Sant Boi Notícies – Quimi Portet, Coque Malla, Ismael Serrano, Marlango i els santboians Trau i Coet, a l’Altaveu 2016\nQuimi Portet, Coque Malla, Ismael Serrano, Marlango i els santboians Trau i Coet, a l’Altaveu 2016\nsep 09, 2016 Música, Oci i cultura Comentarios desactivados en Quimi Portet, Coque Malla, Ismael Serrano, Marlango i els santboians Trau i Coet, a l’Altaveu 2016\nLa 28a edició del Festival Altaveu de Sant Boi, que es celebra aquest cap de setmana, va donar el tret de sortida els dies 6 i 7 amb la projecció de dos documentals musicals, en col·laboració amb el festival In-Edit, als cinemes Can Castellet.\nEl festival ha dissenyat una programació amb un ull posat a l’escena musical catalana i un altre a les bandes i solistes més interessants del panorama estatal. Pel que fa als primers, Quimi Portet presentarà a Sant Boi el seu treball Ós bipolar, i els Blaumut i Marion Harper mostraran el seu potencial com a representants d’una pedrera d’alt nivell. Altres noms d’aquest any són Coque Malla, Ismael Serrano, Maika Makovski, que cantarà peces del seu esperat disc i Marlango, que interpretaran amb veu i piano cançons elegides pels seus fans en un format que han anomenat “Delicatessen”.\nEls grups santboians Trau i Coet tindran una presència molt destacada al certamen,d’acord amb l’aposta que fa L’Altaveu des d’aquest any per donar protagonisme a l’escena musical local, en coherència amb la política cultural municipal.\nA partir d’aquest any, el festival incorpora una secció anomenada Altaveu +, amb l’objectiu que l’ambient de festival s’escampi per altres indrets de la ciutat i arribi a altres públics. En aquest apartat s’inclou el petit cicle de documentals que ha obert el festival els dies 6 i 7 de setembre, en col·laboració amb el festival In-Edit (guanyador d’un premi Altaveu); “converses” sobre rock i perifèries urbanes (amb els escriptors Kiko Amat i Carlos Zanón ) i també sobre la dona i la indústria musical (amb Sonia Barba, Alícia Rodríguez i Núria Torreblanca).\nTambé hi haurà un parell d’espectacles familiars, un protagonitzat pel col·lectiu Karxofetes, i l’altre que aproparà la història del rock als nens i les nenes en clau musical. I, per tercer any, Cultura F presentarà Sant Boi Urban Dance, amb acadèmies de dansa de la ciutat i destacats intèrprets de l’escena his hop nacional.\n– Altaveu 2016\nAlícia Rodríguez i Núria Torreblanca, Altaveu, Associació Cultura F, Carlos Zanón, Coet, Coque Malla, In-Edit, Ismael Serrano, Karxofetes, Kiko Amat, Marlango, Quimi Portet, Sonia Barba, Trau, Trau i Coet\nVaga de busos Mohn del 12 al 23 de setembre Comencen les inscripcions a la ludoteca i la pequeteca de L'Olivera


Corregiment de Talarn - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDemarcació administrativa de Catalunya creada pel decret de Nova Planta el 1716.Comprenia l’antiga sotsvegueria de Pallars. El primer corregidor designat fou el tinent coronel Ignacio de Asonjo\n1716 — 1836 [[Província de Lleida i Partit Judicial de Tremp|→]]\n• Creació de les províncies i els partits judicials 1836\nEl Corregiment de Talarn és una antiga demarcació administrativa, Corregiment, que formava part de la nova administració política de Catalunya després dels Decrets de Nova Planta. Substituí l'anterior Sotsvegueria de Talarn, i comprenia la major part de les actuals comarques del Pallars Jussà, Pallars Sobirà i Alta Ribagorça. Hi hagué un intent d'afegir-hi la Vall d'Aran, però les gestions del governador d'aquell territori i senyor de Les, Cao de Benós, ho impediren.\nEl 16 de gener del 1716 apareix el Real Decreto de Nueva Planta de la Real Audiencia del Principado de Cataluña, en el qual es nomenava Talarn cap de corregiment i residència del Corregidor; hi corresponien vuit regidors de nomenament reial.\nEl primer corregidor, per poc temps, fou l'antic Sotsveguer del Pallars i Conca de Tremp, Francesc Canal i d'Amorós, confirmat inicialment, però fou de forma interina, fins al nomenament, el mateix 1716, de Ignacio de Araujo, que es mantingué en el càrrec fins a darreries d'octubre del 1727. El flamenc Juan Omeagher fou el segon corregidor, i es mantingué en el càrrec fins al 1736. El tercer corregidor va ser Pedro Alberto Desprets, senyor de Bernafoses i coronel d'infanteria, qui va morir a Talarn el 1739.\nAquell any fou nomenat corregidor Pedro Ibáñez Cuevas de Bernabé, capità de cavalleria, baró consort d'Eroles per matrimoni amb la baronessa, Maria de Borrell, de Copons, de Sobirà i de Vilanova, qui havia heretat la baronia del seu pare, el baró Josep de Borrell. El baró d'Eroles fou corregidor fins al 1762, any en què fou nomenat Antonio Laveli (1762-1766); el succeí interinament Antoni de Ferrer, fins al nomenament de Jean Baptiste Luchesne (1767-1775). Després vingué José Antonio Basurto (1775-1779), Francisco Byrás de Molanghien (1788-1792), Antonio González Sarabia, amb un nomenament interí de 1792 a 1795, i Eugenio Duvermeil (1795-1812), coronel d'infanteria. Els darrers anys coincidiren amb l'existència de la Junta de Defensa, per la situació de guerra que es vivia.\nAixí, doncs, en plena Guerra del Francès, el 1809, es constituïa la Junta del Corregiment de Talarn, el representant de la qual a la Junta de Lleida fou el baró d'Eroles, net del quart corregidor. El 1812 era nomenat corregidor Vicente Bracamonte, de forma interina, que a darreries del mateix any era substituït pel tinent coronel Manuel González. Durant els anys del seu govern es plantejà el trasllat de la seu del corregiment a Tremp, però no es va arribar a dur a terme. El 1817 entrava un nou corregidor: el tinent coronel i cavaller de la Real y Militar Orden de San Ermenegildo, Manuel Guizado. El coronel Juan Antonio de Prat fou el nou corregidor, l'any 1820, però fou nomenat governador del Cuartel General de la Capitanía de Cataluña, i el 1822, per influència del baró d'Eroles era nomenat nou corregidor Josep Camarlot i Macià, tinent coronel d'infanteria, reialista. Amb la Restauració, el 1824, tornava a ser nomenat en el càrrec Juan Antonio de Prat.\nSota la influència de la Constitució de Cadis, els corregiments estaven vivint els seus darrers anys d'existència, però el de Talarn encara tingué quatre corregidors més: Miguel Ochoa (1829-1831), que visqué nous intents de traslladar la capital del corregiment a Tremp, el coronel d'infanteria Josep Gil, nomenat de forma interina (1831-1834), el també coronel d'infanteria Joan Domech (1834-1838) i, finalment, el carlí Gregori Gil, nomenat per la Junta de Berga, però que només fou corregidor sobre el paper: els corregiments havien estat suprimits.\nEl corregiment fou suprimit, doncs, i quedà substituït per la creació de la província de Lleida i la reorganització dels ajuntaments, així com la creació del Partit Judicial de Talarn, que de seguida fou traslladat a Tremp.\nSànchez i Vilanova, Llorenç. El Corregiment de Talarn de 1716 a 1836. La Pobla de Segur: Impremta Casa Torres, 2007. Sense ISBN. Dipòsit legal L-1010-2007.\n«corregiment de Talarn». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Corregiment_de_Talarn&oldid=27828736»\nDarrera modificació: 21 jul 2021 a les 11:53\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 jul 2021 a les 11:53.


Brivalls: Gamma bàsica de 6 a la Vilella Baixa i estrena del 2d6 a Cornudella – Cornudellaweb / PrioratDigital / Segle21.cat\n2de6 dels Brivalls a Cornudella, el primer de la temporada 2015. Foto: Elisabet Josa.\nDiumenge van actuar a Cornudella de Montsant dins els actes de la Jornada Gastronòmica i Mercat de l’Artesania\nEls Brivalls es van desplaçar dissabte a la Vilella Baixa, on a partir de les 18’30h van oferir una actuació castellera emmarcada dins els actes de la Festa Major de la localitat prioratina. Amb els objectius clars, la colla va encarar la diada a fer proves per als futurs castells de 7 i guanyar confiança en solitari.\nEn primera ronda els Brivalls van descarregar un 3d6, molt sòlid, l’estructura del qual era la del 3d7 però baixant un pis. Seguidament va ser el torn d’un 4d6, molt segur, on s’hi van fer, de nou, proves de cara al 4d7. La tercera ronda, va ser el torn del 3d6a, que es va descarregar amb solidesa. Durant tota la diada, la colla va agrair la gran col·laboració per part dels veïns del poble a entrar a les pinyes. Com a detall, la colla els hi va regalar una samarreta dels Brivalls.\nEl matí següent, emmarcada dins els actes del XXXè Mercat d’Artesania, XIè Tast de Vins i 5a Mostra Gastronòmica de Restaurants Locals, va ser el torn de la diada castellera a Cornudella de Montsant. Els Brivalls venien d’una gran diada a la Vilella Baixa i volien portar els millors castells de l’assaig a plaça aquest cop, però, acompanyats pels Nois de la Torre.\nEn primera ronda van descarregar el 3d6a, el màxim castell que van portar el dia anterior, demostrant que volien anar a pels seus màxims. En segona ronda, entre sorpresa i moltes ganes, va ser el torn del 2d6. L’intent més matiner de la seva història, ja que la temporada passada el van intentar i descarregar per Santa Anna a Reus, al mes de juliol. Avançant-se dos mesos respecte a aquella diada, però repetint resultat, els Brivalls van descarregar el 2d6, això si, amb molta més solidesa i tranquil·litat que el que van descarregar el primer la temporada passada. Seguidament, i tancant la ronda de castells, van descarregar un 4d6a encarat a un futur 4d7a.\nPer tancar la diada, i com a prèvia al dinar de germanor entre les dues colles, els Brivalls van descarregar el segon pilar de 5 de la temporada. Seguidament ambdues colles van poder gaudir d’un dinar que va constar de «caragols dolços i coents» i arròs amb conill, dos plats molt típics de la gastronomia local.\nLa propera actuació de la Colla Castellera Brivalls de Cornudella tindrà lloc a Tarrragona, el 7 de juny, més concretament a Sant Pere i Sant Pau amb la Colla Castellera de Sant Pere i Sant Pau i la Colla Joves Xiquets de Valls.\nCarles X. Cabós 26 de Mai de 2015 Brivalls, Castells, Cornudella, Nois de la Torre, Priorat, Vilella Baixa\nAnterior Entrada anterior: La Junta Electoral de Reus mana retirar una estelada inexistent del parc de bombers de Cornudella


carpetes | AmicsDeLesTIC's\nMoure continguts de carpetes compartides\nJuny 4, 2016 per jordibermudez Deixa un comentari\nPer moure un arxiu o carpeta a Google Drive, cal arrossegar-lo a una nova ubicació o bé sel.leccionar-lo i fer “clic” a la icona de la carpeta “Moure a“.\nL’acció de moure un arxiu o carpeta des de dins d’una carpeta compartida a “La meva unitat” o a qualsevol altra carpeta, es considera un moviment i no una còpia. És per això que el contingut mogut s’eliminarà de la carpeta compartida i immediatament passaran dues coses:\nEls usuaris deixaran de veure a la carpeta compartida les carpetes o arxius moguts.\nS’eliminaran els permisos relatius al contingut mogut (propis de la carpeta compartida on estaven), i s’heretaran els permisos de la nova carpeta de destinació (juntament amb permisos que nosaltres forcem explícitament).\nAquesta manera de funcionar, Google la justifica argumentant que un arxiu ha d’existir només a una sola ubicació, perquè d’aquesta manera s’eviten dificultats d’organització per la coexistència del mateix arxiu a carpetes diferents.\nPerò la vessant negativa d’aquest sistema de funcionament és la precarietat de la integritat de les dades, perquè en una organització on diverses persones fan ús de la compartició d’arxius i carpetes en Google Drive, el moviment poc reflexió de continguts compartits pot provocar una catàstrofe : Documents que perden els permisos adequats i guanyen d’altres que no ho són, usuaris que deixen de veure continguts compartits. És a dir, desordre i caos al espai virtual compartit, sovint difícil de reparar.\nPer tant, una organització que faci servir una amplia estructura de carpetes compartides (en el nostre cas, l’escola), cal que tingui clar quin protocol d’actuació demanarà als seus participants (els mestres i els alumnes) per evitar ensurts. A la mateixa pàgina d’ajuda de Google, conscients del problema, proposen diferents solucions en funció del cas:\nProtocols d’actuació en la gestió d’arxius i carpetes compartides a Google Drive per tal de preservar la integritat dels continguts i de l’estructura piramidal de permisos de visió i edició:\nBloqueja les teves compartides perquè NOMÉS PUGUIN VEURE. Si l’usuari només disposa d’aquest tipus d’accés, no podrà eliminar o afegir arxius a la carpeta. Es tracta d’una opció molt segura, però implica que hauràs d’assignar els permisos d’edició de manera individual a aquelles persones que han de participar de manera activa sobre els continguts ( ho pots fer des de la configuració d’ús compartit). Cal ser molt rigorós i tenir molta cura a l’hora d’assignar permisos d’edició a les carpetes compartides.\nNo moguis a “La meva unitat” arxius o carpetes que ja hi siguin dins d’una carpeta. Si ho fas, els eliminaràs de la carpeta compartida. De fet, la millor política recomanable és indicar als usuaris que mai moguin cap element de la carpeta “Compartits amb mi” a “La meva unitat” si aquest ja està dins d’una carpeta. Això ho sabrem perquè quan visualitzem “Compartits amb mi”, a la dreta dels arxius es mostra el nom de la carpeta on hi és.\n“Compartits amb mi” no és una carpeta, per la qual cosa pots moure de forma segura un element de nivell superior des de “Compartits amb mi” a “La meva unitat” sense que això afecti a cap altre usuari, perquè en realitat no estàs transferint elements de cap carpeta.\nPer evitar que els usuaris moguin per error una carpeta compartida, es podria demanar com a norma de seguretat a tots els usuaris que no arrosseguin mai arxius a “La meva unitat”, però això privaria a tothom de poder ordenar les carpetes del seu Drive de manera més eficaç i còmoda.\nEls usuaris més experimentats poden “afegir” un arxiu a “La meva unitat” en lloc de moure’l. No és una còpia de l’arxiu, és literalment el mateix arxiu ubicat en diferents carpetes. D’aquesta manera, quan canviï el nom de l’arxiu o el seu contingut des de “La meva unitat” , els canvis seran extensius a tots els usuaris que comparteixin aquest arxiu. Aquesta opció “Afegir a” la podem trobar amb la drecera “Majús+Z” .\nTeniu informació detallada de com compartir arxius i carpetes a Google Drive i com gestionar els permisos de publicació i compartició a aquesta web.\nLIMITACIONS DEL SERVEI DE COMPARTICIÓ PÚBLICA A GOOGLE DRIVE\nCal tenir en compte alguns detalls que sovint passen per alt i, en un entorn de molts usuaris (per exemple una escola), cal tenir en compte:\nPoden editar o comentar un element compartit com a màxim 50 persones al mateix temps.\nPoden veure un element més de 50 persones, tot i que no estaran visibles per a la resta d’usuaris de l’arxiu.\nPots compartir un arxiu amb 200 persones o grups perquè el vegin, el comentin o l’editin.\nSi comparteixes una carpeta amb moltes persones, pot passar un temps fins que tots el puguin veure.\nFiled under Eines TIC, Google Drive Tagged with carpetes, Compartides, Google Drive\nGestionar les carpetes dels alumnes amb gClassFolders\nNovembre 19, 2014 per jordibermudez Deixa un comentari\nFa un parell de mesos, en Pau Córdoba va publicar un article d'aquest complement de Drive al blog Enlanubetic.com. Nosaltres l'hem provat a l'escola i ens ha permès, de manera molt senzilla i automàtica, estructurar el Drive dels alumnes en tres carpetes molt útils:\nUna només de lectura, compartida amb tots els companys, en la qual els mestres podem oferir tot tipus de documents als alumnes.\nUna pública, amb drets d'edició per a tots els alumnes, compartida també amb tothom. Aquesta la fem servir per treballar de manera col.laborativa sobre arxius i carpetes.\nI finalment una carpeta que cada alumne comparteix amb els mestres, on hauran de crear el seu portafoli personal.\nAquesta estructuració és òptima pel seguiment del procés d'aprenentatge dels alumnes. També agilitza el lliurament de tasques de manera digital i l'avaluació del portafoli personal de l'alumne. A més, com que ha estat el mestre qui ha creat les carpetes, els alumnes no podran esborrar les carpetes de l'ordinador del mestre per error, garantint així la integritat de les dades i evitant pèrdues irreparables d'arxius.\nAquí us deixo l'enllaç al tutorial:\nGestiona las carpetas de tus alumnos con gClassFolders\nFiled under Eines TIC, Google Drive Tagged with carpetes, Google Drive


80 xiquetes i xiquets gaudeixen ja de la II Escola d’Estiu Campus d’Ontinyent - TV Digital Ontinyent\nHome > Educació > 80 xiquetes i xiquets gaudeixen ja de la II Escola d’Estiu Campus d’Ontinyent\nTV Digital Ontinyent 05/07/2018\tEducació, Ontinyent Comentaris tancats a 80 xiquetes i xiquets gaudeixen ja de la II Escola d’Estiu Campus d’Ontinyent\n80 xiquetes i xiquets començaven aquest dilluns la II Escola d’Estiu Campus d’Ontinyent, organitzada per l’Ajuntament, la Fundació Universitària Vall d’Albaida i la Universitat de València (UV). El regidor d’Educació, Óscar Borrell, visitava aquesta setmana l’edifici del Campus on participants de 3 a 12 anys gaudiran, fins al 27 de juliol, d’una programació amb tallers, dinàmiques de grup, esports o excursions.\nAlgunes de les activitats de les quals ja han gaudit les menudes i menuts han sigut un taller amb pasta de modelar, el visionament d’un documental al voltant de la igualtat, o una visita intergeneracional a la Residència Sant Francesc, entre altres. El regidor destacava que “l’Escola d’Estiu compta amb una programació de qualitat avalada per la UV” i que aquesta es desenvoluparà “a l’aulari nou del Campus, que compta amb les millors instal·lacions per a l’Escola d’Estiu, al CEIP Lluís Vives, a la Piscina Municipal i a les diferents instal·lacions del Poliesportiu” explicava Borrell.\nCal recordar que l’Escola d’Estiu Campus d’Ontinyent té un horari de 9:00 a 14:00 hores, totalment compatible amb l’Estiu Esportiu, l’oferta esportiva i formativa per a xiquetes i xiquets de 6 a 12 anys al Poliesportiu, i els cursets de natació a la piscina coberta.\nAnterior Tres alumnes de l’IES L’Estació copen els tres primers llocs en el Concurs de Shell Script\nSegüent A licitació l’enllumenat dels carrers Martínez Valls i José Iranzo


/ Perseguits i salvats / Les polítiques de l'Espanya franquista amb els refugiats\nLes polítiques de l'Espanya franquista amb els refugiats: tolerància, repatriacions, detencions\nDurant els dos primers anys de la Guerra Mundial, passar cap a Espanya va ser relativament fàcil, a pesar que, en un moment determinat, es va acordar retornar els detinguts al seu país de procedència. El novembre de 1942, quan els alemanys van ocupar la França lliure i es van establir al llarg de tota la frontera amb Espanya, la situació va canviar radicalment. Immediatament es va ordenar el desplegament de duaners i militars amb l’objectiu d’impermeabilitzar els passos fronterers.\nEl novembre de 1942 els alemanys es van establir als departaments de frontera per vigilar els passos de muntanya. El pas d’un país a l’altre era summament perillós, per això es preparava cada expedició fins a l’últim detall i es van abandonar alguns itineraris per anar a passar per d’altres menys vigilats. Malgrat totes les precaucions, no es van poder evitar alguns incidents tràgics.\nLa política del règim de Franco cap als estrangers que entraven en territori espanyol es caracteritzava per la improvisació i va variar amb els anys, en funció tant de l’evolució de la mateixa Guerra Mundial com de l’origen dels evadits. El comportament d’Espanya va tenir molt a veure amb el desenllaç de la guerra, des de l’avantatge alemany fins a la decantació cap al bàndol aliat, cosa que va fer canviar les seves preferències pels alemanys cap a una posició més favorable als aliats.\nCal parlar d’una tolerància inicial amb permissivitat de pas pel territori espanyol dels refugiats que tenien la documentació en regla; un enduriment posterior de la vigilància que va provocar la repatriació a França dels detinguts; i, finalment, l’internament en presons i camps de concentració. Durant aquesta última etapa la postura espanyola es va anar flexibilitzant a favor dels aliats i es va concretar en una major disposició per facilitar-ne la sortida progressiva d’Espanya.\nMalgrat la posició equidistant i gens bel·ligerant amb els dos bàndols que van lluitar a la Segona Guerra Mundial, Espanya inicialment va mantenir una gran complicitat amb el règim nazi. Com a conseqüència, l’ambaixada alemanya va exercir una influència notable en tot allò que feia referència a la vigilància de la frontera i la detenció dels refugiats que la traspassaven des de França. La presència de la Gestapo a Espanya i les relacions estretes amb la policia espanyola afavorien aquest intervencionisme alemany.


Menció d'equipament públic “Premis Piscina&Wellness Barcelona 2013”\nPRESSUPOST (PEC) 4.835.000 €\nAUTORS Ricard Balcells i Jordi Carreras\nEconomia i Pressupost: Gopse, S.L.\nFotografies: Ricard Balcells\nEdifici de nova planta ubicat a l’àrea dotacional esportiva al costat del port pesquer del municipi de Colindres. Es tracta d’un edifici compacte amb una coberta singular sinuosa que emula el moviment de les muntanyes que envolten l’emplaçament. Es tracta d’un edifici d’ús esportiu amb tres plantes d’altura que incorpora una gran zona d’aigües (amb vas principal de natació de vuit carrers, vas d’ensenyament i dos centres de sauna amb got d’hidromassatge), un gimnàs per a activitats dirigides i un centre de fitness. Tot això acompanyat pels serveis i àrees tècniques necessàries.\nEl disseny atén rigorosament a la configuració tipològica clàssica d’aquest equipament, entenent que tal disposició representa la millor garantia de funcionalitat per al projecte. La sala d’aigües i els vestidors es situen a la planta 1a, la galeria tècnica, el fitness i el bar en planta baixa i el gimnàs per a activitats dirigides, la grada i l’administració en planta 2ª. Es proposa una composició compacta que recull en la seva planimetria i en la seva estructura les directrius principals de l’entorn, la de l’avinguda de l’Haillan (carrer d’accés) i la dels edificis existents a l’àrea dotacional. La seva planta accepta la directriu Haillan sobre la qual alinea la seva façana més pública i segueix, en les altres orientacions, els eixos comuns dels pavellons i del frontó. D’això resulta una planta rectangular amb un costat en falsa esquadra que optimitza l’àrea interior de l’equipament en relació amb l’ocupació del solar.\nAquesta planimetria forma un prisma de tres plantes d’alçada -amb façanes planes i verticals- que proporciona una base de suport regular per a la coberta singular que el cobreix. Va ser desig de la propietat dotar l’edifici d’una coberta expressiva que pogués parlar amb la seva forma del contingut interior i del seu ús. La nostra coberta accepta la forma natural i econòmica en aquesta tipologia -una dues-aigües asimètrica, amb faldó llarg sobre els gots i faldó menor sobre vestidors- però la materialitza descomponent cada pla inclinat en una multitud de facetes, cadascuna amb el seu pendent pròpia. La superfície vibràtil resultant persegueix donar una representació geometritzada i abstracta del moviment de l’onatge marí.\nVas principal de natació de 8 carrers\nVestidors per abonats i per grups\nZona SPA amb sauna amb accés des dels vestidors\nGimnàs per activitats dirigides\nSala per Fitness\nGrada per a públic


' ' Els vins que vaig tastant: Teixar 2007. D.O. Montsant\nTeixar 2007. D.O. Montsant\nEl vi Teixar 2007, és el producte estrella dels cellers Domènch. Es tracta d’un mono varietal de garnatxa peluda, de ceps de més de 70 anys en terrenys argilosos –calcaris en zona pedregosa. Degut a la baixa productivitat de les vinyes velles, es justifica el seu cost. L’altre producte que ofereix aquest celler, és el Furvus que he comentat al post anterior.\nTé envelliment de 14 mesos en botes de roure francès de primer i segons any. Al final del post, he enllaçat, un vídeo explicatiu del celler, creat per la gent de Vintaix (http://www.vintaix.com/) als que he adquirit aquest vi. El vídeo és pot visualitzar a http://www.vimeo.com/, obert a tothom, però ha estat elaborat per la gent de Vintaix.\nEs tracta d’un vi potent, fresc y balsàmic, amb color vermell rubí, brillant i amb capa alta.\nEn nas, ofereix aromes de fruit vermells i negres, amb notes minerals i balsàmiques. Notem també un fons de torrat.\nEn boca és estructurat, potent, afruitat, amb acidesa equilibrada i post gust llarg.\nLa graduació és de 14,5% i el cost està al voltant dels 32€, tot i que jo el vaig trobar més econòmic en el pack que oferien de 2 Furvus i un Teixar.\nVinyes Domènech from Vintaix BCN on Vimeo.\nPublicat per Ricard Sampere a 19:43\nEtiquetes de comentaris: DO. Montsant, Teixar 2007, vins\nMarta 25 de setembre de 2010, a les 11:13\nUisss sorry, m'he equivocat de lloc, aquí els comentaris són massa "professionals", si trobo alguna cosa seriosa per dir..ja tornaré !!!\nPer cert, el video...llarg ( ho sento però sóc incapaç d'arribar al final, em van més els del "Guardiola", d'anuncis) i el senyor de barbeta...sabrà molt de vins ¿?... però de paisatges...que es quedi a l'asfalt, que em sembla que és més lo seu... Genial l'acudit de la senyora amb l'aixada !!!!!!!\nRicard Sampere 25 de setembre de 2010, a les 11:25\nHo sabia... ho sabia.... que la Marta (enamorada d'aquestes terres del sud) no soportaria el comentari de que l'entorn no és bonic... Ella no enten que un dels meus paissatges preferits sigui el Passeig de Gracia... :)))\nAnònim 28 de febrer de 2014, a les 10:46\nUn paissatge preciós. No entenc com el reporter no pot apreciar la preciositat del paissatge\nRicard Sampere 28 de febrer de 2014, a les 12:40\nNo he estat mai en aquest celler... però pel que sé, si que el paisatge és també de primera...


Ortodòncia Lingual | Clínica Planas Barcelona\nEn qupe consisteix\nTenir un somriure bonic és sinònim de salut i benestar social. Cada vegada són més les persones que es preocupen per tenir no només una boca sana, sinó també un somriure atractiu.\nAvui dia es pot aconseguir lluir un somriure bonic, amb unes dents perfectament alineades sense que ningú ho noti.\nL’ortodòncia ha evolucionat amb passes de gegant tot buscant la millor solució als problemes bucodentals de nens, joves, adults i gent gran. Tant l’ortodòncia lingual com els alineadors Invisalign, compleixen la seva funció d’ortodòncia invisible, així doncs podrem corregir les nostres dents sense necessitat de mostrar els temuts brackets metàl•lics, cada vegada que obrim la boca.\nA Clínica Planas, l’especialista, després d’una primera visita i l’estudi complet, recomanarà i valorarà conjuntament amb el pacient, quina tècnica és la que més li convé segons personalitat, estil de vida i necessitat terapèutica.\nUn tractament d’ortodòncia és necessari no només per cobrir una part estètica sinó també per aconseguir una correcta oclusió, masticació, funció i estabilització de tota la boca amb la finalitat d’evitar i prevenir problemes buco dentals futurs. El sistema d’Ortodòncia Lingual invisible que ofereix CLINICA PLANAS als seus pacients, és totalment personalitzat i està dissenyat a mida, en funció de les necessitats de cada individu.\nL’ortodòncia lingual consisteix en brackets fixos fets a mida, col•locats a la part interna de les dents. L’aparell funciona de la mateixa manera que un aparell d’ortodòncia fixe convencional, permetent un bon control i moviment de les dents, amb l’avantatge de que és totalment invisible. Cadascun dels brackets està fet i adaptat a la forma de cada una de les dents per ajustar-se i adaptar-se perfectament a la superfície interior de l’anatomia dental.\nEl primer pas consisteix en fer un estudi fotogràfic exhaustiu, radiografies completes i un disseny digital del somriure. Una vegada estructurat tot el pla de tractament, tota l’aparatologia que es farà servir s’elabora a Alemanya mitjançant un procés de fabricació robòtica. I des d’un principi existeix la possibilitat de combinar tractaments estètics, com emblanquiments i reconstruccions, entre d’altres.\nAl tractar-se d’un aparell fet totalment a mida, té la base de la seva àrea d’adhesió més gran, i per tant té més efectivitat amb el moviment i desplaçament de les peces dentals. Aquest tipus d’ortodòncia, a més de construir una perfecta arquitectura dental, serveix per tractar tot tipus de problemes de malposició dental. Els seus principals avantatges són la completa invisibilitat, rapidesa i gran efectivitat.\nL’ortodòncia invisible et permet gaudir dels resultats de l’ortodòncia tradicional tot evitant alguns inconvenients, com les lesions a nivell dels llavis, ulceracions i llagues. A més, permet un control de moviment més gran de la llengua i minimitza les urgències per brackets caiguts. El cos del bracket es dissenya i elabora amb un perfil molt baix, que quasi bé ni el notes, per poder proporcionar-te la màxima comoditat.\nQualsevol persona, ja sigui adult o adolescent, pot fer servir un aparell d’ortodòncia lingual sempre i quan tingui una bona salut de dents, genives i ossos. Pràcticament qualsevol desviació en la posició de les dents podrà ser corregida en pacients de totes les edats.\nEls brackets linguals estan adherits a la part interna de les dents, aconseguint així que siguin invisibles des de fora, i que els canvis siguin perceptibles des de la primera setmana, essent el seu temps de tractament menor al de qualsevol altre sistema d’ortodòncia conegut fins al moment.\nLa seva gran efectivitat, rapidesa i completa invisibilitat fan que aquest tractament sigui dels més demanats per adolescents, esportistes, actors, models i personatges públics.


Salut – Pàgina 4 – Dones en Xarxa\nSalutPer donesenxarxa 22 Abril, 2013\nL’Institut Basc de la Dona-Emakunde-ha condemnat avui l’agressió sexual que va patir la matinada una menor d’edat en els túnels de Lutxana del municipi biscaí de Barakaldo i ha demanat la desaparició dels “punts negres” o zones perilloses per les dones a Euskadi. La jove va patir un intent de violació per un home en…\nSalutPer donesenxarxa 18 Abril, 2013\nLa reforma que l’Executiu del PP vol portar endavant, imposant el veto gairebé total a avortaments per risc psíquic per a la salut de la mare, portarà a avortar a l’estranger o clandestinament a Espanya, com fa dècades, al 70% de les més de 100.000 dones que anualment avortaven sota aquest supòsit i que, des…\nSalutPer donesenxarxa 21 Març, 2013\nLes dones que han patit abús físic, emocional o sexual en la infància tenen més probabilitats de tenir un nen amb autisme que les que no van ser objecte d’abús, segons un nou estudi de l’Escola de Salut Pública de Harvard (HSPH, per les sigles en anglès), als Estats Units. Aquelles que van experimentar abusos…\nSalutPer donesenxarxa 18 Març, 2013\nGisela, equatoriana, 38 anys, quatre d’ells a Espanya. Té tres fills, ha patit dos avortaments espontanis i recentment va acudir a un servei d’urgències de l’hospital al qual sempre havia acudit perquè patia molèsties i dolor a la panxa. Sospitava que podia tornar a estar embarassada. Li van fer una revisió però, davant la falta…\nSalutPer donesenxarxa 5 Març, 2013\nA través del projecte ‘Cortesia’, unes 77 mares amb VIH de 35 hospitals espanyols s’han beneficiat de llet maternitzada gratuïta per prevenir la transmissió del VIH als seus nadons. Es tracta d’una iniciativa pionera, promoguda pel doctor de la Unitat Clínica de Malalties Infeccioses, Microbiologia i Medicina Preventiva de l’Hospital Universitari Verge del Rocío de…\nSalutPer donesenxarxa 7 Gener, 2013\nUns 140 milions de dones i nenes a tot el planeta pateixen les conseqüències de la mutilació genital femenina, però des que es va aprovar una prohibició mundial a finals de 2012, activistes esperen que moltes més escapin de la brutal pràctica. La majoria de les víctimes de l’ablació estan a l’Àfrica. La pràctica implica…\nSalutPer donesenxarxa 4 Gener, 2013\nGarantir l’accés a una àmplia gamma de mètodes anticonceptius i una adequada conselleria sobre el seu ús, evitaria 54 milions d’embarassos no desitjats en el món, la qual cosa representaria una disminució de 65 per cent d’avortaments, sosté el Fons de Població de les Nacions Unides (UNFPA). A l’informe “Estat de la Població Mundial: Sí…\nSalutPer Patricia Fernandez 19 Desembre, 2012\nUna llei aprovada avui a Filipines garanteix una protecció del dret de les dones a la salut reproductiva que portava molt de temps esperant, ha manifestat Amnistia Internacional. La Llei de Paternitat Responsable, Salut Reproductiva i Població i Desenvolupament, coneguda com a projecte de Llei de Salut Reproductiva, enderroca algunes barreres que dificultaven des de…\nEl Govern d’Irlanda clarificarà a través d’una combinació de legislació primària i regulacions ministerials els casos en què es pot avortar. La reforma té com a objectiu assegurar que les dones que estan en perill de mort puguin avortar i que els metges que les atenen sàpiguen exactament qui ets. La nova legislació introduirà el…\nSalutPer Patricia Fernandez 11 Desembre, 2012\nEl ple del Parlament Europeu ha aprovat aquest dimarts una proposta de resolució per millorar en la Unió Europea les polítiques de prevenció de les malalties de les dones relacionades amb l’edat. En concret, la proposta que han votat els eurodiputats demana a la Comissió que faci un nou informe sobre la salut de les…\nSalutPer Patricia Fernandez 3 Desembre, 2012\nUn estudi del Centre de Recerca en Sistemes de Salut de l’Institut Nacional de Salut Pública (insp) assenyala que 8 de cada 10 treballadores i treballadors agrícoles migrants no van usar condó en la seva última relació sexual, per tenir “confiança en la fidelitat de la seva parella” . Dades de l’estudi “Diagnòstic de salut…\nSalutPer Patricia Fernandez 19 Novembre, 2012\nEl 70 per cent de les dones de l’Àfrica subsahariana no té accés a un vàter segur, el que suposa una amenaça per a la seva salut i les condemna en moltes ocasions a situacions compromeses, por i fins i tot violència, segons un informe de l’ONG WaterAid difós avui en el Dia Mundial del…


Comarques.doc. El Ripollès - Didactalia: material educativo\nComarques.doc. El Ripollès\nEl Ripollès es considera el bressol de Catalunya, amb el monestir de Ripoll, fundat per Guifré el Pelós, com a màxim exponent. "Comarques.doc" dedica el capítol a aquesta comarca. La comarca del Ripollès es troba entre els Pirineus i els Prepirineus i està formada per les valls de Camprodon, de Ribes i del baix Ripollès. Considerada el bressol de Catalunya, la comarca del Ripollès guarda la màgia duna terra lligada als seus orígens, dimatge serena, de boscos de faigs, roures i pins, camps de conreu i prats on pasturen vaques i ramats de béns. A la confluència dels rius Ter i Freser hi ha la capital de la comarca, la vila de Ripoll. Presidida pel magnífic monestir, la vila va ser un dels centres monacals més importants de Catalunya durant ledat mitjana. El monestir de Santa Maria de Ripoll va ser fundat pel comte Guifré el Pelós lany 879. La seva portalada, del segle XII, és un dels millors exemples descultura romànica. Altres indrets dinterès de la ciutat són lesglésia de Sant Pere, amb elements preromànics, i la plaça Gran porticada. El recorregut per la comarca continua per Campdevànol i Gombrèn, amb el santuari de la Mare de Déu de Montgrony, el temple romànic de Sant Pere de Montgrony, les restes del castell de Mataplana i la capella de Sant Joan. Lentorn de la vila està vinculat a les llegendes sobre el comte Arnau, que és el protagonista dun museu. De la vila comtal de Ribes de Freser cal destacar les restes del castell de Sant Pere, la Colònia Recolons i el Balneari de Ribes. Més endavant hi trobem Pardines, una vila de traçat medieval, i Queralbs, amb lesglésia romànica de Sant Jaume. A una altitud de 1.267 metres hi ha la vall de Núria. Lúnic transport per accedir-hi és el tren cremallera, inaugurat lany 1931. Lesglésia del santuari de Núria és destil neoromànic. Litinerari continua per Planoles i Sant Joan de les Abadesses, amb un ample pont medieval i el monestir, del qual cal destacar el conjunt del Davallament de Crist, del segle XIII. De Camprodon destaca el pont sobre el Ter, el símbol de la vila, construït al segle XIV, i lesglésia romànica de lantic monestir de Sant Pere. Bons exemples de construccions destil romànic es poden trobar a Molló, Beget, Vallfogona de Ripollès, les Llosses, Setcases i Llanars. Vía: XTEC-Merlí.\nMapa Conceptual sobre Comarques.doc. El Ripollès\nvall de ribes,\nvall del baix ripollès,\nmonestir de santa maria de ripoll,\nsant pere de montgrony,\ncastell de mataplana,\ncapella de sant joan,\ncastell de sant pere,\nbalneari de ribes,\nsantuari de núria,\ndavallament de crist,


Napfény Apartmanház Hévíz Hongria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nKisfaludy utca 35., Héviz Centre, Hévíz, Hongria, 8380 - Veure al mapa\nMés informació sobre Napfény Apartmanház\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Hévíz, Napfeny Apartment House és l'el·lecció perfecta. L'hotel és a 0.1 Km del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Napfeny Apartment House és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de habitació familiar, àrea de fumadors.\nEntri en una de les 4 habitacions i escapi de l'estrès del dia amb una ampla gama de comoditats com calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com parc infantil, jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Hévíz, faci de Napfeny Apartment House la vostra llar.\nCal que informeu el Napfény Apartmanház de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Com ha de ser el Berguedà del 2030? - Aquí Berguedà\nCom ha de ser el Berguedà del 2030?\nMarc Canturri· 21/05/2021\nEn marxa un procés participatiu que ha de fixar com serà el Berguedà a finals d’aquesta dècada. El Consell Comarcal del Berguedà ha iniciat el que bateja com a ‘Estratègia Berguedana 2030’, un procés on convida la població a clavar la mirada en els passos que ha de fer la comarca per evolucionar i fer-se forta amb l’horitzó del 2030. De moment, el Consell ha programat dues sessions participatives obertes a tota la població i que tindran lloc els dies 24 i 27 de maig (inscripcions, AQUÍ). A més, l’ens ha habilitat un formulari per tal que tothom qui vulgui digui la seva i comenci a plantar llavors per a les bases de l’Estratègia Berguedana.\nLes sessions participatives del 24 i el 27 de maig seran a dos quarts de 6 de la tarda (17.30 h), en format telemàtic. Serà un primer pas, d’on han de sortir algunes idees, i servirà perquè al llarg d’aquest any l’equip tècnic del Consell doni forma i posi sobre paper. El conseller de Participació, Abel Garcia, confia que a finals d’any hi hagi un document “més o menys definit” de l’Estratègia Berguedà 2030, tot i que ha matisat que “és una cursa de fons” i “és document que no podrem donar mai per tancat”.\nTant Garcia com el president comarcal, Josep Lara, han coincidit en roda de premsa que “fins ara les decisions per al futur de la comarca sempre les han pres els mateixos i és hora de posar el ciutadà al centre”. Tots dos han recalcat que el principal objectiu del procés participatiu per a l’Estratègia Berguedana és “fer que els nostres pares, mares, avis i àvies diguin la seva sobre com ha de ser el Berguedà del futur”. Garcia ha reconegut que “el repte és molt gran i complicat, però il·lusiona”.\nEl primer punt de trobada seran les sessions participatives d’aquest final de maig, però Garcia i Lara han explicat que ja s’han fet trobades amb altres agents del territori, com ara els empresaris, per tal que també siguin participis del procés. “Volem que tothom tingui veu sobre el futur de la comarca i posarem facilitats perquè qui hi vulgui participar, ho pugui fer”.\nPicar a la porta d’altres administracions\nL’Estratègia Berguedana 2030 haurà d’anar acompanyada de diners per tirar-la endavant. En aquest sentit, el president comarcal ha assegurat que la via per aconseguir-los és picant la porta d’altres administracions, com ara la Diputació. En aquest sentit, el conseller Garcia ha posat d’exemple que la setmana passada van mantenir una primera trobada amb l’ens provincial per aconseguir líquid per liderar campanyes que retinguin els joves al territori.\nEl conseller de Participació ha recordat que, en la campanya electoral del 14-F per les eleccions al Parlament, pràcticament tots els partits van coincidir en eixos bàsics dels programes per a la comarca: “Estic convençut que en la majoria d’aspectes no ens costarà trobar el consens”. I per això entén que hi ha problemes, com la fuga de talent, on s’hi ha de treballar des de ja, sense esperar el moment en què ho digui el document de l’Estratègia Berguedana.\nEl procés per a la redacció de l’Estratègia Berguedana 2030 va començar amb entrevistes tècniques per analitzar la situació comarcal. Més endavant es va encetar un treball polític i tècnic que ha tingut com a resultat l’elaboració del “Document de Màster”. Aquest document defineix els eixos que apuntalaran l’Estratègia i que són: un Berguedà socialment just, un Berguedà pròsper, un Berguedà sostenible i un Berguedà amb una governança transparent i amb xarxa.\nA partir d’aquest document, s’enceta el procés participatiu on es demanarà a la ciutadania que hi digui la seva, i que fixi les arestes que sortiran d’aquests quatre grans paraigües. D’aquest procés participatiu n’han de sortir les fites que el Berguedà es marcarà fins al 2030.\nAbel GarciaConsell Comarcal del BerguedàEstratègia Berguedana 2030Josep Lara\nLes comparses de la Patum faran una passejada per tot Berga dijous de Corpus al migdia\nL’hospital de Berga estrena un cambra per fer espirometries reduint el risc de contagi de Covid-19


Com conservar els insectes, els insectes i els ratolins fora de casa - plantes perennesLlegir Més\nPrincipal plantes perennes Com conservar els insectes, els insectes i els ratolins fora de casa\nCom conservar els insectes, els insectes i els ratolins fora de casa\nVoleu insectes, insectes, rosegadors o altres plagues a casa vostra ">\nSi sou com gairebé la meitat de les llars interrogades en una enquesta de la Universitat de Kentucky, una sola panerola a casa vostra us provocaria que traguéssiu una llauna d’espessor d’errors o truqueu a un professional contra el control de plagues. Però, en lloc d’esperar a defensar-se d’un insecte, rosegador o ocell que ha entrat a casa seva, comet la infracció implementant 10 passos per evitar que les plagues siguin fora.\nA continuació, es mostren 10 consells per a l’exterior i l’interior de la vostra llar.\nQuantes menys plagues tingueu per alimentar-vos, acollir-vos o reproduir-vos fora de casa, menys problemes tindreu a l'interior.\nL’eliminació de les condicions de la vostra llar que apel·len a les plagues ajudaran a reduir l’atracció que els comporta i evitar els danys a casa vostra.\nPlantes i Mulch\nRetalleu les branques d’arbres o arbusts que toquen la vostra llar per eliminar els “ponts” de plaga a la casa. El mulch, com les encenalls de fusta i la palla de pi, proporcionen un refugi ideal per a plagues. En lloc d'utilitzar-les en zones que toquen el fonament, col·loqueu una coberta de terra menys atractiva per a plagues, com ara roca o pedra.\nCom que les plagues poden arrossegar-se per petites escletxes i esquerdes, inspeccionar i reparar les portes i finestres deformades o trencades i les que simplement no s’ajusten bé; reparar esquinços o llàgrimes a les pantalles. Utilitzeu una mida de malles de pantalla d'almenys 200 forats per polzada quadrada; en general es troben a les botigues de la llar.\nEsquerdes i buits\nInspeccioni tot l’exterior de casa si hi ha altres esquerdes, fissures i buits per on puguin entrar plagues. Comproveu que no hi hagi esquerdes de fonamentació, relliscades soltes, teules que falten al sostre i que existeixin buits al voltant de les línies d’utilitat entrants, inclosos tubs, cablejat elèctric i per cable. Segellar les obertures amb malla de coure, llana d’acer gruixuda, xapa o morter. El fet d’expandir el caulk no és tan bo d’utilitzar, ja que moltes plagues es poden transmetre.\nEscombraries i papes\nManteniu jardins, patis, cobertes i garatges lliures de brossa, males herbes i aigua de peu. Assegureu-vos que les llaunes d'escombraries tinguin tapes ajustades i netegeu les llaunes i la zona regularment per eliminar les deixalles i els vessaments, dels quals es poden alimentar plagues.\nPer reduir els insectes voladors al voltant de les portes i finestres, substituïu els llums estàndard de vapor de mercuri per vapor de sodi o halògens d'alta pressió. Els bulbs que tinguin tons rosats, grocs o ataronjats seran menys atractius per als insectes voladors. Tot i que és habitual col·locar llums a les parets exteriors a prop de portes, és millor col·locar la llum més lluny, utilitzant llums de pal quan sigui possible, amb la llum que brilla cap a la porta per obtenir seguretat.\nAlgunes esquerdes i buits només seran visibles des de dins de casa vostra. Feu el registre, sota i darrere dels armaris de cuina, refrigeradors i estufes, així com entre la conjunt del sòl i la paret i els voltants de les canonades, el terra i els assecadors. Segellar els buits que es trobin, especialment els de 1/4 de polzada o més.\nEl desguàs i el desguàs del sòl solen acumular escombraries i restes que poden atraure plagues i proporcionar un lloc ideal de cria, especialment per a mosques petites. Inspeccionar i mantenir tots els desguassos del lavabo, de la banyera, del soterrani i del safareig.\nÉs preferible emmagatzemar els reciclables fora i fora de casa. Si no és possible, assegureu-vos que tots els contenidors siguin ben esbandits i que la paperera de reciclatge tingui una tapa ajustada. Tots els contenidors de reciclatge i de brossa també han de ser resistents als rosegadors i netejar-los amb freqüència.\nSi les bosses i les caixes obertes no es poden tancar completament, cal posar-los en una bossa o un envàs de plàstic que es pugui seleccionar per evitar que atraguin plagues de productes emmagatzemats (o "rebost") que envaeixen la cuina. Utilitzeu aliments més vells primer i netegeu els aliments obsolens o sense embuts per ajudar a mantenir els atractius a la baixa.\nCom més neta sigui la vostra llar, menys atracció tindrà per a les plagues, menys possibilitats tindrà de viure i criar una plaga, i menys probable és que haguéssiu de defensar-vos i extreureu una llauna d’espessor d’errors. o bé truqueu a un professional de control de plagues.\nArticle AnteriorUtilitzar oli de taronja per tractar tèrmits de fusta seca\nArticle SegüentCom utilitzar la cinta del lampista\nVoleu insectes, insectes, rosegadors o altres plagues a casa vostra "> Si sou com gairebé la meitat de les llars interrogades en una enquesta de la Universitat de Kentucky, una sola panerola a casa vostra us provocaria que traguéssiu una llauna d’espessor d’errors o truqueu a un professional contra el control de plagues. Però © Copyright 2019


Espores - Perduts a la muntanya sense GPS, brúixola ni mapa?\nEscrit per Mireia Capsir\nCurs d'Orientació en el medi natural\nS’entén per orientació en el medi natural el conjunt de tècniques necessàries per moure’s en un espai tridimensional a partir de punts de referència específics. Dins d’aquesta, trobem dos tipus: l’orientació artificial, amb instruments desenvolupats pel ser humà, o la natural o no instrumental, amb informació que ens proporciona el mateix medi natural. Conèixer ambdues és altament recomanable. Com ens explica l’expert en orientació Paco Royo, “encara que el GPS és una eina molt útil en orientació, hi ha un dia que ens quedem sense bateria o tenim una mala connexió amb el satèl·lit”. Per això aconsella tenir uns coneixements bàsics sobre com utilitzar una brúixola amb una mapa o saber, mirant un mapa topogràfic, quina ruta és la que ens interessa.\nPer tant, si ens perdem a la muntanya, i no tenim GPS, ens hem deixat la brúixola a casa i el mapa se’ns ha fet malbé pel camí, us contem unes quantes tècniques a tenir en compte.\nDe dia: el sol\nEl sol ix per l’Est i es pon per l’Oest i en el seu punt més alt (zènit) queda al sud, encara que d’una forma aproximada. De fet, només el 21 de març i el 23 de setembre, coincidint amb els equinoccis, ix exactament per l’Est i es posa exactament per l’Oest. La resta de l’any, la referència és sols aproximada. A més, hi ha diversos mètodes, com el del rellotge o el del pal que ens poden situar amb l’ajuda del sol.\nDe nit: la lluna i els estels\nLa lluna ens pot proporcionar una aproximació dels punts cardinals. Quan està en la fase quart creixent (amb forma de D), les puntes assenyalen l’est, mentre que en fase de quart minvant (en forma de C), les puntes indiquen l’oest.\nNo obstant això, de nit i amb el cel ras, és preferible ubicar l’estrella polar que, en l’hemisferi nord, indica el nord. Per a localitzar-la, hem de buscar l’Osa Major o Carro i en els dos últims estels traçar una línia imaginària unes cinc vegades la distància entre eixos dos últims estels i arribem a l’estrella polar (també conegut com estel del nord). És, a més, l’últim estel de la cua de l’Osa Menor.\nAltres indicis de la natura\nAprenent a fixar-nos en el paisatge, a observar les formes de la vegetació, l’orientació de les valls, el comportament dels animals, etc. podem obtenir pistes que contribuiran a situar els punts cardinals. Així, parlant per a referències per a l’hemisferi nord, ens podem fixar en primer lloc en els arbres. Els que estan aïllats tenen més desenvolupat el seu tronc en direcció sud. Si vegem un soc tallat i observem els anells, els que estan més junts ens indiquen el nord i els més separats estan orientats al sud. Tant els arbres com els murs o les roques aïllades (no ens val enmig d’un bosc frondós o en ombrius) tendeixen a estar més secs en la part sud, mentre que estan humits i coberts de molsa per la part que mira al nord.\nFes clic a la imatge per a saber més sobre les molses\nLes plantes solen crèixer cap al sol pel que tenen més fulles i flors en la part més assolellada, cap al sud (parlem de l’hemisferi nord, ja que en l’hemisferi sud s’inverteix aquesta relació). Ara bé, en zones àrides les vessants més assolellades de les muntanyes solen tenir menys vegetació perquè els dóna massa el sol mentre que en les vessants de les muntanyes orientades al costat nord retenen més la neu, la humitat i tenen més vegetació.\nTambé el tipus de vegetació ens aporta detalls per ubicar els punts cardinals. En les valls, en la vessant nord trobarem vegetació termòfila, la que no tolera grans descensos de temperatura, mentre que la umbròfila, la que s’adapta a zones d’ombria i de llum escassa, sol crèixer en les vessants nord. Així, les coníferes busquen les vessants d’obac i altres com les alzines es troben millor en la solana, cap al sud.\nEl comportament dels animals també és interessant observar-lo en aquest sentit. Les aus migren cap al sud en la tardor i en primavera es dirigeixen al nord. I a les boques de guarides i formiguers predomina l’orientació cap al sud.\nFinalment, les obres resultant de la creació humana també proporcionen pistes per orientar-nos. Per exemple, en les esglésies amb planta de creu llatina, l’altar està orientat a l’est i la línia que uneix la porta i l’altar marca la direcció Oest-Est.\nLlegir el paisatge\nSi ens acostumem a llegir el paisatge, amb l’observació constant, podem aconseguir interpretar aquests indicis de la natura de manera mecànica. Ara bé, Paco Royo no ens recomana utilitzar l’orientació per indicis de la natura en exclusiva. Aquesta ens pot proporcionar una referència, com un punt cardinal però, com destaca l’expert en orientació “no ens proporciona un rumb com sí que ens dóna una brúixola ni una idea del terreny que podem trobar com ens la dóna un mapa”. Ha de ser, per tant, una eina complementària, una ajuda a altres tècniques d’orientació. A més, també ens apunta que pot ser una activitat entretinguda i divertida per als més menuts perquè aprenguen a fixar-se i gaudir de tots aquests detalls.\nPaco Royo, el professor del curs Orientació al Medi Natural amb els seus alumnes en una prova de balisses\nSempre serà recomanable una bona planificació de la ruta, de les condicions climatològiques que ens trobarem i no deixar res a la improvisació. Si, encara així, ens perdem, cal tornar a l’últim punt conegut i evitar caminar sense saber per on ens movem. Cal no caure en pànic i desplaçar-se de manera irracional perquè no farà més que empitjorar el problema. És preferible centrar-se en buscar, amb les eines que disposem, els indicis i senyals que ens ajuden a situar-nos. A més, quan ens tornem a posar en ruta, podem deixar algun tipus de marca per tal d’assegurar-nos que no donem voltes en cercles.\nPer a les persones interessades en aprendre a orientar-se al medi natural, recomanem el curs que Paco Royo impartirà al Jardí Botànic el 19 i 20 de novembre dins de la programació de cursos de tardor. Adquirir coneixements bàsics sobre orientació està a l’abast de qualsevol persona que gaudisca d’estar en contacte amb la naturalesa, bé per realitzar una ruta de senderisme o per anar al camp a recollir bolets. Com assegura Paco Royo, “permet gaudir de la ruta de manera segura”.\nAquest article ha estat possible gràcies a la col·laboració de l’expert en orientació Paco Royo, competidor en carreres d’orientació nacionals i internacionals i professor de planificació de rutes de senderisme.\nL'últim de Mireia Capsir\nMés en aquesta categoria: « Com ser un bon boletaire\tLes plantes també fan por! »


Alícia Sánchez-Camacho, presidenta del PP a Catalunya / ACN\nBarcelonaEls ajuntaments del PP a Catalunya no cediran a l'Idescat les seves dades del padró perquè puguin ser utilitzades com a cens en una eventual consulta sobre el futur polític de Catalunya. Ho ha anunciat la líder dels populars, Alícia Sánchez-Camacho, que ha reclamat als alcaldes i governs municipals del PSC que s'uneixin al boicot.\nCamacho creu que el seu partit no hauria de ser l'únic a promoure aquest bloqueig de dades. "Demano als ajuntaments del PSC que no estiguin a favor ni ajudin a facilitar dades dels ajuntaments per poder fer un cens per a una consulta il·legal. Els ajuntaments del PPC no ho faran, per això demano als socialistes responsabilitat i aplicació de la legalitat, que no formin part ni facilitin dades a aquesta comparsa fictícia", ha dit.\nAquesta de l'Idescat, però, no és l'única acció que preparen els populars per intentar evitar la celebració d'una consulta que consideren il·legal. La llei de consultes que ultima el Parlament podria ser el següent pas a atacar. Sáchez-Camacho creu que Artur Mas "vol una llei de consultes a mida" que sigui "un instrument per fer una consulta il·legal". És per això que ha assegurat que si després de l'aprovació de la llei es confirma la seva sospita, "el PPC la impugnarà" al Consell de Garanties Estatutàries i "explicarà als catalans que aquest no pot ser un mitjà per fer consultes il·legals d'autodeterminació". "Mas sap que no té competències per fer això. La sobirania d'Espanya i el fet que Catalunya pertanyi a Espanya no són dues competències de la Generalitat, sinó de tots els espanyols", ha afegit.\nPer Camacho, només és possible mantenir-se dins l'euro com fan altres països que no són dins la Unió Europea, però considera que igualment "no tindríem capacitat decisòria, no podríem decidir sobre la nostra moneda i Catalunya quedaria fora de la UE i dels tractats internacionals". "No es pot negociar amb la UE. El procés és entrar o no entrar. No es pot negociar amb la UE l'aplicació de tractats, de l'espai Schengen, mantenir-se a l'ONU o l'OTAN. O s'està dins dels tractats i la UE, o no", ha considerat la líder del PPC, que creu que Mas "ens vol fer fora de la UE per començar un camí d'espines, llarg i dificultós per no entrar-hi mai més".\nPP PPC Alícia Sánchez-Camacho independentisme independència


El premi | la rebotiga\nPosted by Jaume under Ensenyar i aprendre | Etiquetes: #distanciagava, aprenentatge electrònic, correcció qualitativa, foment de la lectura, gèneres literaris, Juanfra Álvarez Herrero, passallibres virtual, tutorial |\nQuan tenia quinze anys vaig escriure un conte d’una rampellada. Sense pensar-m’hi gaire, el vaig presentar en un concurs literari comarcal adreçat a estudiants de batxillerat. Un dia em va venir a veure la professora de llengua catalana, tota emocionada, per comunicar-me que havia guanyat el primer premi. De cop i volta, em vaig convertir en una celebritat. De l’institut. Vaig ser el pretext per entretenir classes de cursos superiors. A la sortida, notava com era l’admiració. El professorat de cursos superiors em saludava. El Seminari va organitzar una cerimònia de lliurament del guardó per Sant Jordi. Encara noto la vergonya que vaig passar en entrar al gimnàs i sentir una càlida ovació. Ara bé, tot es va capgirar quan es va publicar el conte.\nDijous de la setmana passada pressento que es torna a repetir la història. Obro el correu electrònic i llegeixo l’avís que ja m’han pogut penjar el giny. Fruit d’una rampellada, he presentat un bloc en un concurs. Entusiasmat, faig una piulada perquè els alumnes precisament s’estan donant d’alta a Twitter per fer una de la tasca de la unitat en curs. Torno a la bústia i em trobo el missatge de la meva coordinadora felicitant-me i enllaçant-me el bloc perquè en vegi el resultat. Sembla una festa d’aniversari sorpresa. Activo l’enllaç i …(cliqueu aquí) m’estremeixo per dins de la impressió. Llagrimejo. Deixo anar el neguit de cada inici d’unitat per crear les diferents propostes, l’ànsia per si compliré el calendari, d’activar els enllaços de les diferents entrades. Rodolen avall els drames familiars que he patit i que han trasbalsat el projecte. M’emociona la resposta i la paciència de l’alumnat a cada edició, des del novençà fins al més expert. Sense els seus comentaris, el bloc no tindria cap sentit. Hi posen el coll, malgrat les adversitats que també pateixen: laborals, familiars o de salut.\nVa néixer arran de dos incidents. Un cop vaig haver de retornar un text a una alumna perquè era un devessall d’errades. Li vaig esgrimir que no podia fer-me perdre tant de temps. Tenia més textos d’altres companys. Temps després, aquesta persona em va reconèixer que era dislèxica. Inòpia la meva! Mentrestant, en una reunió amb l’equip va esclatar una crisi. Algunes companyes es van queixar que corregien molt més textos que abans — segons elles, per culpa d’implementar l’avaluació formativa–. Vam acordar que en una propera reunió analitzaríem aquest problema. Preparant la sessió de treball, vaig trobar una presentació del Dani Cassany en què apostava per una correcció qualitativa. Se’m va encendre la bombeta. Era això el que calia. Els alumnes s’havien de comprometre en el seu procés d’aprenentatge. Per tant, havien de ser conscients del procés de redacció textual per aconseguir fer-los més autònoms.\nL’aventura va arrencar amb una fictícia participació en una investigació d’una suposada Comissió d’Observació de Qualitat Laboral (cliqueu aquí). En la segona edició ja vaig introduir un projecte col·laboratiu entre tots. Vaig proposar un tutorial per a la navegació del bloc. Enguany, en el primer trimestre ens hem centrat a redactar un article sobre l’aprenentatge electrònic que serveix per informar d’aquesta modalitat l’alumnat que s’incorpora per primera vegada (si voleu llegir el text, cliqueu aquí). Aquest segon quadrimestre que ha finalitzat ens hem centrat en el foment de la lectura. Hem confeccionat un mural (cliqueu aquí) i hem impulsat un passallibres virtual a Twitter (#distanciagava). En el proper trimestre, haurem de treballar els gèneres literaris: la poesia, la narrativa i la ressenya literària.\nAnit vaig ser incapaç de finalitzar aquest escrit. Aquest matí l’atzar ha estat generós. M’ha regalat una presentació de Juanfra Álvarez Herrero (@Juanfratic) que va com un anell al dit per a la conclusió. No he escrit aquest article per cap reconeixement sinó per expressar la satisfacció tant de l’alumnat com meva per aquest projecte.\nMarç 11, 2012 at 14:47\nEtiquetes: #distanciagava, aprenentatge electrònic, correcció qualitativa, foment de la lectura, gèneres literaris, Juanfra Álvarez Herrero, passallibres virtual, tutorial


juliol, 2010 | Llucià Guiteras\ndijous, juliol 29, 2010\nQuan l’herba està acabada de tallar desprèn una olor especial, molt agradable. Aquest any ha plogut molt i és ben verda. La de casa és la natural del Cabrerès, no cal ni regar-la, si fa molta calor es “rosteix” però a la que cau una bona pluja es refà immediatament. Quan el dia es va […]\nELS PETITS ACTES\ndivendres, juliol 23, 2010\nExcepcionalment a la vida passen coses extraordinàries. Per exemple quan t’enamores, quan reps una herència, et toca la loteria, etc. o a la inversa, quan agafes una malaltia greu, tu o algun dels éssers que estimes, quan es mor algú important en la teva vida, etc. però això no és pas tan habitual. La vida […]\nÉS DIFÍCIL SER CATALÀ\ndivendres, juliol 16, 2010\nQuan en Jordi Pujol va dir que era català qui vivia i treballava a Catalunya, sabia que mentia. senzillament és català qui se’n sent. Jo em sento català i ciutadà del món, tampoc em costaria gaire de sentir-me espanyol. Sóc d’ideologia confederalista però a Espanya no és possible. Ser català implica conviure de manera constant […]\ndijous, juliol 8, 2010\nHi ha una idea que em treu de polleguera. Els blancs som dolents per naturalesa i els negres tots són bons i si n’hi ha algun que no ho és tant és perquè els blancs els hem explotat despietadament. Sense negar que és cert que el primer món explota i ha explotat sense compassió a […]\ndivendres, juliol 2, 2010\nSovint parlem dels nostres amics, sense adonar-nos-en que aquesta és una paraula molt gruixuda. Qualifiquem d’amics a persones que són simplement coneguts o confonem la bona sintonia amb l’estimació. No podem rebaixar el nivell del llenguatge d’una manera tan barroera. Un amic és una persona que t’estimes i que t’estima. Un amic és algú disposat […]


Traduí, a més, al llatí l'Enchiridion d'Epictet de Hieràpolis, el Càrmides de Plató i algunes Històries d'Heròdot. Va ser el primer filòleg occidental que va poder rivalitzar amb els immigrants grecs en el coneixement del grec clàssic; també va ser el primer que va introduir esmenes en textos grecs clàssics. A partir de 1480, va començar a donar classes de literatura grega i llatina. Alguns dels que van assistir a les seves classes van ser Miquel Àngel Buonarroti, l'erudit alemany Johannes Reuchlin i els humanistes anglesos Thomas Linacre i William Grocyn. Posseïa, segons sembla, un encant irresistible. Va ser tutor dels fills de Llorenç el Magnífic, que va ser amic seu i el seu protector. Poc després de la seva mort, va morir ell mateix, en plena invasió francesa de la Toscana.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Angelo_Poliziano&oldid=23875415»\nDarrera modificació: 25 juny 2020 a les 10:56\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 juny 2020 a les 10:56.