L'empresa la Saleta invertirà nou milions en una residència al polígon Sanxo Llop de Gandia - Diari Serpis\nL’alcaldessa de Gandia, Diana Morant; el CEO de la Saleta Care, Fernando Ruíz; la directora tècnica, Mary Martínez; el regidor de Responsabilitat Social i Polítiques amb la Ciutadania, Nahuel González; el director general d’Urbanisme, Vicent Mascarell; i l’arquitecte Francisco Nebot, han presentat el projecte de la residència per a gent gran que es construirà al polígon Sanxo Llop de la mà de l’empresa La Saleta.\nL’alcaldessa s’ha referit a la iniciativa com «un projecte de ciutat que ve acobrir una necessitat de la nostra ciutat i de la comarca, que enforteix l’esperit de Gandia com a ciutat amigable amb la gent gran».\nDiana Morant ha destacat que el projecte ha estat possible gràcies a la col·laboració públic-privada. «Portem molts mesos treballant en la iniciativa. El departament d’Urbanisme va rebre la proposta per part del’empresa i des de llavors hem estat buscant diferents ubicacions fins a trobar la idònia, que ha estat el polígon Sanxo Llop«.\nL’alcaldessa explicar que la ubicació es va decidir per diversos aspectes com són que el polígon Sanxo Llop va néixer amb la vocació de cobrir les necessitats sociosanitàries de la ciutat creant sinergies amb l’Hospital Comarcal. A més, Morant ha destacat que «fins fa pocs dies, Sanxo Llop era una urbanització bloquejada, ja que l’agent urbanitzador no havia complert amb les seues obligacions i que la subestació elèctrica està encara perconstruir». «En l’últim plenari de novembre, desbloquegem el polígon complint amb el nostre compromís amb la ciutadania i amb iniciatives concretes que ja teníem a sobre de la taula. Iniciatives que no volíem que la ciutat perdera«.\nD’aquesta manera, en ser ara l’Ajuntament de Gandia l’agent urbanitzador, els treballs es poden reprendre alhora que s’han mantingut contactes amb la Direcció General d’Energia per impulsar la subestació elèctrica que ja es troba en procés administratiu.\nAmb la posada en marxa de la residència i tal com s’ha explicat durant la roda de premsa, es generaran més de 90 llocs de treball en un sector on 90% de l’ocupació és femenina amb el que s’aconseguirà millorar les ràtios de desocupació femenina a la ciutat i la comarca. «Cada vegada que s’inverteixen el sector sociosanitari es genera economia i ocupació«, afirma Morant.\nLa Saleta Care compta amb més de 22 anys d’experiència en el sector sociosanitari de la Comunitat Valenciana, gestiona 18 centres residencials i de dia per a persones dependents, i 500 usuaris d’ajuda a domicili.\nEn aquests 20 anys de trajectòria, l’empresa ha anat creixent i focalitzant la seua política en la innovació del Model de Cures Sociosanitàries. Resultat d’aquest procés, la Saleta s’ha convertit en un referent en l’àmbit autonòmic en atenció a les persones dependents i ara té previst un procés d’expansió en l’àmbit estatal. Dins d’aquest procés d’expansió ha triat Gandia, on gestionaran una residència amb 140 places i amb una concertació amb la Generalitat Valenciana elevada.\nLa importància d’aquesta residència rau en la seua modularitat. 6 mòduls que agruparan les persones grans pel seu estat cognitiu i de dependència. 6 mòduls amb menjador, jardí i zones comuns pròpies, a més d’una zona comuna a tots per a teràpia, cures i serveis generals. Serà la primera residència de la Comunitat Valenciana amb aquesta tipologia.\n«Per tot això, en un context en què la natalitat està baixant i l’esperança de vida augmenta, i en un moment en què Gandia necessita projectes com aquest (més de 13.000 persones tenen més de 65 anys, el que suposa el 18% de la població), vull agrair-los que hagen pensat en nosaltres«, afirma Morant, qui ha afegit que «la col·laboració publico-privada ésfonamental perquè isquen a la llum projectes com el que presentem avui que vénen a enriquir l’actual oferta a Gandia i que ens posiciona com una ciutat referent en cura i atenció a la gent gran«.\nPer la seua banda, el CEO La Saleta Care, Fernando Ruiz, ha explicat que»Gandia sempre ha estat un dels nostres objectius i al costat del govern hem aconseguit trobar una solució» i que dins dels acords a què s’ha arribat amb l’ajuntament es preveu la creació d’ocupació local, formació de perfils específics, que el centre siga majoritàriament concertat juntament amb la Generalitat Valenciana a més de comptar amb algunes places per asituacions de risc o urgència. Ruiz ha explicat que la residència tindrà 7.500 metres quadrats construïts amb possibilitat d’augmentar la superfície per oferir nous serveis i que la inversió que realitzarà la mercantil supera els 9 milions d’euros.\nMary Martínez ha incidit en què el model de treball de l’empresa se centra en la persona. «Hem canviat el model de cura perquè siguen els centres els que s’adapten a la gent gran. Amb el disseny modular que farem a Gandia aconseguim que les persones se senten com a casa i potenciem la seua autonomia per reduir els processos de dependència, a més de formar els equips per generar activitats participatives. Pretenem que la residència siga un espai més on els residents puguen interactuar col·laborant amb els col·lectius veïnals«.\nL’arquitecte del projecte, Francisco Nebot, ha explicat que «la modulació del projecte és vital per aconseguir que els residents se senten com a casa i és el primer d’aquest tipus que instal·larem a la Comunitat Valenciana«, i ha destacat que cada mòdul constarà de 25 habitacions de les quals la meitat seran dobles i l’altra meitat individuals. Els mòduls tindran dotacions per a cada un d’ells per evitar les massificacions en espais compartits com el menjador, a més de comptar amb cafeteria, restaurant o zona social, entred’altres. D’altra banda, els espais estan dissenyats per millorar l’habitabilitat i la comoditat amb recorreguts enjardinats evitant en la mesura del possible les escales. La residència comptarà amb zones comuns per compartirel temps amb les visites i fins i tot compta amb zona infantil.\nEl regidor Nahuel González ha valorat positivament la implantació d’aquesta residència destacant que «la dependència ens afecta a tots, ja que són moltes les persones grans i les seues famílies que no tenen lacapacitat d’accedir a aquest tipus de recursos«, i recorda que en els últims dos anys el consistori ha rebut 87 sol·licituds per a aquest tipus de residències. «Falten places per a aquest tipus d’atencions i una iniciativa com aquesta només pot comptar amb un govern que facilite la col·laboració públic privada perquè es beneficie la ciutat de Gandia i s’aconseguisca complementar les atencions que es presten en els centres de dia«.\nFinalment, Vicent Mascarell ha declarat que «els governs estem perfacilitar que les coses bones passen tal com afirma l’alcaldessa. Hui estem davant d’un fet concret que és fruit del treball responsable durant moltsmesos. La satisfacció és doble perquè generem un espai per als nostres majors que també generarà economia i ocupació a més de desbloquejar elpolígon Sanxo Llop per convertir-lo en un espai d’oportunitats per a la ciutati la comarca«.


EBRE NEGRE: 2012\nEBRE NEGRE 2012 "té un racó dalt del món"\nTambé el magnífic blog de Jesús Tibau aposta per recomanar l'EBRE NEGRE 2012.\nPodeu llegir-ne l'entrada clicant AQUÍ\nPublicat per Jordi Pijoan-López a 3:07 Cap comentari:\nCLIO en marxa\nAquest cap de setmana CLIO ha estat present a la Fira de Jesús i a la Fira de Vinaròs (imatge) com a prèvia de la presentació oficial que tindrà lloc dissabte vinent 28 d'abril a Vall-de-roures.\nLa Trobada al diari El Punt\n18/04/12 02:00 Jordi Duran\nPublicat per Fede Cortes a 9:28 Cap comentari:\nUna etiqueta ben negra\nJa tenim etiqueta pel vi de la Trobada, perquè aquest any la Cooperativa Falset-Marçà ens embotellarà una partida especial per a naltros. Com correspon a l'ocasió és una etiqueta ben negra, amb l'assassina Clio mostrant l'arma del crim (és sang o és vi?).\nPublicat per Fede Cortes a 1:38 2 comentaris:\n"Brevis Coniuratione" parla de "Clio assassina"\nBrevis Coniuratione, blog d'Història, ha dedicat una entrada al llibre de la trobada.\nEnllaç de l'entrada clicant AQUÍ\nPublicat per Jordi Pijoan-López a 1:55 Cap comentari:\n"De Roquetes vinc..." parla d'Ebre Negre 2012\nEl blog de les cabòries de Juanma Garcia parla de la trobada, tot recomanant-la.\nPublicat per Jordi Pijoan-López a 2:18 Cap comentari:\nLa Llibreria Negra i Criminal recomana EBRE NEGRE 2012\nLa cèlebre llibreria de la Barceloneta, referent del gènere negre a nivell estatal, recomana que assistiu a l'EBRE NEGRE 2012 i que us feu amb el Clio assassina. Sereu capaços de no fer-ne cas?\nPer llegir l'entrada cliqueu AQUÍ\nPublicat per Jordi Pijoan-López a 2:28 Cap comentari:\n"L'espill de l'orb" recomana l'Ebre Negre 2012\nEl blog literari de Francesc Arnau recomana l'Ebre Negre 2012.\nPublicat per Jordi Pijoan-López a 2:07 Cap comentari:\n"Clio assassina" i l'EBRE NEGRE 2012 al "Lletres Ebrenques" d'Antena Caro\nDivendres 9 de març, en l'emissió del Lletres Ebrenques d'Antena Caro, l'Emigdi Subirats ha entrevistat a Jordi Pijoan-López, comissari de l'EBRE NEGRE 2012 - 3ª Trobada de Gènere Negre al Matarranya, per parlar d'aquest acte i del llibre que se n'editarà: Clio assassina. Si voleu sentir l'entrevista cliqueu AQUÍ\nPublicat per Jordi Pijoan-López a 9:31 Cap comentari:


Un desguàs de la carretera de Moià a Collsuspina fa 6 anys que no té reixa - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nRegió7 » Moianès\nUn desguàs de la carretera de Moià a Collsuspina fa 6 anys que no té reixa\nLa Generalitat estudiarà expedientar el propietari si no ho arregla abans de tres mesos\nalan ruiz terol | moià 02.09.2016 | 07:35\nAccés situat al tram quilomètric 31 de la nacional 141c a.r.t.\nEl desguàs d'un accés situat al tram quilomètric 31 de la nacional 141c, al terme municipal de Moià i en el camí a Collsuspina, fa sis anys que no té una part de la reixa. A la Policia Local no li consta que hi hagi hagut cap accident de trànsit pel mal estat d'aquest tram de la via, conegut com a trencant de Parès, però adverteix que el punt és perillós i convé arreglar-lo.\nEl servei de carreteres de la Generalitat de Catalunya, que és qui té competències per actuar en la via interurbana, ha requerit al propietari de la finca que ho arregli en dues ocasions. Finalment, aquest va accedir fer-ho i l'any 2013 va demanar l'autorització per arreglar la reixa del clavegueram. La Generalitat l'hi va concedir, però el termini d'un any va expirar sense que el propietari hi posés remei. En aquell moment, l'Administració no va prendre mesures.\nAl cap d'un temps, el propietari va tornar a demanar permís per intervenir. Se li va concedir el 30 de novembre del 2015. A partir d'aquest dia tornava a tenir 12 mesos per posar fil a l'agulla. Quan falten tres mesos perquè s'acabi el termini, però, no s'observa que s'hagi realitzat cap actuació. La Generalitat encara confia que s'arregli. Si no, estudiarà obrir un expedient sancionador al propietari. La reincidència seria un factor determinant.\nEl regidor d'Urbanisme de l'Ajuntament de Moià, Albert Clusella, assegura que el consistori no pot fer-hi res. "Fa anys que hi ha aquest problema, però com a Ajuntament hi tenim poc a dir. La competència és de Carreteres i l'obligat d'arreglar-ho és el propietari", diu. Clusella nega que el consistori pugui arreglar l'accés pel seu compte i carregar després la factura a qui pertoqui. "No som competents. Si ho fóssim, ens ho podríem plantejar", diu.\nEl 6 de maig del 2010 la Policia Local va informar el servei de Carreteres de la sostracció de la reixa de ferro i va demanar que se n'instal·lés una de nova. Els responsables de la sostracció, expliquen, van ser probablement "lladres de ferralla, com els que roben cables de coure".\nDe manera provisional, la policia va col·locar uns cons per avisar els conductors del perill que suposava el sot de mig metre que va quedar al desguàs sense coberta. En veure que no s'arreglava, la policia va decidir reforçar els cons fixant-los al terra mitjançant barres de metall. Sis anys després, l'estat de l'accés és el mateix.


Inauguració Exposició: 13 d’abril a les 19h.\nDates d’exposició: 13 d’abril al 10 de Maig. Obert els dilluns, dimarts, dimecres de 19 a 21h. Per Visites concertades (L’Estruch | Fàbrica de creació de les arts en viu) al 606706497\nLloc: Nau Sud. carrer de Sant Isidre, 140, 08208 Sabadell\nAmb més de 25 anys d’experiència he participat com a escultor en nombroses exposicions individuals i col·lectives . He desenvolupat el meu treball tant a Catalunya com a l´estranger, sent el meu treball més recent al centre National Sculpture Factory ( Cork. Irlanda) https://vimeo.com/221065608\nLes meves darreres obres s´emmarquen en el Landart i en el treball de materials reciclats provinents de la natura. Compagino l´escultura amb la docència a la Facultat de Belles Arts de la Universitat de Barcelona així com a l´Escola superior d’arts plàstiques i disseny de Catalunya (ESDAP), campus Llotja.\nTroballes neix a partir de tres escultures, Barca/Medusa/Ancora, creades per mi.\nAquest viatge comença amb un record íntim de la meva infantesa: Una barca partint de la platja d’Altafulla, fent-li un homenatge al meu pare. La Barca ens remet a l’inici de l’aventura, a la recerca de nous horitzons, interiors o exteriors.\nLes escultures s´han construit a partir de materials trobats i reciclats autòctons recollits a la zona del Delta de l´Ebre, comarques de l´Alt Camp i altres contrades. Es un clar tribut a la terra que tinc present. L´exposició es una mostra introspectiva dedicada íntegrament a la mar, que es presenta com a centre, principi i fi d’un viatge metafòric i vital, i amb un discurs transversal i personal.\nLa curiositat em porta a descobrir el llegat de la capital de la Hispània Citerior, i a traves de l’arqueologia, prenc consciencia d’aquest passat ancestral. La segona obra està inspirada en la Medusa del mite de Perseu. La Gorgona formava part de l’emblema central d’un dels millors mosaics procedents d’una domus de la ciutat de Tàrraco i traslladada al Museu Arqueològic, l’any 1857. La Medusa i el mirall representen el punt crític del viatge, la confrontació́ amb les dificultats i amb la mirada petrificant del monstre, que és, en última instància, la trobada amb un mateix. Aquesta reinterpretació́ del mite ha donat lloc a una mirada més amable, no destructiva, però̀ sí analítica i que converteix l’ull i el mirall, en espais d’autocrítica realista.\nLa darrera obra, l’Àncora, simbolitza el punt de repòs al final del viatge, un lloc de pau interior i de calma. No és però̀, el destí́, el Port, sinó́ una parada en un trajecte que no acaba mai.\nLa utilització́ dels diferents efectes visuals i sonors creats específicament per a la mostra, transformen l’espai inicial. És una manera diferent de veure l’escultura i permet un diàleg amb l’espectador, que esperem no quedi indiferent.\nexposiciÃ³ CerÃ mica, Natura, Aire 8 abril 2021\nprofessorat L'entorn calÂ·ligrÃ fic, l'essÃ¨ncia de la lletra i el TapÃs de la CreaciÃ³ de la Catedral de Girona. Cristina Simon 8 abril 2021\nprofessorat PAISATGES IMAGINATS - Ã€ngel MartÃnez 5 abril 2021\nalumnat La dificultad de ser - David Collantes 26 marÃ§ 2021


Tempesta al MACBA pel cessament de dos directius | betevé\nTanya Barson considera que els canvis a l’organigrama "no responen a cap necessitat objectiva"\nRedacció | dimarts, 20 de juliol del 2021, a les 10.17\n(ACN) El MACBA ha cessat la conservadora en cap del museu, Tanya Barson, i el cap de programes, Pablo Martínez. Així ho ha explicat Barson a través d’Instagram i ho ha confirmat l’ACN de fonts del museu. El MACBA ha argumentat canvis en l’organigrama del museu, en el qual es potenciarà la mediació i l’educació.\nTanya Barson ha publicat aquest dilluns al seu Instagram una carta en la qual parla del cessament. Considera que els canvis a l’organigrama “no responen a cap necessitat objectiva i tenen com a conseqüència principal la constitució d’un model de gestió museística en què la governança neoliberal se situï per sobre del disseny i desenvolupament de continguts”. Barson ha apuntat que en el nou organigrama del MACBA s’agrupen tots els departaments de “l’àrea curatorial” i de programes sota una àrea anomenada ‘Directorate of curation and research’.\nLa fins ara conservadora en cap també ha ressaltat que aquestes decisions donen més poder al gerent, Josep Maria Carreté, i deixen al director artístic “un paper menor i més simbòlic”. Així mateix, ha criticat que amb aquest gir museogràfic s’enderroca el model institucional que el MACBA havia construït des de finals dels anys noranta i que li va donar reconeixement internacional.\nMACBA: “És un mandat dels òrgans de govern”\nEn un comunicat, el museu ha agraït la professionalitat, la dedicació i la feina que han dut a terme en els darrers cinc anys tant Barson com Martínez. “Cap acomiadament és agradable“, ha indicat, al temps que ha lamentat “la comunicació per escrit que s’ha fet com a darrer recurs davant la impossibilitat de reunir-se d’aquestes persones”.\nEls museus, gratis a Barcelona el primer diumenge de mes\nEl MACBA ha assenyalat que el canvi organitzatiu respon a un nou organigrama, treballat des de l’octubre del 2020 amb totes les administracions que formen part del Consorci del museu (Ajuntament de Barcelona, Generalitat, Ministeri de Cultura i Fundació MACBA) i amb equips del museu. “El canvi esmentat obeeix un mandat dels òrgans de govern de la institució de revisar l’organigrama per adaptar l’organització a l’escenari postcovid i iniciar així una nova etapa de nova direcció, nous continguts i, sobretot, un museu més proper a la ciutadania”, ha afegit.\nEl Consell General del Consorci del MACBA va nomenar Elvira Dyangani Ose com a nova directora dijous passat. Fonts del MACBA han explicat que, entre altres canvis organitzatius, es crea una nova Direcció d’Educació i Mediació, que depèn de direcció, que inclou els departaments d’Educació, Mediació, Responsabilitat Social i Accessibilitat, i Gestió de Públics. També es potencia una Direcció de Conservació i Recerca, que inclou els departaments de Programes, Exposicions, Col·lecció, Publicacions i Centre de Documentació, que també depenen de la directora. Les mateixes fonts han explicat que en cap cas la gerència “acumula més poder, sinó tot el contrari”.


Els Bombers treballen en un incendi forestal a Tivissa, a la Ribera d'Ebre - Teleponent\nInici Succesos Els Bombers treballen en un incendi forestal a Tivissa, a la Ribera...\nUn bomber treballant en l'extinció de l'incendi forestal de Tivissa\nEls Bombers de la Generalitat treballen aquest dissabte a la tarda en un incendi de vegetació forestal a Tivissa (Ribera d’Ebre). L’avís del foc s’ha rebut a les 14.39 hores a la zona coneguda com les muntanyes dels Burgans, al sud del terme municipal.\nFins a 16 dotacions terrestres i 5 mitjans aeris s’han desplaçat al lloc, en un incendi amb diversos focus secundaris i empès per la marinada que bufa a la zona. El flanc esquerra és el més actiu, però avança cap a una zona de conreus, mentre que el flanc dret ja està estabilitzat i el cap va en direcció a una zona d’oliveres. En paral·lel, aquest dissabte també s’han declarat dos focs més, ja estabilitzats, al Soleràs (Garrigues) i a Navàs (Bages).\nL’incendi del Soleràs ha afectat vegetació agrícola i l’avís s’ha rebut a les 11.45 hores. Ha cremat 1,93 hectàrees i els Bombers hi han treballat amb sis dotacions terrestres i tres mitjans aeris, que ja s’han retirat.\nI a Navàs, l’avís del foc s’ha rebut a les 13.28 hores a la zona el Mujal. Ha cremat vegetació forestal i 10 dotacions terrestres i un mitjà aeri s’han encarregat de la seva extinció. Ha afectat un perímetre d’aproximadament 1,5 hectàrees de terreny.\nfocs de vegetació\nArticle anteriorMillora generalitzada dels índex per covid-19 a les comarques de Lleida\nArticle següentLleida, campanya agrària 2021


Les propostes més innovadores de la Setmana de la Moda, a la 12a edició del Circuit\nLa dotzena edició del Circuit, l'acte que tanca la Setmana Internacional de la Moda de Barcelona, obre amb una agenda carregada de propostes. El Circuit és una plataforma de llançament de noves tendències en moda, gastronomia, música, cinema i arts plàstiques, destinada als professionals que treballen en aquests sectors. La temàtica d'enguany se centra en els extrems, en l'Op Art, en el blanc i el negre.\n23/09/2005 - 00.00 Actualitzat 23/09/2005 - 12.07\nLa Passarel·la Gaudí ha donat pas al Circuit, l'activitat més avantguardista de la Setmana Internacional de la Moda de Barcelona. Els dies 22 i 23 de setembre i repetint espai, el pavelló número 8 de la Fira de Barcelona, aquest certamen reuneix joves dissenyadors, propostes culinàries i les últimes tendències en música, cinema i arts plàstiques.\nUna de les novetats de l'edició d'enguany és DemoCircuit, un nou espai que s'integra a la passarel·la amb les propostes més influents en el panorama de la moda amb un total de 40 expositors nacionals i internacionals, entre els quals destaquen David Valls, Ángel Vilda, Plar Ruiz o Mercedes Gallego.\nEl Circuit també compta amb la presència de reconeguts dissenyadors internacionals, com la belga Marina Yee, l'hispanoalemany Tillmann Lauterbach o l'espanyola Susana de Cangas, que dijous van presentar amb molt bona acollida algunes de les seves propostes.\nDavid Valls obre el Circuit i tanca la Passarel·la Gaudí\nEl saló Moda Barcelona desapareix del BCN Fashion Week per la competència de Bread&Butter\nEl circuit arrenca amb la desfilada de David Valls al Parc de la Ciutadella


Inici Bloc de l'Alcalde Paraules de l'alcalde en la inauguració del nou Centre de Salut a Roquetes\nCategoria principal o arrel: Blocs Roquetes\tCategoria: Bloc de l'Alcalde\tPublicat el Dimarts, 25 Juliol 2017\nPerquè en este gran edifici dedicat a l’atenció mèdica, la millora i promoció de la salut, i -com deia el Conseller de Salut en la seva salutació al programa de festes d’aquest any “pensant en les persones i aportant la màxima qualitat en l’atenció a les seves necessitats”- no només s’hi ubicarà el nou Centre d’Atenció Primària (CAP) de Roquetes, sinó que també es complementarà amb altres serveis vinculats a la salut pública.\nI, més a més de la important inversió econòmica que ha suposat per al govern de la Generalitat la construcció d’este edifici -ubicat a l’entrada principal de Roquetes on marca un nou disseny en la configuració urbana- no només es milloren els equipaments i s’amplien els serveis en l’atenció sanitària que fins ara teníem, sinó que ens permet alliberar la planta baixa de l’antic ajuntament per a poder ubicar-hi, i millorar, els serveis d’atenció social.\nPerò una obra com aquesta no ens ha caigut del cel, ni s’improvisa, ni es du a terme en quatre dies, sinó que és fruit d’una reivindicació justa, realista i raonada, del treball de molta gent, d’una rigorosa planificació, de llargues negociacions i de bona sintonia entre el govern local i el Departament de Salut del govern de Catalunya.\nEn este cas, unes negociacions que ja van començar fa anys. De fet quan vam realitzar les obres de remodelació del, fins fa pocs dies Consultori Mèdic Local, en la seva inauguració el 14 d’abril de l’any 2000 per part del Conseller de Sanitat i Seguretat Social el Sr. Eduard Rius, vam iniciar converses amb el Dr. Josep M. Pepió, en aquella època Director Mèdic d’Atenció Primària a les TE., per tal que en el futur Roquetes disposés d’un nou edifici i més serveis. Després ja va ser amb el Dr. Albert Gómez, en la seva etapa de Director dels Serveis Territorials de Salut a les TE., amb qui vam continuar les negociacions per tal de dur a terme el projecte que avui inaugurem.\nA tots dos l’agraïment de la nostra ciutat, tant per la implicació en la reforma del Consultori Local de Roquetes en aquella època, com per la participació, elaboració, suport, i aprovació d’este projecte, d’este ambiciós projecte de nou centre de salut, avui fet realitat.\nTambé vull agrair al Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya, en la seva globalitat des del Conseller Boi Ruiz per la col·locació de la 1a pedra el 28 de març de 2015 fins al conseller Toni Comín, passant per l’actual Dir. Territorial de Salut el Sr. Ismael Piñas, el Gerent de l’Institut Català de la Salut a les Terres de l’Ebre Sr. Carles Tobar, la Directora d’Atenció Primària Sra. Maria Ferrer, o l’amic, regidor i Cap de la Direcció de Sistemes d’informació de la Gerència de l’ICS a TE. el Sr. Jordi Baucells que ha estat el pont de comunicació imprescindible entre l’ajuntament i el Departament de Salut. També agrair a la Sra. Mercè Miralles Directora Territorial d’Empresa i Coneixement els tràmits fets per agilitzar el final d’obra, a tots els vull agrair la seva participació per a fer possible l’important inversió -econòmica i assistencial- que el Departament de Salut ha fet en el nostre municipi.\nJa per acabar, també vull destacar que ha estat una inversió que s’ha dut a terme en el termini establert tot i la conjuntura econòmica difícil que patim, i en un marc polític de bloqueig i ofegament constant per part de l’Estat espanyol a les diferents administracions públiques catalanes; el que em fa pensar en les grans possibilitats de creixement i benestar que com a país tindríem si poguéssim disposar -i per tant invertir a Catalunya- tots aquells impostos que paguem i els recursos que amb el nostre treball generem però que ara se’ls queda l’Estat i no tenen retorn. Possibilitat que estarà a les nostres mans l’1 d’octubre quan es dugui a terme el referèndum en el qual podrem decidir com, i quin país volem.\nmoltes gràcies per la seva visita a Roquetes,\nmoltes gràcies per la seva fermesa al capdavant del govern de la Generalitat,\ni que el 2 d’octubre puguem celebrar la victòria de la democràcia a Catalunya!!!


Llaurant la Llengua, per Leo Giménez: ‘a fosques’ - Castelló Notícies\nInici Autors/res Llaurant la Llengua, per Leo Giménez: ‘a fosques’\nLa locució a fosques té el sentit de ‘sense llum, sense claror’, “Caminàvem a fosques entre els arbres”, “Se’n va anar la llum i ens vam quedar tota la nit a fosques”. L’Acadèmia Valenciana de la Llengua l’ha registrada en el Diccionari normatiu valencià. Hi ha la variant a les fosques, amb el mateix significat. Té també sentit figurat, com en les frases: “Sobre eixa qüestió estic completament a fosques, no en sé res”, “Ho decidixen tot el president i el secretari, la resta de la Junta estem a fosques, ens assabentem de les decisions quan ja estan preses”. La locució a fosques també la tenen registrada el Diccionari català-valencià-balear, el Diccionari valencià (GV-IIFV-Bromera-Lacreu) i el Diccionari de la llengua valenciana de la RACV.\nHan emprat la locució a fosques Joaquim Aierdi, Leopold Ignasi Planells, Joan Baptista Escorigüela, Josep Bernat i Baldoví, Daniel Martínez Ferrando, Josep Peris Celda, Vicent Pla Mompó, Joan Valls, Miquel Adlert, Vicent Andrés Estellés, Maria Beneyto, Enric Valor, Manuel Sanchis Guarner, Carmelina Sánchez-Cutillas, Isa Tròlec, Joan Fuster, Carmelina Sánchez-Cutillas, Àngels Moreno, Pepa Guardiola, Víctor Labrado, Núria Roca, Josep Palomero, Maluy Benet, Eugeni S. Reig, Josep Piera, Josep Saborit, Toni Sabater i Abelard Saragossà, entre molts altres escriptors i lingüistes, com informa el Corpus Informatitzat del Valencià.\nEl vocable arrepretó significa ‘acció d’arrepretar’, ‘acció d’oprimir molt i reiteradament’, “Amb uns quants arrepretons aixina em deixes derringlada”. L’Acadèmia Valenciana de la Llengua ha inclòs esta paraula en el Diccionari normatiu valencià. Té el sinònim arrepretada.\nEl vocable baciner/a té dos significats. El primer té el sentit de ‘persona que va amb una bacina (recipient redó de metall per a demanar almoina, portar aigua o altres usos similars) captant per a una finalitat piadosa’, ‘persona que fa bacines o que en ven’. Però en la parla valenciana té també l’accepció de ‘persona que té per costum ficar-se a on no la criden’, sentit admés com a normatiu pel Diccionari normatiu valencià, “Eres un baciner, et claves a on no t’importa, sempre vas dotorejant-ho tot’. El Diccionari general de Francesc Ferrer Pastor i el Diccionari de la llengua valenciana de la RACV tenen registrada la paraula baciner amb esta última accepció.\nEl vocable bacora té, en primera accepció, el significat de ‘figa primerenca, fruit de la figuera bacorera, més grossa que la figa del temps i molt saborosa’. Esta paraula l’arrepleguen la majoria de diccionaris. L’Acadèmia Valenciana de la Llengua l’ha inclosa en el Diccionari normatiu valencià com a entrada principal. Este fruit el tenim madur a finals de juny, mentres que la figa ordinària madura per l’agost-setembre, “A Sant Joan bacores, verdes o madures, però segures”, “A l’agost, figues i most”. El nom bacora també s’aplica a ‘persona dèbil de caràcter o d’enteniment, bleda, fava, bovot’, “Ramonet és un bacora, tot s’ho creu i tots li la peguen”. En la parla valenciana es denomina també bacora la ‘part dels òrgans genitals femenins que envolta l’obertura externa de la vagina’, ‘vulva’, també dita, col·loquialment, figa. “Tens una bacora…” se li diu a una dona calmosa, tranquil·lota, indolent. Eixa accepció ha sigut arreplegada també en el Diccionari normatiu valencià. Eixe sentit de bacora el registren també el Diccionari català-valencià-balear, el Diccionari valencià (GV-IIFV-Bromera-Lacreu) i el Diccionari de la llengua valenciana de la RACV.\nUna bacora és també una classe de peix semblant a la tonyina, però més menut. Han emprat esta paraula, en alguna de les accepcions descrites, gran profusió d’escriptors valencians, com ara Lluís Galiana, en la Rondalla de rondalles, Josep Bernat i Baldoví, Francesc Martínez i Martínez, Josep Peris Celda, Teodor Llorente, Josep Giner i Marco, Manuel Sanchis Guarner, Entic Valor, Emili Casanova, Manuel Molins, Jordi Colomina, Isabel Clara Simó, Josep Lozano, Eugeni S. Reig, Àngel Calpe, Joan Olivares, Urbà Lozano, Jordi Raül Verdú, Eduard Mira, entre molts altres, com testimonia el Corpus Informatitzat del Valencià.\nUna bacorera és ‘figuera que fa bacores; sol ser de més tamany que la figuera comuna, amb pàmpols o fulles més grans, que fa bacores i figues’. És una paraula normativa, registrada en el Diccionari normatiu valencià. Diccionari català-valencià-balear, el Diccionari valencià (GV-IIFV-Bromera-Lacreu), Diccionari general de Francesc Ferrer Pastor i el Diccionari de la llengua valenciana de la RACV. Han emprat el vocable bacorera Joaquim González Caturla i Bernnat Capó.\nL’adjectiu zelós té dos significats, l’un té el sentit ‘que té zel’, ‘que actua amb zel’, que és ‘atenció eficaç que algú posa en el compliment de les seues obligacions’, ‘interés ardent i actiu a favor d’una persona, d’una idea o d’una causa’. L’altre és ‘persona que sent zels’, “Xavier és molt zelós, sempre està demanant explicacions a la seua dona d’a on va i d’a on ve’, “Anna és molt zelosa, té zels de la cosina per les bones notes que esta trau”. L’Acadèmia Valenciana de la Llengua ha donat a l’adjectiu zelós caràcter normatiu definitivament en incloure’l en el Diccionari normatiu valencià.\nLa paraula zels, en plural, entre altres significats, té el sentit de ‘sentiment d’inquietud o de recel que experimenta algú, produït pel temor que una altra persona li lleve l’afecte de la persona estimada’, “Té zels de la seua germaneta”, “Toni és un manoll de zels, és insuportable viure amb ell, per això ens hem divorciat”, ‘enveja de les coses que un altre té o de l’èxit que aconseguix’, “Antoni no suporta que a Joaquim li vagen tan bé les coses, tot són zels que li té”. Fa algun temps eixos significats, normativament, només els arreplegava el vocable gelosia, però actualment també els arreplega la paraula i forma zels, tant en el Diccionari normatiu valencià, com en el Diccionari de la llengua catalana. També tenen registrada esta paraula amb el significat descrit el Diccionari català-valencià-balear, el Diccionari general, de Francesc Ferrer Pastor, el Diccionari valencià (GV-IIFV-Bromera-Lacreu) i el Diccionari pràctic d’ús del valencià (Bromera-Lacreu).\nHan emprat el vocable zels amb el sentit citat Carles Ros, Bertomeu Tormo, Joan Baptista Valls, Joaquim Garcia Girona, Francesc Almela i Vives, Pere Maria Orts, Ximo Vidal, Toni Cucarella, Pep Castellano, Carme Miquel, Emili Casanova, Rafael Alemany, Tobies Grimaltos, Xavier Mínguez, Lucrècia de Borja i Bairén, entre altres escriptors o lingüistes, com constata el Corpus Informatitzat del Valencià.\nArticle anteriorL’Ajuntament de Castelló posa en marxa una nova iniciativa cultural ‘Cicle en Marxa’\nArticle següent‘La mort de Guillem’, premi del públic en el Festival Internacional de TV, Guió i Cinema de Los Angeles


D’aquesta manera, es revoca l’acord del 28 de març de 2019 del text del conveni aprovat per l’Ajuntament, ja que els serveis jurídics de l’Agència Catalana de l’Aigua han hagut de reformular el text, atès que la titularitat de les passarel·les recau sobre l’ACA i que, per tant, el projecte de diagnosi i rehabilitació de les passarel·les i les obres que se’n derivin van al seu càrrec. El conveni, d’altra banda, estipula que, un cop finalitzi l’actuació a les dues passarel·les, aquests elements passaran a ser de titularitat municipal.\nEl projecte ha de permetre verificar el càlcul estructural de les passarel·les de Cal Grau i del Molí d'en Fontanet i definir les actuacions necessàries per garantir-ne l’estabilitat, amb l’objectiu d’evitar riscos per a les persones. És per aquest motiu que l’Agència Catalana de l’Aigua i l’Ajuntament han tancat els accessos de les passarel·les i s’han senyalitzat camins alternatius.\nAmbdós ponts els va construir la Confederació Hidrogràfica del Pirineu Oriental, després dels aiguats esdevinguts l’any 1962 i en el marc de les obres d’endegament del riu Ripoll.\nPresenten patologies diverses, com ara danys per la carbonatació de les estructures de formigó; oxidació de les armadures; insuficiències en els tensors, que no poden garantir l’estabilitat òptima de l’estructura de les instal·lacions, i les baranes no acompleixen la normativa vigent de seguretat en l’espai públic. Es desconeix el cost global de les actuacions, a l’espera de la redacció del projecte.\nTags: Agència Catalana de Aigua, Passarel·les del Ripoll


Més de 92.000 persones denuncien abusos sexuals dels Boy Scouts - Regió7\nELPERIÓDICO | DELAWERE\n17·11·20 | 10:32\nUnes 92.700 persones han denunciat haver sigut víctimes d'abusos sexuals en l'organització nord-americana Boy Scouts of America (BSA, en anglès), segons van informar aquest dilluns els advocats de les víctimes que porten el cas.\nEls lletrats van avançar aquest diumenge que els denunciants eren uns 82.000, però la xifra va augmentar fins als 92.700 al tancament del període per presentar la demanda davant un tribunal de fallida a l'estat de Delaware (EUA), on els Boy Scouts es van declarar en fallida aquest any en un intent de sobreviure a l'onada de querelles.\nPaul Mones, un dels advocats involucrat en casos contra els Boy Scouts durant gairebé dues dècades, explicava aquest diumenge a 'The New York Times' que la prevalença dels abusos que es detallen en els casos presentats és imponent, però que tot i això podria reflectir només una fracció del nombre de víctimes reals. «Sabia que hi havia molts casos», ha dit Mones, «però mai em vaig plantejar que s'acostessin a aquest número».\nL'allau de demandes suposa una tasca monumental pel cas de fallida, amb el qual els Boy Scouts pretenen reorganitzar-se i estructurar un fons de compensació per a les seves víctimes, per això un jutge va imposar el 16 de novembre com a data límit per presentar una queixa d'abús.\nEn la seva declaració de fallida, els Boy Scouts al·leguen que tenen béns per valor de 1.000 milions de dòlars, però també compten amb una xarxa de consells locals que al seu torn posseeixen centenars de campaments i altres propietats per tot el país a la vora de llacs o en valls, on els joves reben formació en habilitats d'exploració o valors ètics.\nEn un comunicat, els Boy Scouts afirmen que l'organització està «desolada pel nombre de vides afectades per l'abús passat», i assenyala que per això han iniciat un procés accessible perquè puguin reclamar una compensació. «La resposta que hem vist de les víctimes ha sigut devastadora», ha insistit l'organització, que ha demanat perdó.\nSegons l'organització, més de 130 milions d'ells han passat pels seus programes al llarg de la seva història, entre els quals destaquen personalitats com l'expresident John F. Kennedy, l'astronauta Neil Armstrong, la icona de drets civils Ernest Green o el director de cine Steven Spielberg.\nEn l'actualitat, compta amb uns 2,2 milions de membres, tot i que el número ha estat en constant declivi des que va arribar a la xifra màxima en els anys 70 d'uns 5 milions, per això el 2017 van començar a acceptar noies.\nSegons mostren documents interns de l'organització, ja en les primeres dècades d'existència dels Boy Scouts es van informar de problemes d'abusos, en què es parla de centenars de «degenerats» que havien servit com a líders escoltes.


Porreres debat sobre el seu model turístic\nAquest dijous horabaixa s'enceta un fòrum obert a tothom en què es posarà en relleu la construcció d'un turisme sostenible per a aquest municipi del Pla de Mallorca\n2 min. Palma 03/11/2016 12:54\n260x366 El Fòrum Turístic tindrà lloc a la Biblioteca Municipal de Porreres. El Fòrum Turístic tindrà lloc a la Biblioteca Municipal de Porreres.\nPorreres obre aquest dijous horabaixa el seu Fòrum Turístic amb la intenció de crear un espai de debat i cooperació per a tots els ciutadans porrerencs interessats a participar del debat i construcció del model turístic del municipi.\nA partir de les 20 hores, a la Biblioteca Municipal, s'iniciarà un debat amb l'objectiu de "cohesionar la ciutadania per damunt de sigles polítiques, fílies i fòbies, i s'entén que l'únic model que pot aconseguir aquesta fita és el turisme sostenible", explica l'organització del Fòrum.\nEn aquest sentit, la col·laboració entre els integrants del sector turístic és, evidentment, una de les prioritats, però es vol anar molt més enllà i col·laborar amb productors locals, comerços, restauradors i el teixit associatiu per promoure el consum de producte local i contribuir així a l'impuls de la resta de sectors econòmics.\nJoan Miralles, sociòleg i responsable del Fòrum, destaca que en aquesta jornada s'explicarà el projecte que ha presentat el municipi, al qual vol que es destinin els fons recaptats per l' ecotaxa. Aquest projecte és la rehabilitació del patrimoni hídric de Porreres per crear una ruta turística en què, a més de mostrar elements arquitectònics de la història del municipi, també "es farà una sensibilització als turistes sobre l'ús d'aigua" i la importància que té a l'illa, explica Miralles.\nUn poble que decideix el seu model turístic\nEl febrer de 2015, l’Agrupació cultural de Porreres i l’Ajuntament ja varen encetar unes jornades que portava per títol 'Turisme sostenible a Porreres: nou motor de creixement econòmic?'. No ha passat ni dos anys i la pregunta ha anat trobant resposta, ja que, a hores d'ara, ningú dubta de la importància que el turisme ha agafat a Porreres gràcies "en bona part al boom dels habitatges de vacances i la creació de gairebé 1.000 places turístiques.\nRestaurants, comerços, picapedrers, fusters, llanterners, empreses de gestió i lloguer d’habitatges, personal de neteja... també han sortit beneficiats d’aquest boom turístic i han vist incrementats els seus ingressos i/o opcions de feina.\nNo obstant, i allò que justifica la creació d'aquest Fòrum és que, segons explica Miralles, paral·lelament, s'ha començat a sentir "les primeres veus d'alarma davant la por de copiar models que puguin trencar la cohesió social i cultural del poble, precisament dos dels pilars que fan de Porreres un poble atractiu per un turisme que precisament el que vol és defugir de la massificació turística del litoral".


«Prendre nota» de la manifestació de dissabte. El primer feiner posarà a prova la normalització del servei de les línies 2, 7 i 10 de Rodalies, tallades durant sis setmanes per culpa de les obres de l’AVE a l’entrada de Barcelona. Rodalies, Mitjana i Llarga distància ja van circular dissabte i diumenge amb l’horari i la freqüència recuperats.\nEl mateix dissabte que Renfe tornava a la normalitat, entre 200.000 i 700.000 ciutadans es van manifestar a Barcelona pel «dret a decidir» S’hi van sentir consignes per la independència i perquè es publiquin les balances fiscals.\nEls organitzadors van demanar ahir que «Madrid en prengui nota» i van reconèixer que l’important no és la dimissió de la ministra de Foment, Magdalena Álvarez, sinó la convocatòria d’un referèndum d’autodeterminació. Els partits van aprofitar per criticar-se mútuament.


Pròrroga automàtica per als ERTO favorables al gener\nActualitzada 30/01/2021 a les 06:22\nLes empreses no hauran de presentar cap sol·licitud per prolongar la suspensió temporal del contracte de treball ni la reducció de jornada laboral dels seus treballadors de cara al mes de febrer. Les pròrrogues es faran de manera automàtica un cop es publiqui la llei al BOPA i la fi d’aquesta prolongació s’establirà al decret. Així ho van indicar ahir en roda de premsa el secretari d’Estat d’Economia, Eric Bartolomé, i la directora del departament d’Ocupació i Treball, Laura Vilella. En la compareixença, van exposar que per tal que la pròrroga sigui efectiva només s’hauran de seguir complint els requisits per als quals es va autoritzar la subscripció i, si no es compleixen, s’hauran de desafectar els treballadors a través de la pàgina web www.treball.ad. En tot cas, caldrà esperar que es publiqui la llei, un fet que dependrà de quan es produeixi la ratificació per part dels Coprínceps.\nA partir d’aquell moment, tots els tràmits es podran fer a través del portal en diferents mòduls, ja sigui donar de baixa treballadors, afegir-los a aquesta suspensió de treball o acollir-se per primera vegada a la mesura. En cas que es vulgui que la mesura tingui caràcter retroactiu a partir de l’1 de febrer, però, la sol·licitud s’haurà de fer entre el dia de la publicació al BOPA i els cinc dies posteriors. Si no es fa en aquest termini s’autoritzarà a partir del dia de la petició, si s’atorga. Només caldrà presentar documentació en cas que el Govern ho sol·liciti.\nD’altra banda, es va aprovar una modificació també en el cas de les empreses que vulguin ampliar hores en la reducció de la jornada laboral o ampliar el termini de la suspensió del contracte. Abans havien de passar 30 dies des de la darrera resolució favorable i ara es redueix a 15.\nA hores d’ara no hi ha límit de personal en ERTO a les empreses que estan tancades obligatòriament ni en les que tenen menys de 10 treballadors, i a la resta s’ha establert un topall que, en cas que la situació derivada de la crisi sanitària empitjori, es podria ampliar. En aquest sentit, cal recordar que un dels sectors que més ha demanat un canvi en el topall del 75% que establia la llei inicialment ha estat l’hoteler, i Bartolomé va reconèixer que la “possibilitat” que aquest sector pugui posar el 100% del personal en ERTO està “damunt la taula i es considera de forma seriosa”. I va apuntar que, a diferència d’altres sectors, l’hoteler depèn totalment de l’arribada de turistes i la situació en aquests moments és “molt complicada”. Sobre un possible augment de demandes, Bartolomé va apuntar que no s’espera una “allau” perquè ja s’hi han acollit les empreses que podien.\n#1 Fábio micael\nVaya con tudo esto aún dado facilidad as empresas de por personas en la calle ou seja durante el mes de enero las empresas aún llamada as personas en erto y los aún hechado a calle con es mi caso y de algunos compañeros de trabajo y otras empresas lo aún hecho.que vamos hacer ahora señores políticos morrer de hombre por no aver ayudas? Au si pero hay que estar escrito del servicio de ocupación 45 día para cobrar alguna ayuda pergunto durante estos 45 día que vamos a comer que damos de comer a nuestros hijos como pagamos el piso y muchas más cosas.mira señoras después de tantos años nel país solo queda una cosas que es marchar contra nuestra vontade pero morrer de hambre aquí no no soy Andorra soy portugués pero tengo hijos andorranos tengo mi vida aquí en Andorra que es mi segundo país y me encanta pero no hay se puede aguentar más con tanta dolor.com esto no sei que será de mis hijos. Como yo hay muchas personas así que llevam todo su vida en Andorra y quedar asi es triste ayudanos.pf


2012 a Tarragona, Espanya entre 10 i 20 km fàcils Amb track | Senderators\n> 2012 a Tarragona, Espanya entre 10 i 20 km fàcils Amb track\nCercant 2012 a Tarragona, Espanya entre 10 i 20 km fàcils Amb track: s'han trobat 6 resultats\nGR® 171.3 - Del Santuari de Pinós als Ports\nBifurcació (enllaç GR 171) - Barranc de la Fonteta (enllaç GR 171) en Tarragona - Catalunya (Espanya)\nSi esteu en bona forma i podeu amb els 10.30 km de la GR 171.3 us animem que us apropeu a Bifurcació (enllaç GR 171) i realitzeu aquesta ruta que ens ha preparat la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya per a tots. Segur que [...]\nSovint us trobeu a prop de Rasquera ? Si es així, i encara no ho heu provat, us recomanem que us baixeu el track de la GR 7 Etapa 21 i supereu els 944 m desnivell acumulat que té aquesta ruta. Segur que t'encantaran els seus 944 m de [...]\nTortosa - Amposta en Tarragona - Catalunya (Espanya)\nTortosa és el punt d'inici de la ruta GR® Etapa 41 . En aquesta mateix fitxa podeu descarregar-vos el track proporcionat per la FEEC. Segur que t'encantaran els seus 157 m de desnivell acumulat. Encara que el fet que l'altura màxima [...]\nEls fans de la muntanya podran gaudir de la PR®C-12 , ruta promoguda per la FEEC a través de la seva xarxa de senders. Aquesta que us presentem neix a El Vendrell i té una longitud de 13.09 km. La ruta es mou entre els 1 m corresponents al [...]\nCalafell - Torredembarra en Tarragona - Catalunya (Espanya)\nAquesta fàcil ruta GR® 92 Etapa 24 té el punt inicial a Calafell i presenta un desnivell acumulat de 248 m. El recorregut del sender està mantingut per la FEEC, que és qui ens ha proporcionat el track. Segur que t'encantaran els seus 248 [...]


Reactivació dels serveis de transport UAB - Mobilitat i transports - UAB Barcelona\nReactivació dels serveis de transport UAB\nA partir del 14 de setembre es reactiva la majoria del transport que dóna accés al campus de Bellaterra de la UAB.\nA partir de dilluns, 14 de setembre, es reactiva:\nEl servei de bus intern de la UAB amb horari habitual (previ al confinament). Consultar horaris aquí o a l'app de busos de la UAB. Recordem que els horaris són orientatius ja que depenen de l'arribada i sortida dels trens i la fluïdesa del trànsit.\nEl servei de rodalies amb les línies R7 i R8 amb horari habitual (previ al confinament). Consultar noticia de l'operador de Renfe aquí. Altres canals per a mantenir-se informat/da: Web de Rodalies, App Rodalies, @Rodalies o al telèfon d'informació: 900 41 00 41.\nLa majoria de les línies de bus interurbanes. Es pot consultar tota la informació aquí; tot i que recomanem fer-ho directament a les webs i les xarxes socials de cada operador.\nRecordem que el servei BiciUAB es troba operatiu, en horari habitual (pre al confinament) des de l'1 de setembre. Més informació aquí.\nI el punt de càrrega de vehicle elèctric del Campus es troba operatiu els 365 dies de l'any. Davant de qualsevol incidència es recomana trucar al 977 276 952 (atenció: 24h.). En cas d'estar interessat/da en fer ús del servei, podeu enviar un email a mobilitat@uab.cat.\nEs poden consultar també els horaris de FGC aquí.\nHoraris del servei de bus intern de la UAB (2020-21)\nHoraris línia E3 (Barcelona-UAB) a partir del 15 de setembre 2020\nHoraris línia 648 (Montcada-UAB-Bellaterra)\nHoraris línia B6 (Sabadell-UAB)\nHoraris línia M1 (Olesa-UAB) a partir de l'1 de setembre 2020


El Born avança amb aires renovats | Barcelona és Moda\nEl Born avança amb aires renovats\nL'associació Born Comerç posa en marxa el Pla de Comunicació #Rebornem per recuperar la vitalitat del barri i atraure barcelonins i visitants.\nBorn Comerç –associació de comerciants del Born-Ribera– posa en marxa el Pla de Comunicació #Rebornem per recuperar la vitalitat del barri i atraure barcelonins i visitants\nEl Born és un barri amb més de dos mil anys d’història ple de vida, de contrastos, on conviuen la Barcelona històrica –amb el passeig i l’antic mercat del Born (avui El Born Centre Cultural), el Fossar de les Moreres, la basílica gòtica de Santa Maria del Mar i les cases senyorials i palaus del carrer Montcada, entre altres– amb comerços de tendències innovadores, propostes de moda, gastronomia i art.\nPer conèixer la realitat del barri i donar un impuls als seus establiments, l’associació Born Comerç ha portat a terme el Pla Estratègic del Comerç del barri, que compta amb el suport de la Cambra de Comerç de Barcelona en el marc del Programa del Comerç Minorista. El Pla Estratègic ha posat de manifest la necessitat d’elaborar un Pla de Comunicació, creació de marca i branding per a l’associació Born Comerç. Carla Serena i Kati Lanhe, de Serena Studio, han estat les encarregades de tirar endavant aquest darrer pla, que també s’ha elaborat en el marc d’aquest programa.\n“El Born ha viscut una etapa complicada, amb una davallada del consum local i del turisme de qualitat, i calia recuperar el carisma autèntic i divers que ha distingit aquest barri de Barcelona, dinamitzar-lo i posicionar-lo en les agendes urbanes, donar a conèixer l’oferta cultural, de restauració i comercial que el caracteritza, i crear un lobby perquè els empresaris del comerç, l’art i la restauració treballin conjuntament en defensa dels interessos dels establiments del barri”, explica Carla Serena, directora creativa de Serena Studio.\nPer fer-ho, tant la Carla com la Kati han treballat mà a mà amb Born Comerç, associació integrada per un grup d’empresaris que pensa, treballa i actua per afavorir el creixement econòmic del barri Born-Ribera potenciant els elements de qualitat, singularitat i autenticitat que caracteritzen el comerç de la zona.\n“Partim de la idea que Barcelona comença al Born i que des del Born rebornem toda Barcelona”, explica la creativa Kati Lanhe. Per aquest motiu, des de Born Comerç han posat en marxa el Pla de Comunicació #Rebornem “amb l’objectiu de treballar en models de gestió característics dels BIDs (Business Improvement District), també anomenats APEUs (Àrea de Promoció Econòmica Urbana), que són iniciatives públic-privades que faciliten la cohesió, la promoció i el desenvolupament dels barris”, afegeix l’experta tot subratllant: “Un dels nostres objectius és que els barcelonins es tornin a enamorar del Born i que aquest reneixi de la mà de l’associació Born Comerç”.\nNou Pla de Comunicació\nEl nou Pla de Comunicació #Rebornem inclou una estratègia de màrqueting digital juntament amb una agenda anual dels esdeveniments que s’organitzen al Born, unificant totes les iniciatives i generant noves sinergies entre tots els associats. “En primer lloc calia promoure l’associació i incentivar que els comerciants del barri en volguessin formar part, que estiguessin il·lusionats de treballar per al seu barri. Per fer-ho vam crear una nova imatge corporativa i un dossier explicant al soci els objectius de Born Comerç”, detalla la Carla.\nA més de crear la imatge corporativa, s’ha adaptat la pàgina web, s’han rellançat les xarxes socials, “que tenien abandonades”, s’ha comunicat a la premsa les accions que s’han portat a terme i s’ha renovat l’oficina, “un punt molt visible i molt important de comunicació offline“, remarca la Kati.\nLa Carla afegeix la importància d’explicar als socis les accions realitzades i les previstes, i com se’ls vol ajudar. “Els comerciants s’estan adonant que l’associació ha agafat una nova direcció i velocitat, que està fent coses i que tot està canviant cap a millor. De moment ja hem obtingut els primers resultats; per exemple, Born Comerç ha passat de 72 socis als 140 que són avui!”, subratlla la directora creativa de Serena Studio, qui explica que de cara a l’octubre l’associació està preparant un esdeveniment molt especial centrat en els artesans que ajudarà que els barcelonins tornin al Born.\nRecuperar la vitalitat\nA més, ja s’han fet altres accions com les jornades de comerç al carrer, la festa del ViNovell o el BORN StreetFood, un festival gastronòmic impulsat per l’associació Barcelona Born Gourmet on xefs i comerciants gourmet del Born van treure les seves cuines a peu de carrer en una proposta gastronòmica oberta al públic. “La idea és continuar fent accions enfocades al comerciant per aconseguir recuperar la vitalitat del comerç de la zona i, des del Born, rebornar tota Barcelona”, remarca Serena, qui afegeix: “L’associació ha de demostrar què pot arribar a fer i porta a terme accions perquè els comerciants s’adonin de com n’és d’important tenir una entitat com Born Comerç que els aglutini i aconseguir crear un lobby de comerciants que tingui força per assolir els objectius que es plantegin”.\nUna nova imatge gràfica\nCom explica la Carla, el Born és un barri molt viu, dinàmic, diferent si es visita al matí, al migdia, a la tarda, al vespre o a la nit. “Per aquest motiu, a l’hora de redissenyar el logotip de l’associació vam optar per una tipografia específica que és única i dinàmica com el barri: les lletres es mouen i canvien de forma, fent-se més amples o estretes”, comenta la directora creativa.\nEl logotip s’emmarca en una forma que representa el contorn del barri en un mapa i un distintiu. “Si dibuixes en un mapa la silueta del Born t’apareix una figura, la de l’espai físic del barri, que és la nova identitat gràfica de Born Comerç. La solució del contorn de la marca ens ha permès realitzar aplicacions personalitzables i creatives”, afegeix la Kati.\nLa nova identitat corporativa, que ha estat reconeguda el 2019 amb un Premi Laus de bronze, ja la trobem a l’oficina de l’associació. “Calia donar més visibilitat a l’oficina i, a la vegada, potenciar la nova imatge gràfica. Per aquest motiu vam optar perquè tingués presència en els dos grans aparadors de l’oficina de Born Comerç”, comenten les impulsores del projecte.\nUna vegada creada la nova imatge gràfica, aquesta s’ha aplicat en diferents objectes com bosses, samarretes o cintes que permeten limitar espais del carrer, fer intervencions i customitzar qualsevol espai amb la marca Born Comerç. “L’ús d’aquestes cintes també dona el missatge que tot encara està en construcció”, afegeix la Carla. Aquestes s’han fet en diferents colors, que representen els eixos, a la vegada que aporten dinamisme. “El color corporatiu és el pedra, que és neutre, elegant i el color de les pedres centenàries que podem trobar al Born. A més, també juguem amb altres colors que aporten més vida, força, vitalitat, com el taronja coral, el blau que recorda el Mediterrani i el verd oliva o militar, un color reivindicatiu”.\nAmb tot, l’objectiu de les creatives és “fer marca”. “L’empresari ha de ser conscient que, entre tots, hem de fer ‘marca Born’, i que la gent vulgui lluir amb orgull una bossa o una samarreta del Born perquè li agrada el concepte del barri o l’atrau la marca”, conclouen la Carla i la Kati.


Donar espai a la calma com a guia cap a l'autonomia | inscriu.me\nDonar espai a la calma com a guia cap a l'autonomia\ndimecres, 08 de gener de 2020, 17:30 a dimecres, 11 de març de 2020, 20:30\nEl temps dels infants és un temps que demana calma i respecte pels diferents ritmes individuals. Reflexionar sobre el concepte d'autonomia, demana repensar la concepció d'infant per tal de conèixer els processos que viuen els infants. Deixar temps i donar espai a la calma ajudarà als infants a ser protagonistes d'aquests processos i ens permetrà a les persones que acompanyem, la possibilitat d'observar i recolzar a cada infant.\n★ Reflexionar sobre una concepció d'infant real\n★ Conèixer els processos que viuen els infants\n★ Reflexionar sobre el concepte d'autonomia\n★ Reflexionar sobre el temps dels infants\n★ Repensar la tasca de la persona adulta en la vida quotidiana.\n★ Crear contextos que afavoreixin la calma\n★ Concepció d'infant\n★ Processos de maduració, creixement i aprenentatge dels infants\n★ Concepte d'autonomia\n★ La tasca de la persona adulta en la vida quotidiana\n★ La organització dels temps que afavoreixin la calma


Beneficis del surf en els infants\nBeneficis del surf en els infants\tDestacats\nUn dia qualsevol d’onades podem observar molts infants i joves practicant surf a les platges del Maresme, i cada vegada n’hi ha més. Això evidencia que és un esport que guanya en popularitat any rere any i per això volem destacar els seus múltiples beneficis en els infants.\nLa pràctica del surf beneficia als nens en dos aspectes fonamentals: el seu estat físic i els seus valors. L’edat ideal per començar està entre els 7 i 8 anys encara que en alguns casos els nens poden iniciar-se a una edat inferior.\nQuan un nen o nena surfeja està millorant la seva coordinació i equilibri, cosa que el converteix en una pràctica molt completa per a infants. També tonifica els seus músculs, augmenta la seva capacitat cardiorrespiratòria i la seva concentració. El surf incrementa la capacitat pulmonar i la resistència, requereix força i treball específic de grans grups musculars (braços, esquena o glutis), tonificant aquestes zones del cos i també els abdominals, que es fan servir a la majoria de les maniobres del surf.\nA més dels incomptables beneficis físics a nivell de resistència i força en tots els músculs del cos, el surf com a disciplina imposa certs valors als seus practicants amb una gran repercussió en el dia a dia. Quan els infants s’endinsen en el món del surf aprenen a respectar i interpretar la natura, ja que sense ella aquest esport no existiria. A les escoles, els professors de surf també inculquen aquest amor pel mar i també per cada element de la mare Terra. El surf també és superació, resistència davant de la força del mar i, sobretot, humilitat. No hi ha millor teràpia que ser escombrat per les onades i sentir-te molt petit davant de la força dels corrents marins.\nIoga, pilates i monopatí són algunes de les disciplines que ajuden als nens a millorar el seu equilibri, força i flexibilitat quan estan fora de l’aigua o no hi ha onades.\nPer tot això, el surf és una de les opcions més considerades pels pares a l’hora d’introduir als seus fills en un esport. Una unió de valors i exercici físic, una forma de vida més que un esport.\nMés en aquesta categoria: « L’IRONMAN Barcelona 2017 esgota les inscripcions Un doble grau molt atractiu: Turisme i ADE al Tecnocampus »


Amb un ull a Badalona... i l'altre també | Futfem.cat\nAmb un ull a Badalona... i l'altre també\nEl Seagull només pensa a fer la feina en les dues finals que li resten per assegurar el play-off, la primera aquest diumenge contra l'Europa\nProhibit mirar a Lleida. El Seagull té aquesta jornada (diumenge, 12.00 hores) l'exigent visita de l'Europa al seu estadi amb l'obligació de sumar el triomf contra un conjunt escapulat que no anirà a «a passar l'estona», reflexiona el tècnic visitant Cristian Aleza. Les dues jornades que li resten a l'equip de Jordi Ferrón es qualifiquen de finals per poder certificar el tercer play-off consecutiu de les 'gavines'.\nTot i que 12 punts distancien tots dos conjunts a la classificació, un duel Seagull - Europa es categoritza d'alt voltatge en les darreres temporades. Els dos precedents a Montigalà, així ho justifiquen: victòria per la mínima fa dos anys (2-1) i empat en el curs anterior (1-1), així com també al partit de la primera volta en la vigent campanya (0-0). «Aquesta jornada no tenim un partit fàcil. Juguem contra un dels equips que ho considerava aspirant al play-off. Que ningú es pensi que serà fàcil. Haurem de fer un gran matx per sumar els punts», amb aquesta contundència alerta l'entrenador de les 'gavines' Jordi Ferrón.\nA més a més, la bona ratxa badalonina de les darreres jornades i l'exhibició a casa contra el Collerense (3-0), encara motiva més les jugadores blaves. «Estem en un bon moment perquè el dia del Collerense van mostrar la nostra millor versió i jugant així tenim opcions», afegeix Ferrón arran de les opcions de l'equip per poder certificar la promoció. Tot i això, «l'equip només pensa en aquest partit», sense pensar en el matx que té el Collerense a Lleida contra el Pardinyes. L'empat a la Terra Ferma i la victòria davant l'Europa asseguraria el play-off badaloní.\nPer la seva banda, l'Europa, ja sense opcions de batallar amb Seagull i 'Colle', no anirà a Badalona de turisme. «L'equip afronta les dues darreres jornades de Lliga amb la idea de tancar la temporada amb 46 punts. Al Nou Sardenya vam tancar el duel contra el Seagull en empat i a Badalona lluitarem per aconseguir un triomf que reforci l'estat d'ànim de l'equip. Ens hauria agradat arribar a Badalona amb unes aspiracions més ambicioses, però les circumstàncies són aquestes. El Seagull jugarà sense pressió perquè ja ha disputat partits de màxima exigència i el nivell competitiu serà semblant al partit de la primera volta. Serà un gran partit», analitza l'entrenador de l'Europa Cristian Aleza. Yosse, Leti, Carla Morera i Serna seran les baixes locals per aquest partit i Sonia, Andrea i Clara per part barcelonina.


Jordi Sánchez, des de la presó: «Felicitem-nos»\nHo ha fet a través del compte de l'ANC\nper Redacció divendres, 27 d’octubre 2017 - 19:10h | Actualitzat a 27/10/2017 19:36h\nJordi Sànchez#HolaRepúblicaCatalanapic.twitter.com/m4SOORyTxl — Assemblea Nacional (@assemblea) 27 d’octubre de 2017\n«Felicitem-nos! Ara mantinguem la força cívica i la resistència ghandiana que ens ha dut fins aquí». Aquest és el missatge que Jordi Sánchez ha emès des de la presó a través del compte de Twitter de l'ANC. El líder de l'Assemblea Catalana roman a intern a Soto del Real, a Madrid, juntament amb Jordi Cuixart, des del passat 16 d'octubre, després de declarar per segona vegada a l'Audiència Nacional per les protestes del passat 20 de setembre a Barcelona. La jutgessa Lamela va atendre aquell dia la presó incondicional sol·licitada pel ministeri públic. A més, ahir la Fiscalia feia pública la seva oposició a deixar en llibertat als líders de les dues entitats catalanes. Per la seva banda, les defenses de Sànchez i Cuixart ja han presentat recurs contra la decisió de la jutgessa de l'Audiència Nacional Carmen Lamela de decretar presó per a tots dos.\nLes paraules de Sánchez han estat publicades al compte de Twitter de l'ANC i s'han sumat a la d'altres personalitats que han volgut opinar sobre el succeït aquesta tarda al Parlament de Catalunya. Des del Partit Popular, a espera que compreixi Rajoy aquest vespre, el diputat Pablo Casado ha afirmat: «El dia de la infàmia no quedarà impune. Els delinqüents sediciosos acabaran a la presó. Catalunya no és independent i Espanya segueix unida». Casado no ha estat l'únic contrari a la sobirania catalana que ha manifestat el seu descontentament amb l'ocorregut aquesta tarda. El líder de Podemos, Pablo Iglesias ha expressat en nom del partit que «ni la DUI ni el 155, ens semblen il·legítims». A més, ha explicat que «els independentistes van obtenir un resultat electoral que els dona dret a governar, no a declarar la independència». A més, ha insistit en la necessitat de diàleg entre les dues parts i ha instat al president del govern espanyol a «despenjar el telèfon i posar-se a parlar».\nPer la seva banda, Carles Puigdemont s'ha dirigit als catalans després de la declaració d'independència i ha assegurat amb «paraules que surten del cor, de l'emoció i també de la raó» que avui s'ha fet un pas «llargament esperat i llargament lluitat». A més, ha demanat als ciutadans catalans que continuïn lluitant aquests dies i ha anunciat: «Venen hores en què a tots ens pertocarà mantenir el pols del nostre país». Puigdemont també ha insistit en la validesa d'aquesta decisió que ha estat derivada d'un «mandat validat a les urnes» i ha demanat a la societat que la defensin amb «pau, civisme i dignitat».\nL'alcaldesa de Barcelona s'ha mostrat molt crítica i ha publicat al seu Facebook: «No en el meu nom: ni 155 ni DUI», encara que ha afirmat que ara toca defensar les institucions catalanes. També, ha considerat que el 155 és la culminació d'una dècada de desídia del PP amb Catalunya: «Rajoy ho ha presentat entre els aplaudiments dels seus, per vergonya de tots els que respectem la dignitat i la democràcia. Aplaudien el seu fracàs?», s'ha preguntat.\nUrgent: Pablo Casado torna a generar polèmica parlant sobre la independència\nÚltima hora: EL BOE publica les mesures que s'aplicaran a Catalunya


Apartamenty na Engelsa 147 Saint Petersburg Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDistricte Vyborgsky, Saint Petersburg, Rússia - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartamenty na Engelsa 147\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Apartamenty na Engelsa 147 es troba a la zona de Bol'shaya Kushelevka de la ciutat de Bolshaya Kushelevka. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Apartamenty na Engelsa 147, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, habitació familiar. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera, forn microones a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartamenty na Engelsa 147 és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Bolshaya Kushelevka.\nL’establiment es posarà en contacte directament amb vosaltres amb relació al pagament per avançat, que s’ha d’efectuar com a màxim 5 dies després de fer la reserva. L’establiment es reserva el dret de cancel·lar la reserva en cas que el dipòsit no s’hagi abonat. Cal que informeu el Apartamenty na Engelsa 147 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 3000 RUB per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


Juntes arbitrals de consum - EDP\nSenzill, ràpid, voluntari, gratuït\nLes comercialitzadores del Grup EDP (Hidrocantábrico Energía, S.A.U., Naturgas Energía Comercializadora, S.A.U. ) estan adherides als sistemes d’arbitratge de consum nacional i autonòmics amb l’objectiu de facilitar als seus clients un mitjà de resolució de conflictes gratuït per les discrepàncies que puguin sorgir amb els seus clients en el desenvolupament de les seves activitats.\nCom funciona les Juntes Arbitrals de Consum?\nEn l’arbitratge d’equitat les decisions es prenen analitzant els fets i adoptant la solució que es considera més raonable segons el lleial saber i entendre de l’òrgan arbitral. El president o presidenta ha de tenir la llicenciatura en Dret.\nEn l’arbitratge de dret, l’òrgan arbitral ha de prendre les seves decisions sobre la base d’un raonament jurídic, és a dir, tenint en compte únicament les disposicions legals vigents. Tant el president o presidenta com els/les altres dos/dues àrbitres han de tenir la llicenciatura en Dret.\nAbans d’iniciar el procés d’arbitratge, en el cas de les comercialitzadores del Grup EDP cal haver presentat abans la reclamació davant dels seus serveis d’atenció al client i no estar d’acord amb la resposta o no haver tingut contesta en el període de 30 dies..\nLes qüestions sobre les quals hi hagi resolució judicial ferma i definitiva.\nTampoc és possible l’arbitratge de consum en les qüestions en què segons la legislació vigent hagi d’intervenir el Ministeri Fiscal.\nQuan concorri intoxicació, lesió, mort o hi hagi indicis racionals de delicte.\nLa responsabilitat civil per danys i perjudicis directament derivada d’intoxicació, lesió o mort o de fets en què hi hagi indicis racionals d’infracció penal.\nLlistat oficial d´entitats acreditades.\nPlataforma UE-Reglament núm. 524/2013.\nUn col·legi arbitral, integrat per tres membres, cadascun d’aquests proposat, respectivament, per l’Administració pública, les organitzacions de persones consumidores i usuàries i les organitzacions empresarials.\nTipus d'arbitratge: en dret.\nÀmbit territorial: aquesta adhesió està limitada a les juntes arbitrals d’àmbit autonòmic.\nUna vegada rebuda la sol·licitud, es comprova que aquesta reuneix els requisits exigits legalment i que la reclamació pot ser resolta a través del sistema d’arbitratge de consum.


El tècnic s'ha desfet en elogis cap al manxec i ha lloat el suport de l'afició\n2 min. Barcelona 21/05/2018 00:06\n651x366 Andrés Iniesta i Ernesto Valverde / ENRIC FONTCUBERTA / EFE Andrés Iniesta i Ernesto Valverde / ENRIC FONTCUBERTA / EFE\nEl tècnic del Barça, Ernesto Valverde, ha valorat el partit d'avui, una festa, com un "partit diferent en què ha estat complicat centrar-se", però que han estat "contents per haver pogut acomiadar Iniesta". "La gent ens ha fet gaudir molt, ha sigut molt emocionat. Ara cal disfrutar de les vacances i, després del Mundial, preparar la temporada vinent". El basc, preguntat per si veuria amb bons ulls retirar el dorsal número 8 d'Iniesta, ha dit que "amb la quantitat de grans jugadors que hi ha hagut i que hi ha al Barça ens quedaríem sense dorsals". Valverde ha resumit també l'èxit d'haver guanyat la Lliga a la "regularitat" durant tot el campionat.\nEl Txingurri s'ha desfet en elogis cap a Iniesta: "Em quedo amb tot el que fa, tant fora com dins del camp. Com assumeix la responsabilitat i per l'estima que tota la gent li té. Marxa amb un currículum espectacular. Tot el que ha passat avui és un somni i l'Andrés s'ho mereix". Valverde ha insistit molt en l'escalf de la gent: "Ha sigut mutu, tant com ens han aplaudit ells i com quan nosaltres hem aplaudit el seu suport amb mostra de gratitud".\nRespecte al seu primer curs al Barça, Valverde ha destacat que mai abans havia guanyat Copa i Lliga i que valora molt positivament "haver seguit fent guanyar aquest club" en la seva primera temporada: "Estic molt content amb la temporada. Pocs equips d'Europa han guanyat un doblet. No és fàcil fer el que hem fet". El Txingurri, però, no ha volgut entrar a valorar quins canvis hi haurà de cara a la temporada vinent: "Només fa uns minuts que s'ha acabat la temporada, tenim temps i marge per veure quins canvis hi haurà".\nEl tècnic basc també ha dit que estarà pendent del Mundial, per seguir els seus jugadors i perquè li agrada la competició. Al tècnic basc també li han preguntat per Dembélé: "Sembla un esquinç fort, però no ho sé. Esperem que quedi en un ensurt. Ens ha demanat el canvi".


espeleo i aigua: LES CRONIQUES DEL GEXXI, EL GINEBRÓ\nLES CRONIQUES DEL GEXXI, EL GINEBRÓ\nBonic dia per a fer espeleo garrafera, malgrat la calda que patirem, es el que te fer espeleo al Juliol i al Garraf.\nHem quedat en la benzinera de Begues, com que el cami me'l conec, no pateixo gaire, i de ben segur que a 2/4 de 8 estic alla, tinc ganes de coneixer els, millor dit de parlar amb alguns dels menbres del GEXXI, perque em dona la sensació que es la penya que estaba cercant per fer espeleo, de la dura i de la de col·leccionista, per a tots i per a pocs.\nArribo a la benzinera queda uns 15 minuts, per que sigui la hora estipulada i he reconegut els cotxes que va descriure en Joan, i que en tot el dia li vaig estar dien Manel, santa paciencia, estan prenen café i els saludo,xarrem una estona i decidim d'anar amb el cotxé del Manel, amb ell no m'he confos de nom imposible entre dos Manels, l'un o l'altre, també hi era la Mary, cargem els trastos i cap a la cavitat. En uns 15 o 20 minut arribem a el corral d'en Romagosa, que estan restaurant. Ens calcem i caminito de Jerez, cagada m'aguera d'haver posat el mono perque quant arribem al fondal del Ginebró patiremmmm.\nLa pista es fa bastan bé, es planera i te alguna pujada, peró no agobia, el que si que m'agobia es que no se com aniran les cordes sobre tot l'ultim pou he posat, un 38, un 50, i un 23, peró el darrer pou no se si l'enllaçarem be, i no es tracta de cagarla el primer dia, que pensaran de mi por dios.\nLa Mary troba una tortuga, i hens i estem una estona que si es endemica que si es d'alla, que si..que si. La tortuga patin las tonterias de los humanos, peró no veieu que sóc d'aqui que menjo paambtomaquet, i dic collons.\nEl que deia porto les cames totes tallades de les fulles del joncs i de la garriga, puntxen com la mara queles va matricular, hem despistó i ens pasem de frenada, faig el cabra a veure si el trobo esta pujant a mà dreta, o a la esquerra hidrogarfica del torrent, busquem una talaïa per poder esbrinar on nasos esta el p... forat, i decidim desfer el camí, i es que aixó pasa sempre, a de ser un avenc que estigui tant clar que el trobis a la primera, peró aquets que no hi va gairebé ningu estan enboscats, i les descripcions cortar i pegar no ajuden masa, l'hem trobat,encara tinc una mica de memoria, la fita de pujada, no es veia peró de baixada, si. Els datos del GPS estaben bastan bé un 30 metres de deriva, força bé.\nA uns 10 mts per sobre del llit del torrent esta la cavitat, hi ha un petit replà on et pots estar-hi.\nInstaló el primer pou un passa mà i una Y, d'aixó si que m'enrecordo, el farem directe. 23 mts i la base del primer pou, una diaclasi a mena de finestra ens porta a un fus, aqui esta el pou de 17 mts, la veritat es que aquesta cavitat junt amb el San Roc son les que mes m'agraden, estan molt ornamentades i amb pous curts que no agobien. En la base del pou de 17 trobem la primera gatera de dos, es vertical cap problema hem passat, aqui s'obra un pouet 15 mts que fa un petit balco al 8 mts seguit de la darrera gatera, i el pou final de 14 mts, no m'ha fallat les cordes MILAGRO, MILAGRO, I MAS MILAGRO, he quedao como un matxote. En el fons es acull una sala molt concrecionada amb banderes, colades i mas. Cigarrito i pa arriba que falta gen, veuras quin caldo fot a la sortida, c'es la vie.\nUn cop a l'exterior fem el camí de tornada pensó que han quedat satifets, i hem gaudit de l'espele en una petita gran cavitat.\nsalut al forat i fins la propera que ja tinc ganes..........\nPublicat per Lluís a 21:31\nBona cronica Lluis.Demà anem a fer Alba. Ja t'explicarem com a anat.\n22 d’agost de 2008 a les 17:48


Portes Obertes by disseny on Genially\nEntra i coneix les nostres instal·lacionsi les activitats que realitzem\nACTIVITATS EXTERNESEs realitzen activitats relacionades amb les arts plàstiques i la imatge digital per centres escolars, entitats i empreses. S’estructuren els programes a mida, en contingut, número d’hores i números de sessions, en funció dels interessos i les necessitats de l’encàrrec.\nPETIT TALLERI RECICLATGE\nINFANTS ARTS PLÀSTIQUES\nMATERIAL DE RECICLATGEDes del compromís amb la sostenibilitat el centre fomenta la utilització de material de reciclatge i desús com a recurs per diferents activitats i treballs.\nEL PETIT TALLER ARTÍSTICTaller familiar per infants de 2 a 3 anys on es treballa l'experimentació i la descoberta a partir de propostes creatives, realitzat amb la col·laboració de les Escoles Bressol Municipals de Vic.\nVOLUMEs treballen les tres dimensions a partir de diferents tècniques de modelatge com el fang, paper maixé, guix, pasta de sal,...\nPLAS’aprèn conceptes bàsics de representació com la perspectiva, l’anatomia o la composició, i conceptes de color i gammes cromàtiques, a partir del treball amb diferents tècniques com el dibuix, la pintura, aquarel·la, pastels, llapis colors,...\nIMATGE DIGITALS’aprenen conceptes de composició, il·luminació i animació a partir de la utilització de diferents tècniques de vídeo i fotografia com l’stop motion o el lightpainting.\nCÒMICEs treballa el llenguatge i la narrativa del còmic a partir del dibuix, l’entintat, l’expressivitat i la creativitat realitzant totes les fases del procés de creació d’un còmic.\nDIBUIX I TÈCNIQUES PICTÒRIQUESS’aprèn els principis bàsics del dibuix com l’anatomia, la perspectiva o la composició i els principis bàsics del color com els sistemes cromàtics, la teoria i la seva psicologia, treballant tècniques seques i humides.\nJOVES ART DIGITALS’aprenen conceptes d’imatge digital utilitzant diferents tècniques com la il·lustració digital, la fotografia, el vídeo, la imatge generada per ordinador, els videojocs i la realitat augmentada.\nADULTS ART DIGITALEs treballen diferents àmbits de la imatge digital des de la fotografia fins a la impressió 3D, passant pel processat d’imatge i la producció audiovisual.\nARTIC, ESPAI DIDÀCTICEspai didàctic on es realitzen activitats dirigides a centres educatius, institucions, entitats i visites turístiques pensades per treballar les relacions de l’art i la ciència. En aquest espai també es pot veure una exhibició de materials i equipaments relacionats amb l’evolució de la imatge.\nADULTS GRAVATI MONOGRÀFICS\nGRAVATEs treballa diferents tècniques com la incisió directa (punta seca), la incisió indirecta (aiguafort, aiguatinta,..), collagraph o fotogravat per aprendre el procés de la calcografia.\nMONOGRÀFICS ARTS PLÀSTIQUESA partir de la iniciació o especialització es treballen diferents matèries com l’aquarel·la, el collagraph, la il·lustració, enquadernació, la ceràmica, ..., per aprofundir en aquestes disciplines.\nADOLESCENTSDIBUIX I TÈCNIQUES PICTÒRIQUES\nADULTS DIBUIXI PINTURA\nADOLESCENTS DIBUIX I TÈCNIQUES PICTÒRIQUES Es treballen els principis bàsics del dibuix com la proporció, l’ombrejat o la perspectiva i els principis bàsics del color com les qualitats, relacions, expressivitat i comunicació a partir de diferents tècniques pictòriques.\nADULTS DIBUIX I PINTURAEs treballen tècniques de dibuix per aprendre les cinc habilitats de percepció: contorn, espai, proporció, llum i ombra, i forma. En pintura es treballen: el to, el valor i intensitat del color, el control de l'expressivitat de la pintura segons la textura, el gest i el ritme de la pinzellada.\nMODELEs treballen les cinc habilitats bàsiques de dibuix a partir de la representació del cos humà mitjançant l’observació en directe d’un model al natural.


Mariano’s Game | Els Bastards | Blog en català de cinema, sèries i tot allò que envolta el món audiovisual\n24 octubre, 2017 Comentaris (0) Visualitzacions: 2095 Cinema Jep Soler\nl film que podeu veure a Netflix arrenca molt bé però es va perdent entre somnis, fantasmes i records de la protagonista. En algun moment l’angoixa i la por s’apoderen de l’espectador, però …\nQuan una relació no funciona es pot provar donar-se temps o posar fil a l’agulla i buscar solucions. La nostra parella protagonista decideix salpebrar la situació fent un joc eròtic d’allò més prometedor, si més no des del punt de vista d’en Mariano. Van a una casa als afores per passar un cap de setmana amb tranquil·litat i donar peu a les pràctiques sexuals més rebuscades. Ja veus el fort i preparat Mariano amb tot a punt: les manilles, la pastilla de Viagra i una imaginació desbordant. En Carles es va comprar, fins i tot, un modelet d’allò més atractiu per fer content en Mariano. Tot tan ben preparat que no podia anar malament de cap manera, fins i tot un bon bistec de Kobe els espera quan s’acabi l’acte sexual. En Carles, estirat al llit, deixa que en Mariano l’emmanilli perquè faci amb ell meravelles, però la cosa es posa dura, i no només per la Viagra, quan el pobre lligat li demana a la seva parella que pari, que vol parlar. En Carles no sap que no li pot dir «vull parlar» a una persona que està gaudint d’una agressió, que està portant a terme la seva fantasia d’una violació? Per aquest motiu la resposta d’en Mariano és ben diferent a l’esperada. Desapareix i deixa en Carles tot sol, lligat, només amb la companyia dels propis pensaments, dels records d’infantesa fent braços de gitano a casa del pares. A la nit rep les visites dels fantasmes del passat, del present i del futur, el trio format per l’Artur, l’Oriol i l’Anna, que li diuen coses contradictòries que no el deixen acabar de decidir com sortir de l’atzucac.\nStephen King, que és un paio molt intel·ligent, va crear una història molt semblant, Gerald’s Game, adaptada al cinema per Mike Flanagan (Oculus, Hush, Somnia) amb Carla Gugino com a lligada i Bruce Greenwood en el paper del seu marit masclista. Al final tant el joc d’en Gerald com el d’en Mariano van de lluita de poders, de maltractaments, de víctimes que es volen alliberar però no poden perquè el mal és endèmic, no és nou sinó que viu entre nosaltres des de fa massa anys, des de que el patriarcat va decidir que el món estaria regit per les seves normes. El film, que podeu veure a Netflix, arrenca molt bé, però es va perdent entre somnis, fantasmes i records de la protagonista. En algun moment l’angoixa i la por s’apoderen de l’espectador, però en Flanagan fa marxa enrere i ens situa en flashbacks (també terrorífics però de diferent factura) que ens fan agafar llunyania i ens deixen respirar de la claustrofòbia que genera saber que acabaràs morint en un llit, sense esperança. O sí. Tot dependrà de les decisions que prengui la protagonista en aquest moment, ja que les que ha pres abans ja no les pot canviar, però sí que podrà intentar controlar el futur, si se’n surt.\n» Cinema » Mariano’s Game


Castelló de la Ribera busca el seu equip finalista a Piles - PilotaViu\nDijous, 13.7.2017 20:00h Raspall\nCastelló de la Ribera busca el seu equip finalista a Piles\nBrisca vol jugar una altra final després de la de la Lliga de Raspall.\nBrisca, Castello de la Ribera, III Copa raspall, Marrahi, Piles, Ricard, Sanchis\nCastelló de la Ribera és un poble amb molta tradició en el món de la pilota valenciana, i així s'ha demostrat en la present edició de la copa de raspall. Els dos equips que ha patrocinat l'ajuntament del municipi de la Ribera Alta han arribat a semifinals del campionat coper. Demà, al trinquet de Piles, a partir de les 18.30 hores, l'equip de Marrahí i Sanchis (El Poble de Castelló) s'enfrontarà al conjunt de Ricard i Brisca (El Poble de Castelló), amb qui es disputaran una plaça en la gran final de la III Copa de Raspall.\nEl conjunt de Marrahí i Sanchis s'ha classificat per a les semifinals després de finalitzar primer en el grup B amb dues victòries i una derrota en les tres partides disputades. La pegada, la col·locació i l'ambivalència dels dos pilotaris pot ser clau per a tractar d'aconseguir el bitllet per a la final.\nPer la seua banda, l'equip de Ricard i Brisca arriba a la ronda de semifinals com a segon classificat del grup A i també amb un balanç de dues victòries i una derrota en les tres partides jugades. La concentració i la compenetració seran les seues armes per a accedir a la desitjada final.\nEls dos equips han aconseguit els mateixos punts i es preveu un duel de molta intensitat on qualsevol error de pegada o concentració pot marcar el devenir de la partida i dur uns o altres a la final. L'única cosa indubtable és que Castelló de la Ribera tindrà el seu millor representant en la final de la III Copa de Raspall.\nMarrahí i Ricard es coneixen des de ben menuts. Foto: Ulisses Ortiz.\n905 lectures Cap comentari Envia


Càpsules d'emprenedoria:Ponència del Dr. Alfons Nonell presentant la companyia "Mind the sl Byte"\nLa sessió inaugural del Fòrum d'Inversió "Càpsules d'emprenedoria i finançament tecnològic" correspon al Dr. Alfons Nonell CEO de la Companyia Mind the Bite (MtB), que presentarà públicament l'Ampliació de Capital que actualment te oberta a petits inversors. Aquesta ronda de finançament de MtB està gestionada a través de la plataforma de crowdfunding "Crowdcube", per tant el tancament de l'Ampliació de capital està inicialment Previst pel 28-10-2015 (calendari subjecte a la normativa de real de crowdfunding).\nAquesta Ampliació de Capital està plantejada amb l'objectiu d'invertir en l'expansió internacional de la companyia, reforçar les capacitats tecnològiques de MtB , a més de participar en diversos projectes d'R + D a nivell Europeu.\nMind the Byte és una Companyia Especialitzada en el desenvolupament i oferta de serveis a través de solucions "cloud" científiques i d'anàlisi de dades. Ofereix productes i serveis "cloud" específics per la Indústria farmacèutica, química, cosmètica, veterinària, agro i Alimentària. La companyia dirigeix la seva oferta a empreses i centres de recerca que busquen ampliar o millorar l'ús d'eines computacionals (química computacional, bioinformàtica, ...), en els seus projectes científics i que requereixen de suport extern, eines i coneixement tècnic professionalitzats.\nInformació de l'Ampliació de Capital de MtB a:https://www.crowdcube.es/proyecto-crowdfunding/mind-the-byte-18998\nInformació del Fòrum "Càpsules d'emprenedoria i finançament tecnològic"\nHorario inicio 18:00h\nSede de InKemia\nC/ Alvarez de Castro, 63


Els Visas: SERRA D'OR\nSegon cap de setmana de confinament, o sigui que toca anar a escalar a algun dels municipis veïns que tenen roca per escalar.\nPer sort el Jordi esta disponible i comencem a negociar que farem.\nLa proposta que més consens te , es anar a fer la via “ Guateque” que fa molts anys ja vaig fer, però el fet de repetir zona d’escalada dues setmanes seguides, no em fa especial gracia.\nUna cosa tenim segura, si no volem fer cap infracció cal escalar dins el terme de Collbató i amb aquesta premissa ens preparem.\nEl diumenge, mentre preparem el material li deixo caure la proposta d’anar a fer la via “ Serra d’or” que no la tinc feta, però el Jordi argumenta que no l’atreu gaire fer una excursió vertical degut a la seva poca graduació i que quasi no hi ha comentaris a la Xarxa.\nLa meva resposta és contundent, no hi ha comentaris perquè sigui fàcil si no, al contrari, es una via exposada amb poques assegurances i la roca a vigilar. La graduació la posa qui obre la via de forma subjectiva. Tu sabràs quan la facis quina dificultat hi trobes.\nTotal que acabo convencent-lo i ens hi apropem.\nEl dia és millor que la setmana passada, hi ha menys boira.\nL’aproximació fins les coves, normal. Però el camí de baixada per la canal esta molt embardissat, com si no hi passes gaire gent,(els escaladors han deixat de fer servir aquests ràpels ?).\nA peu de via trobem un pont de roca, com que és l’única via que hi ha per aquí, sabem que estem ben encaminats.\nAquí ja comencem a veure un ball de graduacions, la ressenya diu que segon tercer, però la roca, el grau d’exposició i la tirada completament neta ens fan veure de quin pal va la via.\nA la reunió hi ha un espit però l’hem pogut reforçar amb un fissurer a l’esquerra que augmenta el grau de fiabilitat.\nLa segona ...uuff !!!. Diuen les ressenyes que cinquè..... ni de broma. En 45 metres, (bé, una mica menys) trobarem dos pitons i un pont de roca molt vell.\nL’entrada a la xemeneia, mooolt més difícil del que diuen i amb roca dolenta i difícil de protegir amb garanties. Dins la xemeneia, posar-li cinquè grau no enganyaria a ningú.\nLa reunió esta sortint de la xemeneia un xic a l’esquerra en una placa amb bona roca, també amb un espit solitari, però furgant per la fissura de l’esquerra he trobat sota una mata un bon lloc per empotrar el camalot nº 1 a caldo. Segona reunió assegurada.\nLa tercera tirada és la única on estic d’acord amb la graduació, tot i que és una tirada expo. Hem trobat un pitó a mitja tirada i hem pogut posar algun friend.\nAra entrem en la feixa que separa els dos trams de paret i cal fer el senglar entre matolls que punxen. Nosaltres hem fet tres tirades de 30, 30 i 50 metres perquè les cordes tibaven molt per els matolls.\nLa part de dalt es fàcil d’endevinar perquè es l’esperó més gris que hi ha.\nLa primera tirada és la més assegurada de la via, hi ha tres pìtons i un espit i nosaltres hem afegit un parell de friends. És la tirada que hem fet més tranquils, tan per la roca (que és bona), com per les assegurances.\nEn la tirada següent ara que he mirat alguna foto de les cordades que l’han fet, crec que m’he embarcat i l’he feta més difícil del que tocava.\nComença la tirada sortint per l’esquerra de la reunió amb un mur mooolt vertical i amb roca de primera però que tiba molt fins el primer espit, sort d’algun merlet !!!.\nDel primer al segon, la cosa afluixa sense ser fàcil, i aquí, crec que m’he perdut, un comentari parla que van anar a la fissura i que era fàcil i assegurable , (amb les fotos he vist que era la fissura de l’esquerra) , jo pensant en assegurable he anat a la fissura de la dreta on he suat la cansalada per entrar-hi veient el pèndol i la rapissa que tenia sota. Superat aquest tram encara queda la cirereta del pastis.\nUna piulada parla de flanquejar a l’esquerra (direcció a la via “Pirates”) per agafar un esperó i l’altre parla de seguir recte amunt per un díedre amb molt mala pinta. Jo he escollit la darrera opció i he tornat a suar la cansalada per arribar a la reunió.\nEn aquesta tirada tan sols hi ha dos espits al tram de millor roca, (tot i que desconec si he anat per la via?).\nLa darrera tirada, és fàcil per arribar al cim.\nPer baixar relaxats hem preferit baixar caminant , tot i anant a cercar el cami de les bateries i la drecera de fra Gari.\nPublicado por Els Visas en dilluns, de novembre 16, 2020


Albiol admet que quedar per darrera la CUP seria un «descrèdit» per a Rajoy | NacióDigital\nEl candidat de PP afirma que "no pot permetre" que "el govern que ha aplicat el 155" obtingui pitjors resultats que els anticapitalistes\nper Isaac Meler , Badalona, 15 de desembre de 2017 a les 20:09 |\nXavier García Albiol en un acte de campanya a Badalona | ACN\nHi ha una imatge que el PP no vol ni en pintura i és treure pitjors resultats que la CUP, com apunten algunes enquestes. És el marc mental en què ja es situen els populars i així ho ha demostrat el candidat, Xavier García Albiol, declarant que "el govern que ha aplicat el 155 no pot quedar per darrera de la CUP". Albiol ha admès que el contrari seria un "descrèdit" per a l'executiu liderat per Mariano Rajoy que ha intervingut l'autogovern català.\nNo només per això el candidat popular ha evidenciat la necessitat d'obtenir bons resultats (que almenys serien mantenir la representació actual al Parlament). Albiol ha insistit en la necessitat d'un PP "fort" i amb un nombre "important" de diputats per possibilitar l'alternativa a l'independentisme. "Si no, ni Arrimadas ni Iceta podran governar encara que guanyin les eleccions", ha alertat.\nEl toc d'atenció d'Albiol respecte la CUP coincideix amb la campanya que el PP ha posat en marxa en l'àmbit estatal a través de les xarxes socials. "No asseguis un independentista al Parlament: el vot útil és al PP", defensa la formació.\n21 de desembre: eleccions Parlament 2017, Política, Xavier García Albiol, CUP, PP, Mariano Rajoy, article 155, eleccions Parlament 2017, Eleccions Parlament 2017\nvagis fen a la idea\nPer Anònim el 18 de desembre de 2017 a les 16:52\nL' unica manera de que voste o els seus puguin manar a Catalunya es aplicant la' article 155 a la manera del PP. O sia de forma tramposa i il- legal Ah i del credit del Sr Eme Punto no es preocupo. N' hobqueda tan poc que si el perd ni s' en adonara\nPer Anònim el 16 de desembre de 2017 a les 09:22\nEl M.Rajoy, i el seu partit PP, i els seus empleats (poder judicial) ja estan desacreditats pels catalans, al menys per molts i molts catalans\nQUE ES VAGI PREPARANT\nPer Anònim el 15 de desembre de 2017 a les 20:40\nM punto Rajoy ja ho està desacreditat. Encara que el PP tingués més vots que la CUP, cosa que no desitjo que passi, el PP i Rajoy no tenen crèdit a Catalunya. Pel 155, per franquistes, per manar a la in-justicia espanyola que ataqui tot el que faci olor de català, per corruptes, etc. etc. Desacreditats a Catalunya i cada dia més a Europa. El 21-D et fotràs una castanya Garcia Albiol.