconèixer amb aquest guardó la nova etapa "esperançadora que significa l'obertura del programa Erasmus a joves d'arreu del món". Amb motiu del guardó i del 25 aniversari de la Fundació Príncep d'Astúries, la institució pretén convocar els rectors de les 2.000 universitats implicades en l'Erasmus "amb la finalitat de reflexionar i impulsar les idees i valors que emparen el programa de cooperació educativa i cultural". Entre les quinze propostes presentades al guardó també figuraven el Tribunal Europeu de Drets Humans, la Fundació Nou Periodisme Iberoamericà, l'expresident dels Estats Units Jimmy Carter i els deu països nous membres de la UE. El premi està dotat amb 50.000 euros, una escultura de Joan Miró, un diploma i una insígnia acreditativa.\nEl periodista Jean Daniel, premi Príncep d'Astúries de Comunicació i Humanitats\nL'economista Paul Krugman, premi Príncep d'Astúries de Ciències Socials 2004\nEl català Joan Massagué i 4 oncòlegs més, premi Príncep d'Astúries d'Investigació Científica\nL'italià Claudio Magris, guardonat amb el Premi Príncep d'Astúries de les Lletres 2004